Podcast om E-mail Marketing | Fra Automations til Click Through Rates\nHør alle episoderne om hvordan du får mest muligt ud af dine email marketing tiltag. Hver episode varer ca. 10 minutter og indholder præcise og konkrete informationer som du kan tage action på.\nVi taler om alt fra hvordan du bedst udnytter email automation og funnels til hvad der skal til for at sikre at dine emails bliver leveret til slutbrugeren og undgå at havne i spamfolderen.\nFørende danske eksperter bliver interviewet, så du kan være sikker på, at du får cutting edge informationer der virker nu og her.\nAffiliate -> E-mail – og salg af digitale produkter\nOpdateret 21. juni - 2022 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Affiliate Marketing,Podcast - Email marketing\nEmnet for dagens podcast er en gammel kending, som har fået ny energi baseret på en Youtube video Mikael har set. Uanset om du arbejder med display annoncering, affiliate marketing eller blot driver en blog, så giver det mening at lytte med. Salg af digitale produkter giver et ekstra spændende element til din forretning, og der ligger potentielt mange penge og venter på dig derude.\nOptimering af auto-emails – Få mest ud af webshoppens emails\nOpdateret 24. januar - 2022 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Ecommerce,Podcast - Email marketing\nAlle webshops sender en eller flere transaktionelle e-mails ud, men man har ikke brugt ret meget energi på at optimere dem. Morten Vadskær fra Shoporama er endnu engang i studiet til en snak om, hvilke små hacks man kan bruge i forhold til de automatisk udsendte e-mails, og hvordan man kan teste, hvad der virker bedst.\nGrey email – Hvad er det, og hvorfor er det så vigtigt\nOpdateret 2. december - 2021 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Email marketing\nVed du hvad Grey Email er? Det vidste Mikael heller ikke, og derfor taler Anders og Mikael i dagens episode om, hvad det er, og hvorfor det kan ende med at koste dig rigtig mange penge, hvis du ikke er opmærksom på det. Tiderne for e-mailmarketing har ændret sig, og vi bliver nødt til at følge med.\nApples Mail Privacy Protection – Det betyder det for dine e-mails\nOpdateret 16. juli - 2021 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Email marketing\nI løbet af efteråret 2021 kommer Apple til at rulle iOS15 ud, og det kommer til at have en stor betydning for alle, der arbejder aktivt med email-marketing. Lyt med til dagens episode, hvor Mikael har inviteret Casper Ackermann i studiet til en snak baseret på hans glimrende artikel omkring denne kommende ændring: https://ackermann.dk/artikler/apples-mail-privacy-protection-sadan-kommer-det-til-at-pavirke-din-e-mailmarketing – Fremtiden ser ikke helt sort ud endnu, men det er vigtigt, at du holder dig opdateret, da vi ikke ved, hvad der venter lige om hjørnet.\nEksempler på gode outreach e-mails – 3 specifikke metoder\nOpdateret 2. juli - 2021 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Email marketing\nEn af de vigtigste ting, når man arbejder med outreach, er, at modtageren både læser og ønsker at svare tilbage på din henvendelse. I dagens episode taler Anders og Mikael om tre specifikke cases, som Brian Dean har modtaget, og om hvorfor hver af de 3 e-mails har fungeret så godt. Efter denne episode er du måske motiveret til selv at prøve et par teknikker af.\nE-mail marketing – Opråb! – Er meget undervurderet\nOpdateret 11. juni - 2021 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Email marketing\nDer har været talt om e-mail marketing mange gange før i Marketers Morgen, og det bliver nok heller ikke sidste gang. I dagens episode taler Anders og Mikael om, hvorfor e-mail marketing er en fantastisk markedsføringskanal, men også hvordan rigtig mange slet ikke giver den nok opmærksomhed og kærlighed. Der efterlades formuer pga. den manglende indsats, og det er en skam.\nOpdateret 2. januar - 2021 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Email marketing\nBrug af emojies i email subjects – Er det overhovedet en god ide (case)\nOpdateret 30. september - 2020 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Email marketing\nDer bliver løbende lavet undersøgelser og tests af, hvad der virker indenfor email marketing. I en nyere undersøgelse har folkene hos Search Engive Journal testet knap 4 mio. emails og fundet 3 interessante resultater ved brug af emojis i emnefelter, når de udsender nyhedsbreve.\nOpdateret 28. juli - 2020 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Email marketing\nOpdateret 1. juli - 2020 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Annoncør,Podcast - Ecommerce,Podcast - Email marketing\nOpdateret 5. maj - 2020 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Ecommerce,Podcast - Email marketing\nVelkomst e-mailflow for signups – For E-commerce virksomheder\nOpdateret 20. april - 2020 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Ecommerce,Podcast - Email marketing\nDu sørger for at samle e-mails op, når brugeren besøger din webshop, men derfra sker der ikke så meget automatisk. I dagens episode taler Anders og Mikael om, hvordan man som e-commerce virksomhed bør opsætte og automatisere en serie velkomst e-mails. Der kan hentes virkelig mange informationer ud og dermed sikre, at dine emails bliver relevante, åbnet og klikket på i vid udstrækning.\nOpdateret 27. marts - 2020 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Email marketing\nOpdateret 5. december - 2019 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Email marketing\nOpdateret 25. juni - 2019 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Email marketing\nOpdateret 31. maj - 2019 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Email marketing\nEmail automation flows – For shops, affiliates og andre\nOpdateret 7. februar - 2019 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Affiliate Marketing,Podcast - Content,Podcast - Ecommerce,Podcast - Email marketing\nE-mail marketing for affiliates – Udnyt et overset potentiale\nOpdateret 7. februar - 2019 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Affiliate Marketing,Podcast - Email marketing\nSegmentering af email lister – Tilpas dine emails til modtageren\nOpdateret 7. februar - 2019 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Ecommerce,Podcast - Email marketing


Købstadskort - Rigsarkivet\tCOOKIE- OG PRIVATLIVSPOLITIK PÅ SA.DK\nVordingborg ca. 1800 af P. Rosenberg og kopi af Hoskiær\nKortet over Vordingborg er tegnet omkring 1800 af P. Rosenberg. Kopieret af Hoskiær.\nSlotsruinen med Gåsetårnet dominerer den lille by. Sognekirken, der var viet til Vor Frue, ligger midt i byen. Latinskolen på kirkegårdens nordre del blev nedbrudt 1865.\nKortet over Vordingborg er tegnet i 1780 af Christian Stockfleth.\nÅrhus 1796 af C. Heinen\nÅrhus fik købstadsrettigheder i 1200-tallet og var allerede da en stor by med handelsforbindelser til Norge og Tyskland. Ved middelalderens slutning var Århus en af landets største byer.\nOp gennem 1500-tallet fortsatte de gode tider for handel og søfart, og i 1700-tallet var oprettedes flere forskellige fabrikker i byen. Havnen udbyggedes i begyndelsen af 1800-tallet og Århus fik dampskibsfart til København og jernbane i 1862 på strækningen Århus-Randers.\nI anden halvdel af 1800-tallet skete en eksplosiv industriel udvikling og byen overhalede landets øvrige provinsbyer. Væksten fortsatte, og fra 1870 til 1901 voksede byen således fra cirka 15.000 indbyggere til omkring 52.000. I 2007 havde byen lidt under 230.000 indbyggere og er fortsat Danmarks andenstørste by.\nÅrhus 1796 af C. Heinen og M. Glahn\nAalborg omkr. 1800\nKortet over Aalborg er tegnet omkring 1800.\nAalborg opstod som bysamfund i slutningen af 900-tallet og blev i begyndelsen af 1000-tallet en vigtig handelsplads. Det fortaber sig hvornår byen fik købstadsprivilegier.\nByens beliggenhed var meget fordelagtig, fordi al trafik ind og ud af Limfjorden foregik mod øst. Aalborg fik derfor en nøgleposition i Limfjordshandelen.\nByens vækst fortsatte i 1500-tallet med sildefiskeri, studeeksport til Tyskland, korneksport til især Norge samt en lang række privilegier og begunstigelser.\nMed mere end 4.000 indbyggere i slutningen af 1600-tallet var Aalborg landets næststørste by.\nI 1700-tallet aftog væksten, med aftagende sildefiskeri og studeeksport, og med tabet af Norge i 1814 mistede byen et vigtigt korneksportmarked.\nEndelig mistede Aalborg med gennembrydningen af Limfjordens vestlige udmunding i 1825 sin nøgleposition i Limfjordsregionen.\nNedgang blev i 1800-tallet opvejet ved etableringen af flere industrier (tobaks-, sprit-, tekstil- og cementfabrikker).\nDen industrielle udvikling fortsatte i 1900-tallet, hvor byens havn blev landets næststørste.\nAalborg omkr. 1800 af Louis Bretteville\nKortet over Aalborg er opmålt af N. Gottlieb og tegnet omkring 1800 af Louis de Bretteville.\nFrederikshavn 1799 af Brock og Friese\nKortet over Fladstrand (senere Frederikshavn) er opmålt af Brock og tegnet af Friese i 1799.\nFiskerlejet Fladstrand med den gode naturlige havn omtales første gang i 1572. Efter Svenskekrigene opførtes i 1675 en fæstning ved havnen, og et bysamfund med handel og søfart opstod. I slutningen af 1700-tallet indtraf en nedgangsperiode for byen. Havnen sandede til, og citadellet mistede sin strategiske betydning. Etableringen af en ny havn i 1805 vendte denne udvikling, og i 1818 blev Fladstrand købstad under navnet Frederikshavn efter i praksis at have fungeret som købstad i årevis. Fiskeri og handel voksede i løbet af 1800-tallet, og med jernbanen til Nørresundby i 1871 kom der jern- og metalindustri til byen. I 1900-tallet fortsatte den kraftige vækst med fiskeindustri og skibsværfter. Færgefarten til Oslo og Göteborg blev især efter 2. Verdenskrig vigtig for byen. I 1962 blev byen hjemsted for Søværnets Flådestation Frederikshavn.