Randers | Find jazzpianist og book online her →\nFind jazzpianist nær Randers her\nVelspillet jazz får det til at sitre i kroppen både psykisk og fysisk – benene kan næsten ikke sidde stille, og humøret får et løft; uanset om der er tale om klassisk Ragtime Jazz eller det mere moderne Acid Jazz, der inkluderer de bedste bestanddele fra soul-, disco- og funkgenren. Vores jazzbands spænder vidt, og du finder derfor både forskellige grene som fx Bossa Nova, Swing og Dixieland på de enkelte kunstneres repertoirer.\nSkal du afholde et arrangement, hvor stemningen skal være festlig, glad, eftertænksom eller højtidelig, så kan du – ved at vælge den rette pianist – få vækket de helt rigtige følelser hos dig selv og dine gæster. Ligegyldigt om du efterspørger klassisk musik på flyglet, stemningsskabende musik på pianoet eller festligt akkompagnement på klaveret, så har vi pianister, der mestrer alle færdighederne. Så når du booker en pianist hos Eventzonen.dk, er du sikret et højt fagligt niveau.\nLeder du efter en af landets mest interessante og største bookingportaler, så er Eventzonen stedet, hvor du finder alle relevante genrer indenfor god underholdning til fester, arrangementer og events for virksomheder såvel som privatpersoner, voksne som børn.\nIdégrundlaget for denne bookingportal er at udvikle en løsning, der samler interessante og spændende entertainere indenfor enhver væsentlig kategori så danskere, som er på jagt efter den perfekte musik & underholdning, kan lede efter det de søger ét sted og uden, at det fører til ekstra administrationsgebyrer eller andre gebyrer relateret til selve bookingen. Vi er ikke bookingbureauet, Eventzonen er i stedet en portal hvor alle mulighederne samles. Den enkelte kunstner har selv besluttet at registrere sig hos Evenzonen, fordi vi har god trafik af mange kunder, som tillige vælger at komme tilbage og booker dygtige kunstnere hos os.\nSortimentet dækker fra børnemusik til spændende foredragsholdere indenfor politik og samfund der kan inspirere, provokere og fortælle til ethvert publikum. Derudover har Eventzonen et udvalg af bands og musikere indenfor alle interessante genrer, og det lige fra DJ’s, klassiske solister og enmandsbands til store orkestre med op til 12 personer, der virkelig kan skabe glade dage på en scene.\nManden bag portalen, Mogens Birk, har med over femten år i branchen stort kendskab til booking af underholdning indenfor alle kategorier. Målet for Mogens Birk er at skabe det bedste bookingsystem til underholdning i Danmark, og derudover skal Eventzonen.dk være mere end portalen, hvor kunstnere og deres kunder kan finde hinanden. Derfor er der også indbygget videomuligheder via YouTube og en blog, hvor man kan finde inspiration og få gode ideer til den næste event eller fest. Der er i tillæg et voksende antal brugere på Facebook, hvor folk følger Eventzonens dygtige kunstnere og entertainere.\nØnsker du at booke en kunstner gennem Eventzonens portal så kan du søge inden for den kategori du ønsker, i hvilken prisklasse, under hvilket postnummer og hvilken type kunstner du ønsker så alt passer til festen eller eventet. Husk, at entertaineren bookes direkte, når der bookes via Eventzonen, så udover at der ikke længere er noget fordyrende led, så er det muligt forinden at drøfte særlige ønsker og yderligere tilpasninger til entertainerens standardoptræden, så du får lige nøjagtig det du ønsker.\nEr du entertainer og går du med planer om at registrere dig på Eventzonen.dk, så er der først og fremmest god sandsynlighed for, at du vil opleve øget interesse. Efterfølgende får du en betalingsprofil helt gratis de to første måneder, hvor du vil kunne indsætte billeder, lydklip, en udvidet profiltekst og videoer til din personlige kunstnerprofil. Hvis du vælger at få video på din profilside, så kan potentielle kunder se hvordan du optræder og lynhurtigt vurdere, om du passer godt til deres event. Hvis du efter prøveperioden med en betalingsprofil vælger ikke at fortsætte med en sådan, så ændrer vi helt automatisk din profil til en gratis profil.\nOm du selv er artist eller du er på jagt efter en jazzpianist i nærheden af Randers, så er Eventzonen det rette sted, og det er der 3 klare grunde til:\nDet er utrolig billigt – Det er kun et beskedent beløb du betaler hver måned som entertainer og du betaler kun for det kunstneren koster, hvis du ønsker at booke via Eventzonen. Ingen fordyrende bookinggebyrer.\nVi brænder for den bedste underholdning og arrangementer, som sætter kolorit på tilværelsen, og via vores blog og community på Facebook tager vi gerne spændende emner op efter forespørgsler fra vores Facebookfans og kunder.