\nAalborg omkr. 1800 af Carl Mechleburg\nKortet over Aalborg er tegnet omkring 1800 Carl Mechlenburg.\nAalborg omkr. 1800 af N. Gottlieb\nKortet over Aalborg er opmålt omkring 1800 af N. Gottlieb.\nMed mere end 4.000 indbyggere i slutningen af 1600-tallet var Aalborg landets næststørste by. I 1700-tallet aftog væksten, med aftagende sildefiskeri og studeeksport, og med tabet af Norge i 1814 mistede byen et vigtigt korneksportmarked.\nKortet over Frederikssund er tegnet i forbindelse med fastlæggelse af konsumptionslinjerne i 1822 (Generaltoldkammerets arkiv).\nFrederikssund var oprindelig lodse- og ladeplads for Slangerup, men i 1809 fik byen købstadsprivilegier i stedet for Slangerup, der var i stærk tilbagegang. Byen er opkaldt efter Frederik d. 3. i 1652.\nEbeltoft 1799 af R. Møller og Höling Junior\nKortet over Ebeltoft er opmålt at R. Møller og Höling Junior i 1799.\nEbeltoft er anlagt omkring 1200, hvor den beskyttede vig udgjorde en god naturlig havn. Byens vigtigste grundlag var søfart og fiskeri, men også landbrug og skovdrift gav god indtjening. Byen havde generelt gode tider i 1500-tallet og 1600-tallet, selvom svenskekrigene hårdt ud over byen. I 1755 etableredes en ny havn, som desværre hurtigt blev ødelagt af pæleorm. De dårlige havneforhold blev katastrofale for skibsfarten, hvorefter byen stagnerede. I 1800-tallet blev havnen udbedret og nedgangen vendt til fremgang. I dag er byen primært en turistby, bl.a. ligger Fregatten "Jylland" i havnen.\nGå på opdagelse i kortet ved at klikke på det.\nBemærk, at øst er opad.\nAssens 1798 af Carl Mechlenburg\nKortet over Assens er opmålt og tegnet af premierlieutnant Carl Mechlenburg i 1798.\nAssens er anlagt ved et gammelt færgested mellem Fyn og Sønderjylland, hvor beliggenheden ud til Lillebælt var fordelagtig for handel og transport. Byen blev formentlig købstad i 1200-tallet. I 1600-tallet blev byen hårdt ramt af svenskekrigene og stagnerede. I slutningen af 1700-tallet fik handel og søfart en opblomstring, men i 1900-tallet udviklede byen sig til en middelstor industriby. Med tabet af Sønderjylland i 1864 blev færgeforbindelsen indstillet. Den blev genoptaget i 1920 og fungerede til 1972.\nNæstved 1779 af Friedrich Hans Staggemeyer\nKortet over Næstved er tegnet 1779 af premierløjtnant Friedrich Hans Staggemeyer.\nNæstved var også dengang en betydelig handelsby og rummer flere bygninger fra middelalderen.\nBemærk, at kortet er tegnet med syd opad og nord nedad!\nVordingborg og omegn, 1795-1800 af Johann Tostinius Wahrendorff\nKortet over Vordingborg og omegn er ikke dateret, men formentlig fra 1795-1800. Tegnet af kaptajn i Vejkorpset Johann Tostinius Wahrendorff.\nSlotsruinen med Gåsetårnet dominerer den lille by. Sognekirken, der var viet til Vor Frue, ligger midt i byen. Latinskolen på kirkegårdens nordre del blev nedbrudt 1865. 15\nVordingborg 1800 tallet\nKortet over Vordingborg er ikke dateret, men formentlig fra begyndelsen af 1800-tallet.\nVordingborg ca. 1800\nKortet over Vordingborg er tegnet omkring 1800. Tegneren er ukendt.\nSlotsruinen med Gåsetårnet dominerer den lille by. Sognekirken, der var viet til Vor Frue, ligger midt i byen. Latinskolen på kirkegårdens nordre del blev nedbrudt 1865. 17\nSorø 1800 af H. Bülow\nKortet over Sorø er tegnet af H. Bülow i 1800.\nSorø er mest kendt for akademiet med klosterkirken og sin idylliske beliggenhed omgivet af sø og skov.\nStore Heddinge 1822\nKortet over Store Heddinge er tegnet i 1822 ved fastlæggelsen af konsumtionslinjerne (Generaltoldkammerets arkiv).\nByen fik købstadsstatus i 1200-tallet, men blev aldrig nogen stor by og minder mere om en landsby.\nSvendborg 1798 af Peter Svane Steffens\nKortet over Svendborg er opmålt og tegnet af Peter Svane Steffens i 1798.\nSvendborg blev anlagt i begyndelsen af 1100-tallet, befæstet med voldgrave omkring 1200 og tildelt købstadsprivilegier i første halvdel af 1200-tallet. Byen blev i løbet af middelalderen Fyns næststørste by og i 15-1600-tallet den førende søfartsby på Fyn. Under Svenskekrigene i 1650’erne blev Svendborgs skibe ødelagt og byen stagnerede. Fra slutningen af 1700-tallet blev byen atter en betydelig søfartsby med omfattende skibsbyggeri fra 1800-tallets begyndelse.\nSvendborg 1804 af Andreas Gram Heide og tegnet af Joachim Godske Stockfleth\nKortet over Svendborg er opmålt af Andreas Gram Heide (1766-1829) og tegnet af Joachim Godske Stockfleth i 1804.\nSvendborg 1804 af Joachim Godske Stockfleth\nSvendborg blev anlagt i begyndelsen af 1100-tallet, befæstet med voldgrave omkring 1200 og tildelt købstadsprivilegier i første halvdel af 1200-tallet. Byen blev i løbet af middelalderen Fyns næststørste by og i 15-1600-tallet den førende søfartsby på Fyn. Under Svenskekrigene i 1650’erne blev Svendborgs skibe ødelagt og byen stagnerede. Fra slutningen af 1700-tallet blev byen atter en betydelig søfartsby med omfattende skibsbyggeri fra 1800-tallets begyndelse. 22\nVarde 1798 C. Heinen og kopi af Netzler\nKortet over Varde er opmålt og tegnet af C. Heinen i 1797. Kopieret af Netzler.\nDet er uvist hvornår Varde fik købstadsprivilegier. Byens indtægter stammede især fra studeopdræt, og i 14- og 1500-tallet var Vardes okseeksport omfattende. Vardes åhavn egende sig ikke til større skibe, hvorfor byen bl.a. måtte benytte andre lodse- og ladepladser.\nI 15-1600-tallet ramtes byen af brande, krige og lavkonjunktur. Fra slutningen af 1700-tallet var byen atter i fremgang og midt i 1800-tallet etableredes en ny havn som gav yderligere næring til byen. Havnen blev nedlagt i 1960 og er nu en mindre handelsby.\nSlagelse 1780 Vest af Christian Stockfleth\nChristian Stockfleth har i 1780 tegnet kortet over Slagelse, der er delt i 2 sektioner.\nLatinskolen blev nedlagt 1852 men er nu landskendt for digteren H.C. Andersens elevtid her under rektor Meislings regime.\nBemærk, at kortet er tegnet med syd opad og nord nedad.\nViborg 1795 af Johannes Heinrich du Plat og kopi af H. Römling\nKortet over Viborg er opmålt af lieutnant Johannes Heinrich du Plat og kopieret af H. Römling i 1795.\nViborg hed frem til begyndelsen af 1300-tallet Vibjerg, men ændrede navn til Viborg efter den nybyggede borg. Byen var mødested for hele Jylland og var en af Danmarks betydeligste byer, hvor kongerne frem til 1655 modtog deres hyldning.\nDe første kendte købstadsprivilegier er fra 1150. Viborg var et kirkeligt centrum, bl.a. med bispesæde fra 1065 og et handelscentrum med en betydelig studeeksport. I midten af 1600-tallet gik det ned af bakke for byen, hvor bl.a. manglen på en havn blev afgørende. I løbet af 1700-tallet udviklede byen sig til en udpræget embedsmandsby, men udviklingen tog atter fart i det følgende århundrede, hvor flere statslige institutioner flyttede til byen, bl.a. garnison, sindssygehospital og landsarkiv. I 1900-tallet udviklede byen sig til en industriby.\nViborg 1795 af Johannes Heinrich du Plat\nKortet over Viborg er opmålt og tegnet af lieutnant Johannes Heinrich du Plat i 1795.\nSkive 1798 af du Plat\nKortet over Skive er opmålt og tegnet af løjtnant du Plat i 1798.\nSkive fik købstadsrettigheder før 1326, men det præcise tidspunkt kendes ikke. Byen havde især i 1500-tallet en udmærket handel og god indtjening fra sildefiskeriet, men i 1600-tallet gik det ned af bakke. Silden forsvandt fra Limfjorden, Aalborgs dominans over Limfjordshandelen og Svenskekrigene ramte Skive hårdt. I første halvdel af 1700-tallet ramtes byen af mange alvorlige brande, og byen blev fattig og befolkningstallet dalede. Bedre landbrugskonjunkturer i 1800-tallet og jernbaneforbindelser gav vækst til byen. I 1900-tallet var det især jern-, motor- og elektronikindustrien, der kom til at præge byen.\nVejle omk. 1800 af O.L. Rasbech\nKortet over Vejle er opmålt og tegnet af O.L. Rasbech omkring 1800.\nVejle fik købstadsprivilegier i 1300-tallet og var centrum for handel og håndværk. I 1600-tallet oplevede byen tilbagegang pga. af krige og konkurrence fra det nyanlagte Fredericia. Først i slutningen af 1700 og i 1800-tallet tog udviklingen igen fart med ny havn og voksende industri. I dag er Vejle en del af det industrielle industricentrum med Kolding og Fredericia – det såkaldte Trekantsområde. 28\nSkanderborg 1831 tegnet af Fr. Dreyer\nSkanderborg fik købstadsprivilegium i 1583, men allerede siden 1100-tallet lå der en kongsgård, som blev udbygget af Frederik 2. Det var en udpræget håndværksby uden den store handel, som i stedet gik til Århus. Slottet blev ofte benyttet af kongen, og i 1600-tallet blev det sæde for lensmanden og siden amtmanden, men handlen forblev lille.\nI 1718 blev Skanderborg garnisonsby i forbindelse med oprettelsen af et rytterdistrikt. I midten af 1800-tallet fik byen flere industrivirksomheder og blev i 1868 station på den jyske længdebane. Herefter blev Skanderborg en ret stor by, men stod fortsat i skyggen af Århus.\nSkanderborg omk. 1800 tegnet af Rob. Müller\nSkanderborg omk. 1800\nSkanderborg fik købstadsprivilegium i 1583, men allerede siden 1100-tallet lå der en kongsgård, som blev udbygget af Frederik 2. Det var en udpræget håndværksby uden den store handel, som i stedet gik til Århus. Slottet blev ofte benyttet af kongen, og i 1600-tallet blev det sæde for lensmanden og siden amtmanden, men handlen forblev lille. I 1718 blev Skanderborg garnisonsby i forbindelse med oprettelsen af et rytterdistrikt.\nI midten af 1800-tallet fik byen flere industrivirksomheder og blev i 1868 station på den jyske længdebane. Herefter blev Skanderborg en ret stor by, men stod fortsat i skyggen af Århus.\nVarde 1797 af C. Heinen\nKortet over Varde er opmålt og tegnet af C. Heinen i 1797.\nDet er uvist hvornår Varde fik købstadsprivilegier. Byens indtægter stammede især fra studeopdræt, og i 14- og 1500-tallet var Vardes okseeksport omfattende. Vardes åhavn egende sig ikke til større skibe, hvorfor byen bl.a. måtte benytte andre lodse- og ladepladser. I 15-1600-tallet ramtes byen af brande, krige og lavkonjunktur.\nFra slutningen af 1700-tallet var byen atter i fremgang og midt i 1800-tallet etableredes en ny havn som gav yderligere næring til byen. Havnen blev nedlagt i 1960 og er nu en mindre handelsby.\nGrundet kortets lille størrelse bliver det meget kornet, når man går på yderligere opdagelse.\nThisted 1798 af Gosch\nKortet over Thisted er opmålt og tegnet af premierlieutnant Gosch i 1798.\nI løbet af 1400-tallet udviklede Thisted sig til et handelscentrum for oplandet. Omkring år 1500 fik byen købstadsstatus, men Aalborgs dominerende status i Limfjordsområdet betød, at Thisted forblev en lille købstad. I 1793 blev byen sæde for amtmanden i det nyoprettede Thisted Amt, og byen fik nogen fremgang, bl.a. på grund af det igen blev muligt at sejle ud af Limfjordens vestlige ende. I 1900-tallet blev Thisted den vigtigste handels- og industriby for Thy.\nSvendborg 1804 af Andreas Gram Heide og tegnet af Christian Nicolai Gyldenfeldt\nKortet over Svendborg er opmålt af Andreas Gram Heide (1766-1829) og tegnet af tegnet af Christian Nicolai Gyldenfeldt (1788-1856).\nSvendborg blev anlagt i begyndelsen af 1100-tallet, befæstet med voldgrave omkring 1200 og tildelt købstadsprivilegier i første halvdel af 1200-tallet. Byen blev i løbet af middelalderen Fyns næststørste by og i 15-1600-tallet den førende søfartsby på Fyn. Under Svenskekrigene i 1650’erne blev Svendborgs skibe ødelagt og byen stagnerede. Fra slutningen af 1700-tallet blev byen atter en betydelig søfartsby med omfattende skibsbyggeri fra 1800-tallets begyndelse. 34\nNysted 1799 af C. Heinen og kopi af Schouw\nKortet over Nysted er tegnet af C. Heinen i 1798 og kopieret året efter af Schouw.\nByen blev købstad 1409. Klostret blev revet ned i 1500-tallet og byen har været hærget af talrige brande. På grund af dårlige besejlingsforhold blev handlen aldrig særlig stor - det blev byen ej heller.\nBemærk, at syd er opad.\nOdense 1717 af Jürgen Themsen\nKortet fra 1717 over Odense og nærmeste omegn er tegnet af Jürgen Themsen i forbindelse med en opgørelse over ryttergodset omkring 1717 og forsøg på at samle det.\nOdense var allerede før år 1000 bispesæde og fik i begyndelsen af 1200-tallet officiel status som købstad. Byen var samlingspunkt for Fyn og oplevede i 1500-tallet stor vækst. Allerede i slutningen af 1200-tallet var åen blevet svært sejlbar, hvorfor andre havne måtte benyttes, bl.a. Kerteminde som vinterhavn. I 1800-tallet gravedes en kanal og en havn etableredes ved selve byen, hvilket gav kraftig økonomisk vækst.\nPræstø 1800 af Peter Svane Steffens\nKortet over Præstø er tegnet i år 1800 af løjtnant Peter Svane Steffens.\nByen led hårdt under svenskekrigene 1658-59 - ved 1800-tallets begyndelse talte byen kun 480 indbyggere. Sognekirke er Vor Frue, der før reformationen var en del af et antonitterkloster".\nPræstø 1800 af Peter Svane Steffens og kopi af Nonnenkamp\nKortet over Præstø er tegnet i år 1800 af løjtnant Peter Svane Steffens. Kopi af Nonnenkamp.\nRødby 1798 af Christian Trojels og kopi af A. Krebs\nKortet over Rødby i 1798 (Vejdir. 1281,2) er kopieret af løjtnant A. Krebs efter landinspektør Christian Trojels kort fra året før (Vejdir. 1281,1).\nRødby var især i 1500-tallet et vigtigt udgangspunkt for færgefarten over Østersøen til Femern - det bidrog til, at den lille by blev købstad. I 1872 led byen stor skade under stormfloden 13. november.\nVejkortet over Roskilde fra ca. 1765 er et af de tidligste kort i Vejdirektoratets tegningssamling. Det er formentlig tegnet af franskmanden Jean Marmillod (1720-1786), der i 1764 som indkaldt ekspert fra Frankrig grundlagde det moderne vejvæsen i Danmark.\nMed domkirke, klostre og talrige sognekirker var Roskilde i middelalderen sammen med Lund i Skåne Danmarks gejstlige centrum. I 1700-tallet var byen mindre, men med Domkirken og de kongelige begravelser dog stadig en by af betydning.\nNB! Syd er opad.\nSlagelse 1780 Øst af Christian Stockfleth\nBemærk, at kortet tegnet med syd opad og nord nedad.\nSlangerup 1796 af Ludvig Frederik Brock\nKortet over Slangerup købstad er tegnet i 1796 af løjtnant Ludvig Frederik Brock i forbindelse med opmåling af Hillerød-Roskilde landevejen.\nI 1500-tallet husede byen Danmarks ældste nonnekloster. Store brande i 1573 og 1724 bragte tilbagegang og i 1809 overgik Slangerups købstadsrettigheder til Frederikssund.\nSorø 1799 af Peter Ludvig Krebs\nKortet over Sorø er tegnet af løjtnant Peter Ludvig Krebs i 1799.\nStege 1800 af Peter Rønner\nKortet over Stege er tegnet i år 1800 af premierløjtnant Peter Rønner.\nDen mønske hovedstad er kendt for sin byport, der er en af de få bevarede i Danmark. Seværdig er også den imposante Skt. Hans Kirke fra middelalderen.\nBemærk, at vest er opad.\nPrøv at gå rundt i Stege i "Den Virtuelle Købstad".\nNysted 1798 af C. Heinen\nKortet over Nysted er tegnet af C. Heinen i 1798.\nSakskøbing 1799 af O.L. Rasbech og kopi af Langeland\nKortet over Sakskøbing er kopieret af Langeland i 1799 efter løjtnant O.L. Rasbech's i kort fra 1798.\nSukkerindustrien var dengang fremtid, men handel med og udskibning af korn gav byen en vis velstand.\nBemærk, at nordvest er opad.\nSakskøbing 1798 O.L. Rasbech\nKortet over Sakskøbing er tegnet af løjtnant O.L. Rasbech i 1798.\nSakskøbing 1797 af Trojel\nKortet over Sakskøbing er tegnet af landinspektør Trojel i 1797.\nSukkerindustrien var dengang fremtid, men handel med og udskibning af korn gav byen en vis velstand. Læg mærke til den smukt tegnede kirke.\nSæby 1799 af Brock\nKortet over Sæby er opmålt og tegnet af Brock i 1799.\nI middelalderen var Sæby den eneste havneby på Vendsyssels østkyst og fik derfor stor betydning. I 1524 fik byen købstadsprivilegier. Fiskeri og havnen var byens vigtigste indtægtskilde, men med tilsanding og konkurrence fra Fladstrand (Frederikshavn) i 16-1700-tallet beseglede Sæbys skæbne. Havnen udbedredes flere gange, men kunne ikke konkurrere med Frederikshavns. I 1900-tallet blev turisme en vigtig indtægtskilde.\nBemærk Brocks bemærkninger på kortet om rådstuens anvendelse og om forbedringerne ved åudløbet.\nRødby 1797 af Christian Trojel\nKortet over Rødby (Vejdir. 1281,1) er tegnet i 1797, formentlig af landinspektør Christian Trojel.\nRingsted 1780 af Christian Stockfleth\nKortet over Ringsted er opmålt og tegnet af løjtnant Christian Stockfleth i 1780.\nSkt. Bendts Kirke rummer kongegrave fra 1200-tallet, men i 1780 var Ringsted en ubetydelig by med under 1000 indbyggere.\nRingkøbing 1820 af G. Sponneck\nKopi-kort opmålt og beregnet til grundskatterenes fordeling 1820 af landinspektør G. Sponneck.\nRingkøbing blev en vigtig havneby i 1100-tallet, da Limfjordens vestlige ende sandede til. Men trods havnens betydning for transport af varer blev byen dog ikke nogen stor by. Ringkøbing fik købstadsprivilegier i 1300-tallet.\nI 1500-tallet havde byen stor eksport af korn og kvæg, men i løbet af 1600-tallet og 1700-tallet blev fjorden stadigt sværere at besejle.\nSelvom Ringkøbing var en lille købstad med kun omkring 500 indbyggere, blev den i 1794 amtmandssæde, og fra 1830’erne opstod nogen industri. Til gengæld mistede den sin position som udskibningshavn, da Limfjorden i 1825 blev åbnet til Vesterhavet.\nI 1900-tallet opstod en moderat industri, men det var især som center for amts- og kommuneadministration, at byen gjorde sig gældende. Turismen er i dag et vigtigt erhverv for byen.\nRingkøbing 1797 af C.C.F. Zepelinn\nKortet er opmålt og tegnet af C.C.F. Zepelinn i 1797.\nRibe 1797 af P.C. v. Rønner\nKortet over Ribe er opmålt og tegnet af P.C. v. Rønner.\nRibe er anlagt i 700-tallet som handelsplads, og byen blev bispesæde i 948.\nI 900-tallet havde Ribe en stor handelsmæssig betydning, og op gennem middelalderen styrkede byen sin position som handelsmæssigt og kirkeligt centrum. Ribe fik købstadstatus i begyndelsen af 1200-tallet.\nI 1500-tallet var Ribe en af landets største byer med en særdeles stor okseeksport.\nVed reformationen mistede byen mange af sine kirkelige institutioner, men formåede at fastholde en betydelig handel.\nEfter enevældens indførelse blev udenrigshandlen i vid udstrækning overtaget af København og Aalborg, og i 1700-tallet var Ribes storhedstid forbi.\nI 1800-tallet gik det igen mod bedre tider og midt i 1800-tallet kom de første industrivirksomheder til byen. Men Ribe kom siden til at ligge helt i skyggen af den nyanlagte havne- og industriby Esbjerg.\nKorsør 1780 af Christian Stockfleth\nKortet over Korsør fra 1780 er også tegnet af Christian Stockfleth.\nKorsør fæstning var et militært støttepunkt ved Storebælt og har ved siden af færgeriet til Nyborg haft stor betydning for den lille by.\nKøge 1822 af Thorbrøgger\nKonsumptionslinjekortet fra 1822 er tegnet af Thorbrøgger efter et ældre forlæg. De lodsejere, der ejede den jord, som stødte op til toldgrænsen, er påført med blyant.\nKortet kommer fra Generaltoldkammerets arkiv.\nKøge er karakteriseret ved det meget store torv og de regulerede gadeforløb, der vidner om, at Køge er en planlagt by fra 1200-tallet, der afløste landsbyen Gammel Køge ved gården af samme navn.\nKerteminde 1799 af Andreas Gram Heide\nKortet over Kerteminde er opmålt og tegnet af Andreas Gram Heide (1766-1829) i 1799.