Findroommate » Kundeanmeldelser og oplevelser 2022\nAt flytte ud kan være dyrt, nogle gange kan det være mere optimalt at lede efter en værelseskammerat. Dette har flere fordele. Dette giver flere muligheder for hvor man kan flytte ind, lige så vel som hvad for nogle priser man kan flytte ind til. Økonomien bliver en del mere overskuelig eftersom den nu kan splittes. Det sociale aspekt i en værelseskammerat gør højst sandsynlig også at man får en ny ven, som man kommer til at bruge tid sammen med. At finde en værelseskammerat kan virke lidt besværligt, eftersom der er mange sociale medier man kan spørge på, men ikke mange direkte platforme. Formålet med Findroommate er dog dette, at kunne finde en værelseskammerat.\nMed muligheder over hele Danmark, gør Findroommate det muligt at finde en værelseskammerat uanset hvor du skal studere, arbejde eller hvor du gerne vil flytte hen.\nFindroommate gør det muligt at søge på forskellige slags boliger, som f.eks. studieboliger, ungdomsboliger eller andet. Hvis du er en der allerede har et sted, men som der leder efter en værelseskammerat, så kan du gøre dette muligt over deres platform. Hvis du derimod er en der leder efter et sted at være, så kan dette også gøres på platformen. Her kan du søge efter forskellige byer, type af boliger, pris og mere. Hvis dette virker interessant så kan du gå igennem nogle af mulighederne på deres hjemmeside, som der måske kan give dig et indblik i om det er noget for dig. Hvordan det kommer til at foregå, er selvfølgelig noget i som værelseskammerater skal aftale.\nPå deres kundeservice sektion, er der en masse generelle emner. Her kan du læse om password, profil, support og mere. Når du vælger et af disse kan du få mere information, som der muligvis kan svare på noget du er i tvivl om. Nogle gange kan det dog være at man er i den situation, at det der står på hjemmesiden ikke indeholder nok information. Hvis du har brug for at kontakte dem, så kan dette gøres på to måder. Du kan vælge at bruge deres live-chat, hvor du enten får svar på kort tid, eller hvor du modtager det over email. Du kan dog også vælge at kontakte dem direkte, ved at sende en mail til support@findroommate.dk, hvor du så modtager svar inde for 24-48 timer. Derudover indeholder deres hjemmeside også en masse andet information som der kunne være værd at kigge på.\nHar du fundet en værelseskammerat med Findroomate? Dette opfordrer vi dig til at skrive om. Hvad du vælger at beskrive er op til dig, så længe det er relateret til Findroommate samt hvad de tilbyder. Hvis du vælger at skrive din mening, så kommer din anmeldelse til at være synlig, for folk der besøger denne side, hvilket har mulighed for at hjælpe andre, eftersom dette kan være hvad der får folk til at bruge Findroommate. erfaring kan det også hjælpe folk med at finde andre, der har haft samme erfaring med Findroommate. Hvad du skriver om er op til dig. Hvad synes du om Findroommates hjemmeside? Hvordan var din oplevelse med deres kundeservice?\nLæs anmeldelser og se Findroommate


KnitPro Knooking Nål Birk 6mm med PrisGaranti - kr. 23.00\nHjem / Garn > Tilbehør til Garn > Knooking nåle / KnitPro Knooking Nål Birk 6mm\nVarenummer (SKU): 8904086264542 Kategori: Garn > Tilbehør til Garn > Knooking nåle Tag: KnitPro\nKnitPro Knooking Nål Birk 6mm … læs mere her\nKnitPro Knooking Nål Birk 6mm beskrivelse:\nNavn: KnitPro Knooking Nål Birk 6mm\nLæs mere om KnitPro Knooking Nål Birk 6mm her.\nKnitPro Knooking Nål Birk 6mm – Garn og strik er blevet moderne\nFlere og flere er, begyndt at fordybe sig i garnnøgler, strikkepinde, opskrifter, masker og hæklenåle- og du tager fejl, hvis du tror, det kun er kvinder, vi jo fordomsfuldt betragter som den eneste målgruppe for garn og den slags. Det er ligeså ofte de unge i dag der har taget strikning og hækling til sig, som deres bedstemødre gjorde. Rito.dk har nogle rigtig gode bud på garn, strikkepinde osv. i god kvalitet. Som om det ikke var nok, får du også, prisgaranti og hele 365 dages returret, så der er vist ikke nogen grund til ikke at bestille KnitPro Knooking Nål Birk 6mm.