\nKertemindes placering ved Storebælt betød stor handelstrafik, idet byen virkede om udskibningshavn for Odense. Byen fik købstadsstatus i 1413, men forblev relativ lille. Krisen i 1600-tallet ramte byen hårdt og i 1700-tallet stagnerede den fuldstændigt. Siden oplevede byen fremgang med fiskeriet, som blev byens vigtigste indtægtskilde.\nKalundborg 1795 af Johann Tostinius Wahrendorff\nKortet over Kalundborg er opmålt i 1795 af kaptajn i Vejkorpset Johann Tostinius Wahrendorff.\nKalundborg var oprindelig en befæstet by domineret af Vor Frue Kirke og Slottet, hvor Rigets arkiv opbevaredes i fæstningstårnet Folen. I 1795 var Slottet en saga blot og kirken brøstfældig af ælde.\nHorsens omk. 1800\nKortet over Horsens er formentlig en kopi af Rob. Müllers kort.\nHorsens blev formentlig købstad i 1200-tallet og var da allerede en stor by. I 1500-tallet havde byen god fremgang og den voksede ud over sine middelalderlige volde. Byen ramtes fra midten af 1600-tallet af nedgang, hvor havnen fik lov at forfalde. I slutningen af 1700-tallet udbedredes havneforholdene og vejnettet, hvorefter det begyndte at gå fremad for Horsens. Fra 1830’erne etableredes adskillige industrivirksomheder, bl.a. provinsens første jernstøberi. I 1868 blev byen knyttet på den jyske længdebane og blev siden udgangspunkt for flere privatbaner. I slutningen af århundredet betød de mange store industrivirksomheder en kraftig befolkningsudvikling, som i 1901 gjorde Horsens til Danmarks femte største by.\nHolstebro 1797 af O.L. Rasbeck\nKortet over Holstebro er opmålt og tegnet af O.L. Rasbeck i 1797.\nHolstebro opstod ved en bro over Storåen og fik købstadsstatus i 1200-tallet. Den blev centrum for et stort opland med studeopdræt og havde i 1500-tallet en betydelig okseeksport til bl.a. Holland og Tyskland.\nI 1600-tallet og 1700-tallet kunne den generelle konjunkturnedgang også mærkes i Holstebro, men mod slutningen af 1700-tallet gik det atter fremad. I 1866 fik Holstebro jernbaneforbindelse til Struer-Skive og til Ringkøbing i 1875. I slutningen af 1800-tallet opstod adskillige industrivirksomheder i Holstebro, deriblandt R. Færchs Cigar- og Tobaksfabrikker.\nOp i 1900-tallet havde Holstebro fortsat et stort kvægmarked, og byen formåede desuden at bevare sin regionale betydning som handelsby på trods af øget konkurrence fra nyere byer som Struer og Herning.\nHobro 1796 af P.C. v. Rønner og kopi af Louis de Bretteville\nKortet over Hobro er opmålt og tegnet af sekondløjtnant P.C. v. Rønner i 1795-96. Kopieret af Kruse.\nHobro blev købstad omkring 1300. Byen havde en god handel og skibsfart i 1500-tallet, og især byens skomagere var kendt viden om. Den generelle handelsnedgang i 1600-tallet ramte også Hobro, som forblev en lille købstad. En vis skibsfart blev dog bevaret. I 17-1800-tallet blev havn og sejlløb forbedret, hvilket gav byen fremgang. I 1780 grundlagdes en spritfabrik, og i løbet af 1800-tallet kom flere industrivirksomheder til, deriblandt et bryggeri. Byen fik jernbane i 1869. I 1900-tallet var Hobro en middelstor handelsby med nogen industri.\nHobro 1796 af P.C. v. Rønner\nKortet over Hobro er opmålt og tegnet af sekondløjtnant P.C. v. Rønner i 1795-96.\nNykøbing Sjælland 1802 af Peter Svane Steffens\nKortet over Nykøbing Sjælland er tegnet i 1802 af Peter Svane Steffens (d. 1821).\nNykøbing Sjællands købstadsprivilegier stammer fra 1443. I 1801 talte byen 615 beboere.\nOdense 1817 af Peter Recke\nPeter Reckes kort fra 1817 over den østlige del af Odense er tegnet i forbindelse med planer for en ny vejføring af Nyborg landevej til Odense centrum.\nOdense var allerede før år 1000 bispesæde og fik i begyndelsen af 1200-tallet officiel status som købstad. Byen var samlingspunkt for Fyn og oplevede i 1500-tallet stor vækst. Allerede i slutningen af 1200-tallet var åen blevet svært sejlbar, hvorfor andre havne måtte benyttes, bl.a. Kerteminde som vinterhavn.\nRanders 1795 af Nic. Tidemand og Muck\nKortet over Randers er opmålt i 1795 af Nic. Tidemand og tegnet af Muck.\nRanders var allerede en stor by, da den i 1302 fik købstadsprivilegier. I 1400-tallet og 1500-tallet blomstrede handelen, og byen havde en betydelig skibsfart. I 1600-tallet var byen hærget af belejring under Svenskekrigene og pest og brande. I 1700-tallet gik det fremad igen, og byen voksede med så stor hast. Omkring år 1800 var Randers Jyllands største by med 4.500 indbyggere. I sidste halvdel af 1800-tallet bredte byen sig syd for Gudenåen, og der opstod et stort industriområde ved havnen, og byen blev en af Danmarks vigtigste industribyer.\nKorsør ca. 1783\nKortet over Korsør er fra ca. 1782 og indsendt til Generalvejkommissionen 1803 med enkelte tilføjelser. Tegneren er ukendt.\nHelsingør 1817-1823 Emil Schlegel og Bracht\nKortet over Helsingør og Kronborg fra 1817-1823 – opmålt af Emil Schlegel i 1817 og tegnet af sekondsløjtnant Bracht i 1823. Kortet kommer fra Ingeniørkorpsets tegningsarkiv – Vejdirektoratets arkiv har ikke et fuldstændigt kort over byen.\nHelsingør med fæstningen Kronborg ved indsejlingen til Øresund var hjemsted for den såkaldte Øresundstold, der først blev ophævet i 1857. Den få år senere i forbindelse med anlæg af ny havn nedrevne Øresundstoldkammerbygning er betegnet med litra g.\nLemvig 1797 af Nic. Tidemand\nKortet over Lemvig er opmålt og tegnet i 1797 af premierløjtnant Nic. Tidemand.\nLemvig er anlagt ved en naturlig havn i Lem Vig og omtales som privilegeret købstad i 1471. Byen var et gennemfartssted på vejen til Thy. Frem til 1825 var Limfjordens vestlige udløb sandet til, så al trafik ind og ud af Limfjorden foregik mod øst, hvilket isolerede byen.\nI 1500-tallet blev adgangen til Thy forværret ved gentagne oversvømmelser. I 16- og 1700-tallet var Lemvig fortsat en af landets mindste købstæder. I 1825 blev Agger Tange gennembrudt, og med adgangen til Vesterhavet blomstrede fiskeri, handel og søfart op.\nHobro 1796 af P.C. v. RønnerHobro 1796 af P.C. v. Rønner i 1795-96 og kopi af Kruse\nMaribo 1799 Christian Trojel\nKortet over Maribo (Vejdir. 1280,1) er tegnet af Christian Trojel i 1799.\nBirgittinerklosteret fik i 1416 ret til at anlægge en by ved klosteret - ved et pavebrev fik den navnet Maribo. Selve klosterkirken er bevaret til i dag - de øvrige klosterbygninger, hvor blandt andre Leonora Christina boede 1685-98, er nu borte.\nHolbæk 1795 af Christoffer Stockfleth\nKortet over Holbæk købstad er tegnet i 1795 af vejofficeren Christoffer Stockfleth. Han var ansat ved vejanlægget fra Roskilde til Holbæk og levede fra 1744 til 1804.\nMiddelfart 1798 af Carl Mechlenburg\nKortet over Middelfart er opmålt og tegnet af premierlieutnant Carl Mechlenburg i 1798.\nMiddelfart er anlagt ved det smalleste overfartssted over Lillebælt. Færgefart og fiskeri udgjorde grundlaget for byen, og i slutningen af 1200-tallet fik byen købstadsstatus. Anlæggelsen af Fredericia i 1650 og siden svenskekrigene førte til nedgang. I 1800-tallet øgedes byens betydning igen. Med opførelsen af Lillebæltsbroen i 1935 blev byen knudepunkt for trafikken mellem Jylland og Fyn.\nHolstebro omk. 1800 af Hoffmann\nKortet over Holstebro er tegnet af Hoffmann omkring 1800.\nNakskov 1798 af C. Heinen\nKortet over Nakskov er tegnet 1798 af C. Heinen.\nSiden 1274 købstad og Lollands største by - var fæstningsby frem til begyndelsen af 1700-tallet, hvor volde og byporte sløjfedes. I nyere tid udviklede Nakskov sig til en betydelig industriby domineret af skibsværft og sukkerfabrik.\nHolstebro omk. 1800 af Heramb\nKortet over Holstebro er tegnet af Heramb omkring 1800.\nHorsens omk. 1800 af Rob. Müller\nKortet over Horsens er tegnet af Rob. Müller omk. 1800.\nGrenå 1799 af H.T. Storm\nKortet over Grenå er opmålt og tegnet af H.T. Storm i 1799.\nGrenaa er anlagt omkring 1200 ved en naturlig åhavn tæt på havet, hvilket gav gode muligheder for søfart. Byen voksede i middelalderen, men i 1500-tallet blev sandflugt et stort problem. I 16-1700-tallet gik byen næsten i stå pga. tilsanding. I årene efter 1812 etableredes af en kysthavn ud mod Kattegat, og sandflugten begrænsedes vha. omfattende beplantning. Byen fik herefter stor fremgang inden for både handel, skibsfart og fiskeri, og midt i 1800-tallet opstod de første industrivirksomheder. I 1870’erne åbnede jernbaneforbindelser til Randers og Århus. I 1900-tallet var Grenaa en betydende industri- og havneby.\nNykøbing Mors ca. 1800 af af du Plat\nKortet er opmålt af du Plat omkring 1800.\nNykøbing fik købstadsprivilegier i 1200-tallet. Da Limfjordens vestlige udløb i perioden fra 1100-1825 var sandet til, foregik trafik ud af jorden mod øst. Byen havde en god handel og et godt fiskeri, men fra omkring 1600 gik det ned ad bakke: Silden forsvandt fra Limfjorden, byen udsattes for flere brande og ramtes desuden hårdt under Svenskekrigene. Nykøbing lå i skyggen af Aalborg, som kontrollerede hele Limfjordsregionens handel, hvorfor byen forblev en lille købstad med under 500 indbyggere og en beskeden handel.\nDa Aalborg i første halvdel af 1800-tallet mistede grebet om Limfjordshandelen gik Nykøbing ind i en vækstperiode. I løbet af 1800-tallet etableredes flere industrivirksomheder, som sammen med handel og fiskeri udgjorde byens vigtigste erhverv.\nI 1920’erne var byens indbyggertal vokset til næsten 8.500. Herefter stagnerede væksten og i 2004 blev indbyggertallet opgjort til 9.315.\nNykøbing Mors 1798 af du Plat\nKortet er opmålt af du Plat i 1798.\nNyborg ca. 1798 af Louis de Bretteville\nKortet over Nyborg er tegnet af Louis de Bretteville ca. 1798.\nByen Nyborg opstod omkring slottet, der byggedes i omk. 1170. Slottet fik stor betydning middelalderen, hvor kongerne ofte tog ophold, navnlig under de jævnligt tilbagevendende Danehoffer.\nI 1500-tallet forfaldt slottet og fik sit egentlige knæk under Svenskekrigen 1658-60, hvor slottet var besat. Herefter benyttedes slottet ikke længere som kongeborg. Nyborg fæstning nedlagdes i 1869, hvor en del af voldene sløjfedes og størsteparten af fæstningsarealet blev udlagt til bebyggelse.\nMaribo 1799 kopi af Schow\nEt tredje Maribokort (Vejdir. 1280,4) er en kopi af G. Heinens kort udført 1799 af Schow.\nMaribo 1798 af Carl Vilhelm Heinen\nMaribokortet 1798 (Vejdir. 1280,2) er opmålt og tegnet af kaptajn, senere generalkrigskommissær Carl Vilhelm Heinen.\nKortet over Korsør fra omk. 1790-1800. Militærkortet er overdraget Generalvejkommissionen, ca. år 1800. Tegneren er ukendt.\nKolding 1796 af P.L. Krebs\nKortet over Kolding er opmålt og tegnet af lieutnant P.L. Krebs ved det lette infanteri i 1796.\nKoldings beliggenhed ved grænsen til Sønderjylland gav byen en vigtig position frem til 1600-tallet, hvor mange krige og pestepidemier tærede på byen og dens befolkning. Slottet Koldinghus byggedes i 1248, hvor skiftende konger gennem tiden ofte holdt til. Slottet brændte i 1808. Gennem 1800- og 1900-tallet udviklede byen sig til en industriby og er sammen med Vejle og Fredericia et industrielt knudepunkt – det såkaldte Trekantsområde.\nKoldinghus benævnes på kortet som "Slottet Arnsberg", hvilket er en betegnelse, som slottet havde i lærde kredse fra slutningen af 1500-tallet, men som det aldrig har heddet. Navnet refererer til Kolding byvåben med ørn og klippe.\nKøge 1693 af Jens Sørensen\nDa der ikke er noget specifikt kort over Køge i Vejdirektoratets kortsamling, vælger vi i stedet at bringe søkortdirektør Jens Sørensens meget smukke kort over Køge fra 1693.\nNykøbing Falster 1799 af Peter Rønner\nKortet over Nykøbing Falster er tegnet i 1799 af premierløjtnant Peter Rønner.\nDa var slottet revet ned og krongodset bortsolgt. Af gamle huse må nævnes ”Czar Peters hus” fra 1600-tallet.\nKortet er orienteret med øst opad.\nFlere webudstillinger\tKøbenhavns befæstning\nGå på opdagelse i kort over Københavns befæstning fra 1648 til midt i 1800-tallet. Se dem online.\nOplev billeder af arkivalier om de dansk-vestindiske relationer. Se dem online her. Kongeloven\nKongeloven i billeder. Oplev den guldindvirkede forside, guldseglet og Frederik IIIs underskrift. Købstadskort\nRigsarkivet råder over talrige kort- og tegningssamlinger, der gennem tiden er skabt af administrationen - både den statslige og lokale. Rigsarkivet opbevarer Vejdirektoratets arkiv, der rækker tilbage til 1764 og indeholder talrige topografisk detaljerede kort. Især købstadsplanerne påkalder sig interesse, da der er tale om de tidligste pålidelige opmålinger. Købstadskort på nettet\nTil brug for Generalvejkommissionens planlægning af vej- og brolægningsarbejder i byerne opmåltes i årene 1795-1805 størsteparten af de danske købstæder. Opmålingerne udførtes af fagkyndige officerer og blev den tidligste tilnærmelsesvise korrekte kartografiske gengivelse af Danmarks købstæder. Tilsvarende planer udarbejdedes over de landsbyer, hvorigennem de nye landeveje kunne tænkes anlagt. Se købstadskort på Flickr Flere webudstillinger\tKøbenhavns befæstning\nKongeloven i billeder. Oplev den guldindvirkede forside, guldseglet og Frederik IIIs underskrift. Rigsarkivet · Tlf.: 33 92 33 10 – telefontid 9-15 · CVR-nr.: 60208212 · EAN-nr.: 5798000794382 · E-mail: mailbox@sa.dk · Åbningstider og kontakt


Embrace - heather grey - Babysam.dk\nEn bæresele kan være svær at undvære og vil hurtig blive en fast del af familiens hverdag, om det er hjemme eller ude. Med en bæresele får man ikke kun hænderne fri men også en god kontakt med baby fra nyfødt. Ergobaby Embrace kan anvendes fra nyfødt (3 kg.) og helt frem til barnet vejer 11 kg.\nNærhver fra start\nMed Ergobaby Embrace får I nærhver med baby allerede fra nyfødt af da den kan anvendes fra baby vejer 3 kg. Når den bruges fra nyfødt vender baby ind mod forældrenes brystkasse, og giver utrolig meget trykhed for baby. Det bløde stof omfavner babyen og har en understøtten pasform. Med tiden når baby er blevet større og kan holde hovedet selv, er det tid til at møde verden på en ny måde, og med Embrace kan den lille nu vende ud mod verden. Ergobaby Embrace er nem at håndtere selv hvis det skal gå lidt stærkt. Med spænder er det nemt at tage bærselen på, og du vil ikke opleve at stå med overskydende stof du ikke ved hvad du skal gøre med - meget simpel - lige til at håndtere alene. Med støtte til forældrenes talje og krydstropper bagtil er Embrace yderst komfortabel for forældrene, og nem at justere så den vil sidde perfekt på både mor og fars overkroppe. Ergobaby Embrace er lige til at have med sig på turen, så hvis den lille bliver lidt utålmodig i barnevognen kan du nemt tage bæreselen på, og du har nu begge hænder fri til f.eks. at handle, og hjemme kan du lave huslige gøremål samtidig med du er tæt på guldklumpen.\nMulighed for at amme i bæreselen\nKan benyttes med barnets ansigt ind mod dig, eller ud mod verden.\nGodkendt fra 3-11 kg.\nOeko-Tex standard 100% certificeret stof


Ny dokumentation for, at D-vitamin forhindrer respiratoriske infektioner - Nyheder - Hugestone Enterprise Co., Ltd\nEn storstilet meta-analyse, der bruger mere end 10.000 deltagere konkluderer, at vitamin D-tilskud kan bidrage til at forhindre en væsentlig årsag til global død - akutte luftvejsinfektioner.\nAkutte luftvejsinfektioner er ansvarlige for 10 procent af ambulance- og nødbesøg i USA.\nInklusive alt fra forkølelsen til lungebetændelse og bronkitis, var de årsagen til en anslået 2.65 millioner dødsfald globalt i 2013.\nEn række observationsundersøgelser har også rapporteret en ernæringsfaktor - vitamin D-mangel. Nogle forskere har konkluderet, at D-vitamin har evnen til at udløse et immunrespons på visse vira og bakterier.\nI et forsøg på at sætte dette spørgsmål til sengs, blev den største meta-analyse til dato offentliggjort i denne uge i BMJ.\nHoldet anvendte data fra 25 randomiserede kontrollerede forsøg, der undersøgte vitamin D-tilskud. I alt blev data fra 11.321 deltagere analyseret.\nEfter at have justeret for potentielt konfronterende variabler, som f.eks. Køn, alder og studietid, fandt de, at D-vitamintilskud gav en reduktion på 12 procent i andelen af personer, der oplever mindst en akut luftvejsinfektion.\nEnkelt sagt, hvis 33 personer tog vitamin D-tilskud, ville en akut luftvejssinfektion blive forhindret. Hvis disse resultater bekræftes, kan vitamin D-tilskud potentielt forhindre millioner af respiratoriske infektioner hvert år.\nDa holdet borede videre ind i dataene, fandt de, at den positive effekt var mere udtalt hos deltagere, der tog dagligt eller ugentligt D-vitamin uden yderligere store doser. Effekten var også stærkere for personer med alvorligere vitamin D-mangler - kun 1 ud af 4 personer i denne gruppe ville skulle tage D-vitamin regelmæssigt for at forhindre en akut luftvejsinfektion.


Superligaen 2018/2019 - Side 4\nEmne: Superligaen 2018/2019 (Læst 13893 gange) forrige emne - næste emne\nSvar #150 – 13 Aug, 2019, 12:14\nJa, vi skal selvfølgelig også indimellem tage point fra FCK og FCM og det er forbandet FCM fik et straffespark til sidst, men de har trods alt begge gjort rent bord indtil videre, så hvis vi tager dem ud har vi haft tre udekampe. Jeg regnede med noget i retning af 1-1-1 i dem og det er så blevet til 0-2-1. Hvis man fx forventede 2-1-0 i de kampe synes jeg nok man var temmelig optimistisk, selvom der er brændte chancer nok til at det kunne have lykkedes.\nJeg står dog også med en forventning om at slå Horsens hjemme og det er selvfølgelig ikke rart at stå i en situation hvor man allerede er lidt bagud og derfor ikke kan tillade sig ikke at leve op til 'forventningen.' Der kommer jo altid kampe hvor det ikke lykkes og hvis man har for mange i starten bliver det for usandsynligt at der slet ikke kommer nogen senere og så bliver det svært at indhente.\nSvar #151 – 13 Aug, 2019, 12:54\nSvar #152 – 13 Aug, 2019, 14:15\nCitat fra: Hamborg dato 13 Aug, 2019, 12:54\nJeg synes det er forkert at fokusere på om afslutningerne er indenfor eller udenfor rammen, jeg synes det giver mere mening at fokuserer på størrelse af chancerne. SønderJyske havde en del afslutninger som ramte målet, men de fleste var fra 20+ meter, fra den afstand skal man skyde mange gange for at score.\nAGF havde de 2 klart største chancer i går ved Bundu og Helenius. At ingen af dem rammer målet er ringe, selvom Bundu vist var ret tæt på. Men jeg vil til hver en tid foretrække at AGF får de 2 chancer fremfor de skud SønderJyske havde i går.\nSvar #153 – 13 Aug, 2019, 14:48\nCitat fra: Hamborg dato 13 Aug, 2019, 11:54\nFCK, FCM, Brøndby og FCN er de hold der kan forvente at være med mere eller mindre hver sæson og så er det ret lige mellem flere hold hvem der også kan komme med. Der er ikke så mange pladser tilbage derefter, men jeg mener vi skal være et af dem. Men hvis jeg regnede med at vi vandt 2 ud af 3 af de udekampe ville jeg klart have talt os med i den første kategori. Du skriver oven i købet MINDST 5 point mere, så du må helt klart se os som medaljekandidat.\nSvar #154 – 13 Aug, 2019, 14:51\nCitat fra: Columbo dato 13 Aug, 2019, 13:15\nSønderjyske havde en Eskelinen fik lavet en fin redning på, men Ankersen havde så også en i slutningen han skyder langt over. Det var ikke specielt godt af nogen af holdene, men vi var da tættest på. Desværre har vi svært ved at tippe den slags kampe over til os.\nSvar #155 – 13 Aug, 2019, 18:09\nCitat fra: Winther dato 13 Aug, 2019, 14:51\nJa det var brand ærgerligt at Ankersen ikke bare skubbede det fantastiske indlæg fra Bundu i kassen med knopperne, i stedet for at prøve at placere den, Mielitz ville ikke have taget den uanset, og det er noget lettere at skubbe den ind i stedet for at prøve at placere den. Det havde hjulpet meget på Ankersens image efter hans mediestunt i sidste uge, med et mål igår.