\nKnitPro Knooking Nål Birk 6mm med prisgaranti\nKnitPro Knooking Nål Birk 6mm er en af de håndplukkede varenumre her i shoppen i en vores rigtig gode kategorier, nemlig Garn > Tilbehør til Garn > Knooking nåle. Du får oven i købet hele 365 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af KnitPro Knooking Nål Birk 6mm. Langt de fleste i Norden køber deres KnitPro Knooking Nål Birk 6mm online hos webshoppen Rito.dk, der giver dig det store udvalg af de produkter du leder efter. Hos webshoppens store udvalg finder du noget for alle, og der er det oplagte valg KnitPro Knooking Nål Birk 6mm. Ved at købe dine varer i en webshop er priserne bedre- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nKnitPro Knooking Nål Birk 6mm med 365 dages returret\nHvis du shopper online, er der bedre fordele, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. når du har handlet dine varer, en del shops efterhånden giver endnu mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. En anden fordel ved online shops er, at alle varer og priser ligger online, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Og du kan endda gøre det på alle tider af døgnet, så længe du er online. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Shoppen sender din produkter til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik – det er slut nu, når du handler online der er ingen kø online – det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø – man vælger altid den langsomste.\nVær den første til at anmelde “KnitPro Knooking Nål Birk 6mm” Annuller svar


3 Fælles kommunale retningslinjer for standard 1.1 kommunikation Den Danske Kvalitetsmodel på det sociale område Dansk kvalitetsmodel på det sociale område udfoldes i et samarbejde mellem Danske Regioner og en række kommuner, herunder Randers. Arbejdet med at udvikle en kvalitetsmodel indeholdende fælles vedtagne standarder på socialområdet blev iværksat i I Kvalitetsmodellen er der indtil nu udviklet seks standarder for den sociale indsats på tilbuddene. Standarderne dækker dækker såvel ydelsesspecifikke som organisatoriske emner. Inden for det ydelspecifikke område er der standarder for kommunikation, brugerinddragelse og individuelle planer. Inden for det organisatoriske område er der standarder for ledelse, arbejdsmiljø og kompetenceudvikling. De bærende værende værdier for Randers Kommunes deltagelse i arbejdet med kvalitetsmodellen er følgende: Forbedre pårørendearbejdet ved: Øget gennemskuelighed i forhold til det tilbud, der gives en borger At give pårørende en tryghed og synlighed i det arbejde, der udføres med deres pårørende. Med udgangspunkt i de seks kvalitetsstandarder for det sociale arbejde har Randers Kommune udarbejdet fælles retningslinjer for, arbejdet med standarderne på tilbuddene. Efterfølgende skal det enkelte tilbud udarbejde tilføjelser til retningslinjerne, således disse tilpasses forholdende det pågældende sted. Skematisk ser processen således ud: Standarder Tre ydelsesspecifikke standarder og tre organisatoriske standarder Kvalitetsmodellen skal overordnet danne ramme for faglig udvikling og læring på tilbuddene, herunder skabe et fagligt flagskib og skabe stolthed ved: En kvalificering af den pædagogiske praksis En synliggørelse af fagligheden på tilbuddene Brug af metoder der italesætter den pædagogiske praksis En øget bevidsthed om egen praksis Tilvejebringe god ledelsesfunktion ved: En systematisk dokumentation af det sociale arbejde En systematisk dokumentation af undervisning. Fælles kommunale retningslinjer: Fælles kommunalt retningslinjer, der er gældende for alle tilbud i Randers Kommune, der deltager i Kvalitetsmodellen Lokale tilføjelser Lokale tilføjelser, hvor det enkelte tilbud tilpasser retningslinjerne til den specifikke målgruppe og den sociale indsats hertil Dette dokument udgør de fælles kommunale retningslinjer for kvalitetsmodellens standard for kommunikation. 