DEN SOCIALE STOFMISBRUGS BEHANDLING - PDF\nDownload "DEN SOCIALE STOFMISBRUGS BEHANDLING"\n1 DEN SOCIALE STOFMISBRUGS BEHANDLING i danmark Del 6 Del 1 Del 2 Hovedrapport 09:19 Del 5 Del 4 Del 3 Lars Benjaminsen Ditte Andersen Maren Sørensen\n3 09:19 DEN SOCIALE STOFMISBRUGSBEHANDLING I DANMARK HOVEDRAPPORT LARS BENJAMINSEN DITTE ANDERSEN MAREN SØRENSEN KØBENHAVN 2009 SFI DET NATIONALE FORSKNINGSCENTER FOR VELFÆRD\n4 DEN SOCIALE STOFMISBRUGSBEHANDLING I DANMARK. HOVEDRAPPORT. Afdelingsleder: Lars Pico Geerdsen Afdelingen for socialpolitik og velfærdsydelser Undersøgelsens følgegruppe: Rafai Al-Atia, Kommunernes Landsforening Preben Brandt, Rådet for socialt udsatte Klaus Debel-Hansen, Servicestyrelsen Peter Ege, København Kommune Ib Hansen, Centerlederforeningen Mette Kronbæk, Servicestyrelsen Ingelis Langgaard, KABS & Socialpædagogernes Landsforbund Niels Løppenthin, Direktoratet for Kriminalforsorgen Mads Uffe Pedersen, Center for Rusmiddelforskning Helle Petersen, Sundhedsstyrelsen Anette Poulsen, Indenrigs- og Socialministeriet. Nina Suenson, Danske Regioner ISSN: ISBN: Layout: Hedda Bank Oplag: 800 Tryk: Schultz Grafisk A/S 2009 SFI Det Nationale Forskningscenter for Velfærd SFI Det Nationale Forskningscenter for Velfærd Herluf Trolles Gade København K SFI s publikationer kan frit citeres med tydelig angivelse af kilden. Skrifter, der omtaler, anmelder, henviser til eller gengiver SFI s publikationer, bedes sendt til centret.\n5 INDHOLD FORORD 9 RESUMÉ 11 1 INDLEDNING 19 Rapportens opbygning 21 2 TEORETISK FOKUS 25 Skadesreduktion eller stoffrihed 25 Behandlingsmålsætninger 28 Behandlingens fokus og metoder 30 Brugerinddragelse og selvbestemmelse 31 Stofmisbrugsbehandling i Danmark - begrebsafklaring 33 3\n6 3 STOFMISBRUGSBEHANDLING I ET INTERNATIONALT PERSPEKTIV 37 Stofmisbrugsbehandling i Europa 37 Behandlingssystemer i omkringliggende lande 39 Skadesreduktion og substitutionsbehandling i Danmark, Norge og Sverige 43 Effekter af social behandling 48 4 METODE 59 Bruger-surveyen 60 Surveyen til tidligere brugere 63 Pårørende-surveyen 66 Behandlingssteds-surveyen 67 Surveyen til kommunale myndighedspersoner 68 Visitator-surveyen 69 Journalundersøgelsen 71 Undersøgelsen blandt de frivillige organisationer 72 Kvalitative interview 73 5 BEHANDLINGSTYPER OG INTENSITET 77 Behandlingsintensitet 77 Behandlingstyper 82 Behandlingsønsker 92 Opsummering 99 6 BEHANDLINGSTILBUD OG BEHANDLERE 101 Behandlingstilbuddene 101 Personalesammensætning 107 Bruger-behandler-ratio 109 Opsummering 113 4\n7 7 BEHANDLINGSTILGANGE OG METODER 115 Behandlingstilgange og metoder 115 Stoffrihed og skadesreduktion 124 Fokus på misbrugets årsager og konsekvenser 138 Opsummering BEHANDLINGSSAMTALER OG BEHANDLINGSKONTAKT 143 Behandlingssamtalernes omfang 143 Kontinuitet i behandlingskontakten 146 Behandlingssamtalernes indhold 147 Strategier, praksis og tilgængelighed 153 Opsummering BRUGERINDDRAGELSE OG TILFREDSHED 161 Brugerinddragelse 162 Brugerindflydelse på behandlingsstederne 168 Brugernes tilfredshed med behandlingen 170 Opsummering HELHEDSORIENTERET INDSATS 175 Psykiske problemer 177 Fysiske problemer 181 Sociale problemer 183 Sociale netværk og væresteder 190 Udslusning og opsøgende indsats 195 Opsummering PÅRØRENDEINDDRAGELSE 203 Inddragelse af pårørende i behandlingen 203 5\n8 Behov for støtte 209 Mangel på information 212 Vurdering af behandlingen og den øvrige indsats 214 Opsummering BEHANDLINGENS BETYDNING FOR BRUGERENS LIVSSITUATION 223 Stoffrihed 224 Brug af illegale stoffer 231 Uddannelses- og beskæftigelsessituation 238 Økonomisk situation 241 Sociale relationer 245 Fysiske helbred 248 Psykisk helbred 251 Boligsituation 254 Opsummering KOMMUNER OG LEVERANDØRER 259 Organisering og ejerform 260 Udførerkommuner og bestillerkommuner 261 Opsummering VISITATION OG SAGSBEHANDLING 269 Strukturen i visitationssystemerne 269 Udredning 299 Redskaber 302 Handleplaner 306 Kontakt med kommunal sagsbehandler 312 Opsummering 317 6\n9 15 SAMARBEJDE 321 Samarbejde og koordination 321 Vurdering af samarbejdet 323 Opsummering KVALITETSUDVIKLING 331 Monitorering 331 Kvalitetsstandarder 336 Udvikling af den sociale behandling 341 Opsummering SAMMENFATNING OG DISKUSSION 351 Behandlingsydelser 352 Substitutionsbehandling og lav behandlingsintensitet 354 Behandlingsmetoder 357 Helhedsorienteret indsats 358 Kommunal organisering 366 Individualiseret social støtte ANBEFALINGER 371 LITTERATUR 381 RAPPORTER I SERIEN 391 SFI-RAPPORTER SIDEN\n11 FORORD Denne rapport er hovedrapporten i en undersøgelse af den sociale stofmisbrugsbehandling i Danmark, som SFI har gennemført for Servicestyrelsen i perioden december 2007 til maj Undersøgelsen omhandler den sociale stofmisbrugsbehandling efter 101 i serviceloven, mens undersøgelsen i udgangspunktet ikke belyser den medicinske stofmisbrugsbehandling efter sundhedslovens 142. Undersøgelsen bygger på et omfattende empirisk datamateriale, hvor både brugere, pårørende, behandlingsledere, kommunale medarbejdere og repræsentanter for de frivillige sociale organisationer er blevet interviewet. SFI retter en tak til alle de personer, der har medvirket i undersøgelsen. Hovedrapporten sammenfatter resultaterne af seks delrapporter i en samlet analyse af den sociale stofmisbrugsbehandling i Danmark. De seks delrapporter i serien omhandler følgende: Delrapport 1 belyser de frivillige organisationers syn på den sociale stofmisbrugsbehandling og opfattelse af deres rolle i den sammenhæng. Delrapport 2 omhandler henholdsvis brugernes og de pårørendes erfaringer, ønsker og holdninger til den sociale stofmisbrugsbehandling. 9\n12 Delrapport 3 kortlægger behandlingstilbud og metoder i den sociale behandling. Delrapport 4 beskriver kommunale myndigheders arbejde med at kvalitetsudvikle den sociale stofmisbrugsbehandling. Delrapport 5 belyser sagsbehandlingsprocessen, herunder udredning og visitation samt brugerinddragelse. Delrapport 6 afdækker, hvilken situation brugere af behandlingssystemet i 2006 befinder sig i 2-3 år efter i 2008/2009, og om der kan observeres nogle sammenhænge mellem behandlingstilbuddenes karakter og brugernes senere livssituation. Hovedrapporten er udarbejdet af forsker Lars Benjaminsen og forskningsassistenter Ditte Andersen og Maren Sørensen. Professor Margaretha Järvinen, SFI og Sociologisk Institut, KU, forskningsassistenter Therese Heltberg og Katrine Buchholt Pedersen samt fuldmægtig Dorthe Skov, der har været udstationeret som projektmedarbejder på SFI fra Servicestyrelsen, har indgået i undersøgelsens projektgruppe. Forsker, Lars Benjaminsen har været projektleder på undersøgelsen, mens Finn Kenneth Hansen, CASA, har fungeret som referee på samtlige rapporter i serien. Undersøgelsen har desuden været fulgt af en følgegruppe (se kolofonen). Både referee og følgegruppe takkes for deres kommentarer. København, august 2009 JØRGEN SØNDERGAARD 10\n13 RESUMÉ Denne rapport udgør hovedrapporten i en undersøgelse af den sociale stofmisbrugsbehandling i Danmark, som SFI har gennemført for Servicestyrelsen i perioden december 2007 til maj Undersøgelsen omhandler den sociale stofmisbrugsbehandling efter 101 i serviceloven, mens undersøgelsen i udgangspunktet ikke belyser den medicinske stofmisbrugsbehandling efter sundhedslovens 142. I forbindelse med undersøgelsen er der blevet udarbejdet seks delrapporter, der udgør dokumentationen for denne rapport. 1 BRUGERNE ØNSKER MERE SOCIAL BEHANDLING Undersøgelsen har belyst, hvilke former for social behandling brugerne modtager. Blandt de interviewede brugere er 10 pct. i døgnbehandling, 7 pct. modtager dagbehandling, 40 pct. modtager ambulant behandling, og 44 pct. modtager ad hoc-samtaler, dvs. samtaler sjældnere end hver 14. dag. 24 pct. af brugerne oplyser, at de ikke har haft nogen samtaler med deres kontaktperson/behandler de seneste 2 måneder, mens 16 pct. har haft én samtale. 49 pct. af brugerne angiver, at deres behandlingssamtaler typisk varer mindre end en halv time. Det er særligt opiat-misbrugere 1. En oversigt over de seks delrapporter findes i bilag 1. 11\n14 (dvs. misbrugere af heroin, morfin og lign.) i medicinsk substitutionsbehandling (typisk metadonbehandling), der modtager få eller ingen samtaler. Undersøgelsen afdækker også, hvilke typer af social behandling brugerne modtager. 25 pct. af brugerne modtager psykologsamtaler. 77 pct. angiver, at de modtager samtaler med andet personale, og 20 pct. modtager gruppebehandling. 16 pct. af brugerne, der ikke i øjeblikket er i døgnbehandling, udtrykker ønske om at komme i døgnbehandling. Denne andel er højest blandt dem, der tidligere har været i døgnbehandling. Hovedparten af brugernes behandlingsønsker retter sig imidlertid mod det ambulante behandlingssystem. Her er det karakteristisk, at en betydelig del af brugergruppen ønsker psykologsamtaler. 27 pct. af de brugere, som ikke i øjeblikket modtager psykologbehandling, ønsker psykologsamtaler, mens 20 pct. ønsker flere behandlingssamtaler med øvrigt personale. Til gengæld er det meget få brugere, der ikke allerede modtager substitutionsbehandling (kun 2 pct.), der ønsker at komme i substitutionsbehandling. BRUGERNES BEHOV FOR HJÆLP DÆKKES IKKE Undersøgelsen har afdækket omfanget af psykiske, fysiske og sociale problemer blandt brugerne, og om brugerne oplever at få hjælp til disse problemer. 61 pct. af brugerne angiver, at de har psykiske problemer, og heraf oplever 47 pct. at de i mindre grad eller slet ikke får tilstrækkelig hjælp til deres psykiske problemer. Blandt dem, som modtager ad hocsamtaler, er det 64 pct., der ikke oplever at få tilstrækkelig hjælp for deres psykiske problemer. 36 pct. modtager psykologisk/psykiatrisk behandling for deres psykiske problemer, hovedparten i forbindelse med misbrugsbehandlingen, mens kun en mindre del er i behandling i det psykiatriske system. 54 pct. af brugerne angiver at have fysiske problemer (fysisk sygdom, plejebehov mv.), og 48 pct. oplever i mindre grad eller slet ikke at få hjælp til deres fysiske problemer. 37 pct. angiver at have problemer i forhold til deres børn, og 63 pct. angiver i mindre grad eller slet ikke at få hjælp til disse problemer, heraf 79 pct. af dem, der modtager ad hoc-samtaler. 10 pct. af brugerne er uden egen bolig, og 34 pct. angiver at have brug for hjælp med bolig. 61 pct. angiver i mindre grad eller slet ikke at få hjælp til at løse problemer med bolig. 12\n15 En del af behovet for støtte og hjælp til en række psykiske, fysiske og sociale problemer retter sig mod forhold og aktører uden for misbrugsbehandlingssystemet, som burde varetages af den øvrige sociale indsats i kommunerne og i det psykiatriske behandlingssystem. 23 pct. af brugerne har ikke mødt eller kender ikke deres kommunale sagsbehandler. 62 pct. har ikke haft møder med deres sagsbehandler inden for de sidste 2 måneder. 39 pct. af brugerne angiver, at de er utilfredse eller meget utilfredse med deres kommunale sagsbehandler. BRUGERNE ER GENERELT TILFREDSE, MEN ØNSKER MERE BEHANDLING Hovedparten af brugerne giver udtryk for, at de er tilfredse med den behandling, de modtager. 73 pct. er tilfredse, men 16 pct. er meget utilfredse. Blandt dem, som modtager ad hoc-samtaler, er 64 pct. tilfredse, mens 22 pct. er utilfredse. Særligt blandt dem, der ikke modtager substitutionsbehandling, er der meget få (6 pct.), der er utilfredse med behandlingen, mens der er 19 pct., der er utilfredse blandt dem, som modtager substitutionsbehandling. 25 pct. af brugerne synes, at de modtager for få samtaler. Der er således en modsætning mellem, at en forholdsvis høj andel af brugerne er tilfredse med behandlingen, samtidig med at de giver udtryk for, at de ikke i tilstrækkelig grad får dækket deres behov for støtte og hjælp. Navnlig for opiat-misbrugerne skal denne modsætning sandsynligvis fortolkes således, at mange brugere er glade for substitutionsbehandlingen, men at den ikke er nok, hvis den står alene, hvilket den ofte gør, ikke mindst for brugerne i ad hoc-gruppen. BEHANDLERNE HAR BEHOV FOR EFTERUDDANNELSE Undersøgelsen har afdækket udbredelsen af forskellige behandlingstilgange i behandlingssystemet. Den mest udbredte tilgang på behandlingsstederne er den kognitive tilgang (kognitiv adfærdsterapi), efterfulgt af henholdsvis de socialpædagogiske, løsningsfokuserede og systemiske tilgange. Resultaterne fra den internationale effektforskning peger generelt på, at den kognitive adfærdsterapi er en virksom tilgang i behandlingen af stofmisbrugere. 13\n16 I behandlingssamtalerne berøres en lang række øvrige aspekter af misbrugernes liv, herunder også forhold vedrørende misbrugernes sociale situation, fx boligsituation og forsørgelsesgrundlag. Sammenholdt med at mange brugere får behandlingssamtaler forholdsvis sjældent, og at samtalerne ofte er af kort varighed, kan der sættes spørgsmålstegn ved, om det er muligt at realisere et terapeutisk indhold i behandlingen for en betydelig del af brugergruppen. Det forhold, at mange brugere ønsker psykologbehandling, indikerer i hvert fald, at en del brugere ønsker et mere terapeutisk islæt i behandlingen. Det er i den forbindelse tankevækkende, at kun 7 pct. af det samlede antal behandlingstimer er sat af til psykologer/psykiatere. Hovedparten af behandlingspersonalet har en faglig baggrund som socialpædagoger, socialrådgivere eller sygeplejersker. Undersøgelsen peger på et generelt behov for en fortsat styrkelse af personalets uddannelsesmæssige baggrund. Da mange af brugerne har psykiske problemer, bør personalet især udrustes bedre til at håndtere denne gruppe. BEHANDLINGSINTENSITETEN ER LAV FOR BRUGERE I SUBSTITUTIONSBEHANDLING Undersøgelsen peger på, at skadesreduktionsprincippet generelt er blevet implementeret som et grundlæggende princip i den danske stofmisbrugsbehandling. Det indebærer, at behandlingsmålsætningen i vid udstrækning tilrettelægges ud fra et samspil mellem brugerens ønsker og behandlernes faglige vurderinger af, om behandlingen bør baseres på en målsætning om stoffrihed, eller, for opiat-misbrugernes vedkommende, på en målsætning om stabilisering af livssituationen gennem substitutionsbehandling. Undersøgelsen af omfanget og indholdet af den sociale behandling giver grund til at være opmærksom på, om en uintenderet konsekvens af implementeringen af skadesreduktionsprincippet er, at der er opstået en todeling af behandlingssystemet i en del, hvor målsætningen er at opnå stoffrihed, og hvor brugerne modtager behandling af en forholdsvis høj intensitet, og i en anden del, hvor målsætningen er skadesreduktion, og hvor brugerne kun i begrænset omfang modtager social behandling. Det er især brugere i langvarig substitutionsbehandling, der får en meget begrænset behandling ud over den medicinske. Det er vigtigt at være opmærksom på, at en del af disse brugere ikke ønsker mere 14\n17 social behandling. Der er dog stadig en stor andel, som ønsker og har behov for en mere intensiv social behandling. FORSKELLIGE VISITATIONSSYSTEMER I KOMMUNERNE Undersøgelsen belyser indretningen af de kommunale visitationssystemer, efter at ansvaret for stofmisbrugsbehandlingen overgik til kommunerne i forbindelse med kommunalreformen i Undersøgelsen peger på, at visitationssystemerne er bygget op på vidt forskellige måder i de enkelte kommuner. Væsentlige parametre er, om der er tale om kommuner, der selv udfører misbrugsbehandling, eller bestillerkommuner, der køber misbrugsbehandling af andre udbydere, om visitationen er henlagt til misbrugscentrene eller foregår i kommunale myndighedsafdelinger, og om der er forskellig visitationspraksis i forhold til fx døgnbehandling og ambulant behandling. Der er både i kommunerne og på behandlingsstederne en generel opslutning til, at behandlingsmålsætningerne og behandlingsindholdet bør fastlægges individuelt. Der er dog også kommuner, hvor der i højere grad udtrykkes præferencer for, at fx stoffrihed foretrækkes frem for substitutionsbehandling, eller at ambulant behandling foretrækkes frem for døgnbehandling eller omvendt. Analysen af de kommunale visitationssystemer viser, at sådanne præferencer også kan spille ind på tilrettelæggelsen af visitationen. Der er således grund til at være opmærksom på, i hvilken grad der opstår forskelle mellem kommunerne, som relaterer sig til normative orienteringer, fx i forhold til stoffrihed eller skadesreduktion. BEHOV FOR MERE TVÆRGÅENDE SAMARBEJDE OG KOORDINATION Det forhold, at en betydelig del af misbrugerne oplever at have omfattende psykiske, fysiske og sociale problemer, som de ikke oplever at få tilstrækkelig hjælp til, peger på et fortsat behov for at styrke den helhedsorienterede indsats for stofmisbrugerne. Undersøgelsen har belyst samarbejdet mellem misbrugsbehandlingen og øvrige aktører, der er involveret i den sociale og behandlingsmæssige indsats over for stofmisbrugerne. Undersøgelsen viser, at der generelt er et godt samarbejde mellem døgnbehandlingsstederne og de kommunale behandlingssteder. 15\n18 Samarbejdet mellem misbrugsbehandlingsstederne og de kommunale socialafdelinger og kriminalforsorgen opleves også generelt positivt. Både i kommunerne og på behandlingsstederne peges der på, at overgangen af behandlingsansvaret til kommunerne giver mulighed for et tættere samarbejde med de kommunale socialafdelinger. I forhold til samarbejdet med jobcentrene peger undersøgelsen på, at jobcentrene ikke altid tager tilstrækkeligt hensyn til misbrugernes sociale situation og begrænsede ressourcer, fx i tilrettelæggelsen af aktiveringsforløb. Der er særligt behov for en tilstrækkelig opmærksomhed på, at misbrugernes situation kan svinge kraftigt fra uge til uge og fra dag til dag. Der peges særligt på vanskeligheder i samarbejdet med det psykiatriske behandlingssystem i forhold til de psykisk syge misbrugeres behandlingssituation. Undersøgelsen viser, at der opleves betydelige vanskeligheder ved at tilgodese de psykisk syge misbrugeres behandlingsbehov, både i det psykiatriske system og i misbrugsbehandlingen. Det kan ses i forhold til, at behandlingsansvaret for de psykisk syge misbrugeres psykiatriske behandling ifølge psykiatriaftalen fra 2003 påhviler psykiatrien. Der meldes imidlertid om problemer med mangel på specialiserede tilbud til de psykisk syge misbrugere og på ventelisteproblematikker i psykiatrien. Undersøgelsen peger på, at der er et behov for en øget brug af psykologiske/psykiatriske udredninger på området med henblik på at afdække, hvilke brugere der har brug for psykiatrisk behandling, og hvilke brugere der har øvrige behandlingskrævende psykologiske problematikker. BRUGERNE EFTERSPØRGER EN MERE OPSØGENDE INDSATS Undersøgelsen peger på vigtigheden af, at behandlingen rummer et opsøgende element, fx i forbindelse med udeblivelser fra behandlingen. Navnlig de svageste misbrugere kan have svært ved at benytte det eksisterende behandlingssystem. Det gælder særligt de psykisk syge misbrugere. Der er også behov for at styrke indsatsen omkring udslusning, både i forbindelse med overgang fra døgnbehandling til ambulant behandling og ved afslutning af behandling. Her kan der peges på muligheden for at udvikle mere opsøgende, udgående og fleksible støttetilbud som fx tværfaglige, udgående behandlingsteams, der kan give mulighed for at tilbyde mere individualiserede former for social og psykologisk støtte til de grupper, som har vanskeligt ved at benytte de eksisterende tilbud. 16\n19 1.013 BRUGERE ER BLEVET SPURGT Undersøgelsen bygger på en triangulering af undersøgelsesmetoder og datakilder. I nærværende rapport sammenstilles resultaterne fra de forskellige delanalyser i en samlet analyse af omfanget og karakteren af den sociale stofmisbrugsbehandling. Undersøgelsens empiriske grundlag består af spørgeskemaundersøgelser, kvalitative interview og journalmateriale. Der er gennemført spørgeskemainterview med nuværende brugere i behandling fordelt på 56 behandlingssteder i hele landet. Der er også gennemført interview med brugere, der var indskrevet i behandling i Der er gennemført interview med 315 pårørende til nuværende brugere i behandling. Endelig er der gennemgået 470 brugerjournaler. Der er også foretaget spørgeskemaundersøgelser med behandlingsledere, kommunale myndighedspersoner og visitatorer i stofmisbrugsbehandlingen. Der er gennemført kvalitative interview med brugere, pårørende, behandlingsledere, kommunale myndighedspersoner, visitatorer og frivillige organisationer. 17\n21 KAPITEL 1 INDLEDNING Dette er hovedrapporten i en undersøgelse af den sociale stofmisbrugsbehandling i Danmark. I rapporten foretager vi en tværgående og sammenfattende analyse af en række forhold og aspekter ved den sociale stofmisbrugsbehandling. I undersøgelsen belyser vi omfanget og karakteren af behandlingsydelser i den sociale stofmisbrugsbehandling. Vi afdækker, hvad den sociale stofmisbrugsbehandling indeholder, og hvilke behandlingsydelser brugerne modtager. Vi undersøger, hvilke behandlingstilgange og metoder der anvendes i behandlingen, og hvad der kendetegner brugernes behandlingssamtaler og kontakten mellem brugerne og behandlingssystemet. Vi undersøger desuden, hvordan en række institutionelle karakteristika og opfattelser af misbrug og misbrugsbehandling hænger sammen med udformningen af den sociale behandling. Undersøgelsen afdækker også samspillet mellem den sociale misbrugsbehandling og den øvrige sociale og behandlingsmæssige indsats for de brugere, der modtager social stofmisbrugsbehandling, ligesom den belyser, i hvilket omfang brugere modtager en helhedsorienteret indsats, hvordan samarbejdet fungerer mellem aktører, der er involveret i indsatsen, og hvilke barrierer der er for at etablere en helhed i den sociale indsats for brugerne. Undersøgelsen belyser også organisatoriske aspekter af den sociale behandling, efter kommunerne har overtaget ansvaret for den sociale 19\n22 misbrugsbehandling i Den belyser nærmere bestemt, hvilke behandlingsydelser kommunerne tilbyder hos forskellige leverandører, hvilke visitations- og sagsbehandlingsprocedurer der er opbygget i kommunerne, og hvilken variation der er i disse procedurer. Undersøgelsen belyser endvidere arbejdet med at kvalitetsudvikle den sociale misbrugsbehandling. Vi undersøger, hvad kvalitet i behandlingen består i, hvilke barrierer der er for at give behandling af en god kvalitet, og hvilken rolle brugen af kommunale kvalitetsstandarder spiller for udviklingen af kvaliteten i behandlingen. Alle disse aspekter af den sociale stofmisbrugsbehandling er blevet belyst i seks baggrundsrapporter, der uddyber de temaer, der belyses i hovedrapporten. De seks baggrundsrapporter udgør dokumentationen for nærværende hovedrapport. De seks delrapporter i serien omhandler følgende: Delrapport 1 belyser de frivillige organisationers syn på den sociale stofmisbrugsbehandling og opfattelse af deres rolle i den sammenhæng. Delrapport 2 omhandler henholdsvis brugernes og de pårørendes erfaringer, ønsker og holdninger til den sociale stofmisbrugsbehandling. Delrapport 3 kortlægger behandlingstilbud og metoder i den sociale behandling. Delrapport 4 beskriver kommunale myndigheders