3\n4 Fælles kommunale retningslinjer for standard 1.1 Kommunikation Dokumentoversigt Dokumenttype: Fælles kommunale retningslinjer Titel Fælles kommunale retningslinjer for: afdækning af de kommunikative ressourcer hvordan viden om de enkeltes kommunikative ressourcer omsættes i daglig praksis på det enkelte tilbud løbende evaluering og eventuel revidering af de enkeltes kommunikative ressourcer Anvendelsesområde: Bofællesskaber, bostøtte, boformer, dagbeskæftigelse og undervisningsinstitutioner indenfor børn og voksne i handicapafdelingen i Randers kommune. Botilbud og støttecentre indenfor psykiatriafdelingen i Randers kommune. Standard: 1.1 Kommunikation Standardbetegnelse: Den enkeltes kommunikative ressourcer skal afdækkes Gældende fra: 1. april 2011 Målgruppe: Alle medarbejder samt ledelse, der beskæftiger sig med borgerens kommunikative ressource. Udarbejdet af: Dokumentet er udarbejdet i et samarbejde mellem ressourcepersonerne og koordinationsgruppen Revision senest: I forlængelse af kvalitetsm o d e l l e n s eksterne evaluering vil der blive taget stilling til revision af dokumentet. Godkendt af: Dokumentet er godkendt af styregruppen Revisionsansvarlig: Styregruppen for kvalitetsmodellen på det sociale område i Randers Kommune 4\n5 Fælles kommunale retningslinjer for standard 1.1 kommunikation Indledning Begrebet kommunikative ressourcer retter sig mod den enkeltes forudsætninger for verbal kommunikation, men også til kognitive, psykiske og/eller sociale ressourcer/belastninger. Begrebet dækker både over aktuelle kommunikative forudsætninger hos den enkelte, men også over et eventuelt udviklingspotentiale. Retningslinjerne for afdækning sker med udgangspunkt i den enkelte og dennes netværk. De omhandler inddragelse af nødvendige faglige kompetencer i forhold til områdets forskellige faggrupper samt inddragelse af eventuelle eksterne samarbejdspartnere. Retningslinjerne omhandler ligeledes, hvordan allerede eksisterende oplysninger om de enkeltes kommunikative ressourcer indhentes og inddrages i det videre arbejde. Retningslinjerne for, hvordan viden om de enkeltes kommunikative ressourcer omsættes i daglig praksis, omhandler bl.a. anvendelse af forskellige metoder og redskaber i kommunikationen med den enkelte. Formål Kommunikation er en helt elementær forudsætning for de relationer, der opstår imellem mennesker. Det er igennem kommunikation, at vi får indsigt i andre menneskers liv og kan udvise respekt for andres personlige integritet. Kommunikation er helt grundlæggende for, at den enkelte bliver hørt og forstået og herigennem kan få størst mulig indflydelse på eget liv. De fælles kommunale retningslinjer for kommunikationsstandarden beskriver rammerne for, hvordan borgernes kommunikative ressourcer afdækkes, omsættes i daglig praksis, evalueres og revideres. Retningslinjerne sætter fokus på følgende centrale forhold i arbejdet med kommunikation: At der på tilbuddet sker en systematisk afdækning og dokumentation af den enkeltes forudsætninger for kommunikation, som indeholder flere forskellige perspektiver samt oplysninger om fremtidige mål. At afdækningen altid sker i et samarbejde mellem flere fagpersoner, borgerens netværk samt borgeren selv At afdækningen af den enkeltes kommunikative ressourcer skal fremme medarbejdernes muligheder for at forstå og respektere den enkeltes udtryksmåder. At afdækningen af den enkeltes kommunikative ressourcer sikrer, at medarbejderne kan udtrykke sig på en måde, som den enkelte kan forstå At understøtte, at der sker vidensdeling og refleksion imellem medarbejderne At sikre, at der evalueres og revideres løbende på den enkeltes kommunikative ressourcer og forudsætninger. At afdækningen er med til at fremme inklusion i samfundet generelt og dermed imødegå stigmatisering At afdækningen er med til at danne grundlag for videre samarbejde med den enkelte om dennes mestringsevne i forhold til indflydelse på eget liv og dagligdag At viden om den enkeltes kommunikative ressourcer deles mellem de relevante parter At afdækningen danner grundlag for udviklingen af den enkeltes kommunikative evner. At afdækningen er med til at fremme inklusion i samfundet generelt og dermed undgå stigmatisering. Fremgangsmåden På det enkelte tilbud (de forskellige tilbudformer står under anveldelsesområde i dokumentoversigten på side 4), udarbejdes en lokal tilføjelse til de fælles kommunale retningslinjer. Dokumentet skal beskrive den generelle fremgangsmåde for arbejdet med standarden for kommunikation og leve op til de fælles kommunale retningslinjer. Det skal fremgå hvordan arbejdet udføres, hvem der er ansvarlig for arbejdets udførelse og hvornår arbejdet finder sted. Fælles kommunale retningslinjer for afdækning af de enkeltes kommunikative ressourcer Afdækningen af borgerens kommunikative ressourcer skal integreres i de individuelle planer og indgå som en del af det samlede grundlag for formulering af mål og delmål Afdækningen af Borgerens kommunikative 5\n6 ressourcer skal altid indeholde personlige ønsker og behov I forbindelse med borgerens indflytning/inskrivning indhentes oplysninger vedrørende borgerens kommunikative forudsætninger fra relevante samarbejdspartnere. Indhentning af disse oplysninger kan kun ske med samtykke fra borgeren, værgen eller pårørende. Gældende love/regler skal respekteres. Afdækningen skal foregå i et samarbejde mellem flere fagpersoner. Metodevalg til afdækning af borgerens kommunikative ressourcer skal fremgå af den individuelle plan Afdækningen kan indeholde følgende perspektiver: Hvordan-perspektivet: Hvordan kommunikeres der med borgeren? Hvordan er borgerens fortrolighed med og ønsker til forskellige kommunikationsformer? I den almindelige kommunikation observeres der, hvordan den enkelte kommunikerer med medbeboere og medarbejdere Anerkender den respektfulde kommunikation. Respektfuld kommunikation fører til, at den enkelte føler sig hørt og forstået, og oplever, muligheden for at udtrykke ønsker, følelser, meninger, osv. Andre forhold af betydning for kommunikation, som det kan være vigtigt at afdække, er kognitive begrænsninger, hukommelse og koncentrationsevne. Hvem-perspektivet: Er der forskel på borgerens kommunikation afhængig af, hvem borgeren kommunikerer med? Hvem har ansvaret for kommunikationen? Kontaktpersonen Er der særlige forhold, der skal tages hensyn til, hvis kommunikationen foregår i større grupper? Er der medarbejdere med særlige kommunikative kompetencer? Har den enkelte ønsker om inddragelse eller støtte fra andre medarbejdere Hvornår-perspektivet: Hvornår kommunikeres der med borgeren? Hvornår kan kommunikationen mest hensigtsmæssigt finde sted? Er der særlige behov, der skal tages hensyn til? I alle situationer, hvor der er en dialog mellem den enkelte og medarbejderen Individuelle behov afdækkes og der tages hensyn dertil i afviklingen af dialogen Eksempelvis hvornår sløvende medicin indtages, eller hvornår den enkelte har adgang til støtte til læsning/ forståelse af skriftlig information. Hvor-perspektivet: Hvor kommunikeres der med borgeren. Er der stedlige hensyn? Hvor føler borgeren sig tryg? Er der dele af kommunikationen, der skal foregå særlige steder? Eksempelvis kan nogle ønske, at alvorlige samtaler foregår på deres værelse/i enerum. Der kan være en aftale om, hvad der kan og ikke