arbejde med at kvalitetsudvikle den sociale stofmisbrugsbehandling. Delrapport 5 belyser sagsbehandlingsprocessen, herunder udredning og visitation samt brugerinddragelse. Delrapport 6 afdækker, hvilken situation brugere af behandlingssystemet i 2006 befinder sig i 2-3 år efter i 2008/2009, og om der kan observeres nogle sammenhænge mellem behandlingstilbuddenes karakter og brugernes senere livssituation. Delrapporterne belyser forskellige aspekter af den sociale stofmisbrugsbehandling og afdækker samtidig disse aspekter ud fra forskellige aktørperspektiver. Den sociale stofmisbrugsbehandling belyser vi i undersøgelsen ud fra både brugernes, de pårørendes, behandlingssystemets og de offentlige myndigheders perspektiv. Endvidere inddrager vi de frivillige sociale organisationers perspektiver på den sociale stofmisbrugsbehand- 20\n23 ling. I nærværende hovedrapport sammenstiller vi disse forskellige aktørperspektiver i en samlet analyse af den sociale stofmisbrugsbehandling. Analysen bygger således på en triangulering af en række undersøgelsesmetoder og empiriske datakilder. Der er gennemført spørgeskemaundersøgelser blandt henholdsvis nuværende brugere i behandlingssystemet og brugere, der var indskrevet i behandlingssystemet i Der er interviewet nuværende brugere og brugere, der var indskrevet i behandlingssystemet i Interviewene til de nuværende brugere er rettet mod at belyse forhold omkring brugernes aktuelle behandling, herunder omfanget og intensiteten af behandlingsydelserne, og hvilke målsætninger behandlingen er baseret på. Interviewene med de tidligere brugere er derimod primært rettet mod at belyse, hvilke resultater der opnås med behandlingen. Her ser vi på brugernes nuværende brug af illegale stoffer og på deres øvrige livssituation. Der er gennemført en spørgeskemaundersøgelse blandt pårørende til de nuværende brugere, der har givet samtykke til interview med deres pårørende. 315 pårørende er interviewet. Der er endvidere gennemført spørgeskemaundersøgelser blandt henholdsvis behandlingsledere, kommunale myndighedspersoner og visitatorer. Ydermere er der foretaget en journalundersøgelse af brugerjournaler på udvalgte behandlingssteder. 2 Endelig er der gennemført kvalitative interview med brugere, pårørende, behandlingsledere, kommunale myndighedspersoner, visitatorer og repræsentanter for de frivillige organisationer. RAPPORTENS OPBYGNING Analysen tager udgangspunkt i en teoriramme, som vi afgrænser i kapitel 2. I kapitlet diskuterer vi centrale teoretiske problemstillinger, ligesom vi foretager en begrebsafklaring af, hvad der forstås ved social stofmisbrugsbehandling. Derudover diskuterer vi den fremherskende skillelinje 2. Denne delundersøgelse bygger videre på en undersøgelse foretaget af Andersen & Järvinen (2009) af brugerjournaler på københavnske behandlingsinstitutioner gennemført under SPVpuljen (Det Strategiske Program for Velfærdsforskning) under det daværende Socialministerium. Datamaterialet fra denne undersøgelse er efterfølgende integreret med datamaterialet fra nærværende undersøgelse og indgår således også i undersøgelsens empiriske grundlag. 21\n24 mellem stoffrihed og skadesreduktion i den internationale litteratur på området i forhold til implementeringen af skadesreduktionsprincippet i det danske behandlingssystem. Endelig diskuterer vi centrale problematikker i forhold til anvendelsen af forskellige behandlingsmetoder og princippet om brugerinddragelse. I kapitel 3 gennemgår vi konturerne af stofmisbrugsbehandlingen i omkringliggende lande set i forhold til det danske system, ligesom vi gennemgår centrale resultater fra den internationale effektforskning på stofmisbrugsområdet. I kapitel 4 gennemgår vi undersøgelsens metodiske og empiriske grundlag. I kapitel 5 afdækker vi indholdet i den sociale stofmisbrugsbehandling, herunder hvilke forskellige indsatser og behandlingsintensiteter brugerne modtager, og hvilke ønsker brugerne har til deres behandling. I kapitel 6 afdækker vi en række institutionelle karakteristika omkring behandlingssystemet, herunder forholdet mellem antallet af brugere og behandlere samt behandlingspersonalets faglige sammensætning. I kapitel 7 sætter vi fokus på behandlingsmetoder og terapeutiske orienteringer i behandlingen. Desuden undersøger vi, hvilke normative orienteringer mellem stoffrihed eller skadesreduktion der gør sig gældende i behandlingssystemet. I kapitel 8 sætter vi nærmere fokus på behandlingssamtalernes indhold og karakter. Vi belyser samtalernes hyppighed og omfang og afdækker, hvilke emner der berøres i behandlingssamtalerne. Desuden belyser vi forhold omkring behandlingens tilgængelighed og de strategier og praktikker, som anvendes i kontakten mellem brugere og behandlere. I kapitel 9 belyser vi omfanget af brugerinddragelse og afdækker, i hvilket omfang brugerne oplever, at deres ønsker og behov imødekommes i behandlingssystemet, og i hvilken grad brugerne er tilfredse med behandlingen. I kapitel 10 sætter vi fokus på den helhedsorienterede indsats, herunder omfanget af brugernes øvrige psykiske, fysiske og sociale problemer, og i hvilket omfang brugerne oplever at få hjælp til disse problemer, og der ses på sammenhængen mellem den sociale stofmisbrugsbehandling og øvrige sociale indsatser for brugerne af den sociale stofmisbrugsbehandling. 22\n25 I kapitel 11 undersøger vi inddragelsen af de pårørende i behandlingssystemet og de pårørendes opfattelse af behandlingen og deres behov for støtte og information. I kapitel 12 sætter vi fokus på behandlingens resultater, som vi belyser gennem surveyen til brugere, der var indskrevet i behandlingssystemet i Brugernes nuværende situation belyser vi med særligt fokus på brugernes aktuelle stofsituation, herunder deres brug af illegale stoffer. Vi belyser også brugernes livssituation på en række øvrige parametre. I kapitlerne sætter vi fokus på en række organisatoriske aspekter af behandlingssystemet. I kapitel 13 afdækker vi kommunernes udbud af social stofmisbrugsbehandling efter overgangen til kommunalt myndighedsansvar for behandlingen med strukturreformen. Vi belyser, i hvilket omfang kommunerne selv udfører social stofmisbrugsbehandling eller benytter eksterne leverandører, herunder ydelser fra andre kommuner, samt regionale eller private leverandører. I kapitel 14 belyser vi de kommunale visitationssystemer til den sociale stofmisbrugsbehandling. Vi ser også nærmere på de udredningsprocedurer og redskaber, der benyttes i udredningen. Vi belyser også brugernes kontakt med deres kommunale sagsbehandler samt forekomsten af sociale handleplaner. I kapitel 15 belyser vi samarbejdsrelationer mellem forskellige aktører på området, herunder mellem misbrugsbehandlingscentrene og de øvrige aktører, der er involveret i den sociale indsats for brugergruppen. I kapitel 16 sætter vi fokus på kvalitetsudvikling af behandlingen. Vi belyser brugen af monitoreringssystemer og udformningen af kommunale kvalitetsstandarder, ligesom vi belyser, hvilke aspekter kommuner og behandlingsledere finder det vigtigt at fokusere på i arbejdet med at kvalitetsudvikle den sociale stofmisbrugsbehandling. I kapitel 17 foretager vi en sammenfattende diskussion. I kapitlet opsummerer vi en række karakteristika omkring den sociale stofmisbrugsbehandling og diskuterer analysens resultater i forhold til undersøgelsens teoretiske udgangspunkt. I kapitel 18 opstiller vi på baggrund af analysen 23 anbefalinger med henblik på kvalitetsudvikling af den sociale stofmisbrugsbehandling. Anbefalingerne begrunder og uddyber vi i lyset af analysens resultater. 23


Vores efterskole er en idrætsefterskole på heden i Midtjylland, som byder på noget for alle\n← Overvejer I at få en garageport til en budgetpris til garagen ved dit hus?\nBåde hundeejere og familier vælger havehegn →\nUdgivet den 29. maj 2013 af anton\nVores idræts- og sportsefterskole i det naturskønne Midtjylland har med sikkerhed noget for enhver smag. Det er nemlig en alsidig skole, der byder på et bredt udvalg af forskelligartede fokusfag, hvor du helt sikkert vil kunne finde noget, der interesserer dig. Efterskolen er en sportsefterskole, og der fokuseres derfor selvfølgelig på idræt. Det er derfor blandt andet muligt at vælge flere forskellige sportsgrene som f.eks. boksning, fitness og fodbold. Efterskolen byder dog også på mere end sport. I kraft af de naturskønne omgivelser lægger idrætsefterskolen nemlig også op til, at du i løbet af året kan få chancen for at prøve både sjove og aktive fag, som f.eks. outdoor og adventure.\nEr du nærmere den kunstneriske type, har du mulighed for i stedet at fordybe dig i eksempelvis musik eller design. Lige meget hvad kan der i hvert fald ikke være tvivl om, at vores efterskole vil give dig et spændende og berigende år, uanset hvad du interesserer dig for.\nSideløbende med efterskolens undervisning, vil du med garanti – også udenfor efterskolens undervisningstid – få masser af oplevelser. Det vil både ske i forbindelse med de forskellige sociale aktiviteter imellem eleverne, som du og dine kammerater selv kan finde på, men helt sikkert også på de rejser og studieture, som skolen arrangerer.Det sker både i form af de studieture og rejser, som afholdes af skolen men absolut også i løbet af skoleugen, når du sammen med dine kammerater finder på forskellige sociale aktiviteter. Som elevI løbet af dit ophold på sportsefterskolen vores efterskole i det skønne Midtjylland kommer du nemlig af sted på hele to udlandsrejser. En af de to rejser går til Norge, og her får eleverne med outdoor som linjefag, chancen for at overnatte udendørs i vildmarken. Studietur nummer to har derimod en anden og meget anderledes destination – nemlig en europæisk storby! Denne af rejserne er det tilmed efterskolens elever på Europalinjen, der står for at tilrettelægge. På deres linje er fokus nemlig på rejser og planlægningen af disse.\nTrods det at efterskolen officielt er en en sportsefterskole i Midtjylland, kan du derfor ikke være i tvivl om, at du vil finde adskillige fokusfag, der tiltaler dig – også selvom du ikke er sportsinteresseret!


Tersely: At lære er at ville\nPosted by Terse at 07:54\nVi er priviligerede. Vi kunne været blevet gode til rigtig mange ting og vi er gode til rigtig mange ting.\nVi har valgt humaniora. Jeg er stadigvæk glad for mit valg fordi det åbner verden - der er mere end én sandhed og gråzoner er der masser af.\nHvis du læser midicin eller jura så er du tvunget til abonere på én verden og én sandhed. De bliver skolet til det - jeg har set det ske - så jeg glædes stadigvæk over mit valg.\n@ins: Jeg ved det godt, og måske er mit humanistiske opdrag netop det der gør at jeg kan se dét "kunne have været".\nSå jeg er ikke rigtig ærgelig, jeg fortryder egentlig ikke.\nMen jeg tænker meget over at huske at der findes andre muligheder, end dem jeg lige umiddelbart har til rådighed i min verdens tankemønstre.\n...det er måske i virkeligheden også det humanistiske opdrag der taler dér?\n12:32 pm, June 22, 2006\nDet hele er meget tilfældigt. Tror gerne du egner dig til jura, din flueknepperkone. Vi burde alle personlighedstestes i hoved og røv i 3. g. Som det er/var, er det spild af menneskelige ressourcer samt reduktion af menneskelig lykke.\n1:07 pm, June 25, 2006\n@37g: Det var måske ikke nogen dårlig ide med personlighedstest til studenterne - at give dem mulighed for at se noget andet end det de lige havde forestillet sig. Måske det ville forbedre chancerne for at kunne gøre dén hylde man ender på, til den rette.\n4:13 pm, June 25, 2006