kan drøftes i fællesområder. Hvad-perspektivet: Hvad sker der i de situationer, hvor der sker afdækning? Hvilke situationer er vigtige? Hvad kræves der af opmærksomhed og fokus fra medarbejderen på hvad der sker i forskellige situationer? Det er i dialogen, både den verbale og nonverbale, vi bliver opmærksomme på hinanden og her, medarbejderen lærer den enkelte at kende. Det er i dialogen, den enkelte kan fortælle om sine ønsker og behov og der, den enkelte kan få sin indflydelse gjort gældende. Den åbne dialog skaber gode relationer, hvor den enkelte oplever omsorg og tillid, lærer at sætte grænser og motiveres til udvikling. Hvis den enkelte skal blive hørt og forstået, er det nødvendigt, at medarbejderne har kendskab til og tager højde for de særlige forhold, der gør sig gældende i forhold til kommunikation med den enkelte. En betingelse for det er, at medarbejderne har adgang til fagligt velfunderet og opdateret viden om brugernes forudsætninger. En systematisk afdækning af den enkeltes forudsætninger for kommunikation bidrager til at skabe og styrke disse forudsætninger. En systematisk afdækning er samtidig et vigtigt element i at sikre, at den sociale indsats bliver individuel og sætter den enkelte i centrum for indsatsen 6\n7 Fælles kommunale retningslinjer for standard 1.1 kommunikation Fælles kommunale retningslinjer for hvordan viden om de enkeltes kommunikative ressourcer omsættes i daglig praksis på tilbuddet Omsætning af viden om borgerens kommunikative ressourcer i praksis er afgørende for, at der skabes de bedst mulige vilkår for kommunikationen. På det enkelte tilbud skal det beskrives, hvordan det sikres, at viden om borgerens kommunikative ressourcer dokumenteres og omsættes i praksis. Beskrivelsen kan angive hvordan tilbuddets socialfaglige it-system anvendes til dette formål. De individuelle planer er en integreret del af det socialfaglige it-system. Med borgerens, værgens eller pårørendes samtykke skal medarbejderne sikre, at betydningsfulde oplysninger om borgerens kommunikative ressourcer videregives til borgerens relevante netværk. Fælles kommunale retningslinjer for løbende evaluering og eventuel revidering af de enkeltes kommunikative afdækninger For at sikre, at kommunikationsafdækningen bliver et redskab i indsatsen på tilbuddet, skal der fastsættes tidsfrister for arbejdet med afdækningen. Tidsfristerne skal leve op til følgende: Ved indskrivning i et tilbud skal kommunikationsafdækningen være påbegyndt inden 3 måneder Der skal tages udgangspunkt i de fælles kommunale retningslinjer for afdækning af kommunikative ressourcer i perioden Det skal fremgå af de lokale tilføjelser, hvordan den konkrete evaluering og revidering foregår Kommunikationsafdækningen evalueres en gang årligt samtidig med den lovpligtige revision af den individuelle plan jf. Serviceloven og Lov om særlig tilrettelagt ungdomsuddannelse, samt Vejledning om speiclaundervisning for voksne. Ansvarlig Lederen har det overordnede ansvar for at sikre, at tilbuddets arbejde med kvalitetsmodellens standard for kommunikation, herunder arbejdet med de fælles kommunale retningslinjer udføres efter gældende retningslinjer. Lederen inddrager den øvrige ledelse og medarbejdere i arbejdet. Dokumentation Lederen skal sikre, at der foreligger dokumentation for, at der på tilbud arbejdes i overensstemmelse med kravene i kvalitetsmodellens standard for kommunikation og herunder de fælles overordnede retningslinjer. Referencer Standard 1.1 Kommunikation Serviceloven Randers Kommunes ledelsesgrundlag (Se broen.randers.dk under Personale / Politikker og aftaler ) Bærende værdier for arbejdet med kvalitetsmodellen Bruger/pårørendepolitik (Se randers.dk under Handicappede ) Definition af begreber Kommunikation Kommunikation er en interaktion mellem to eller flere personer, og den består i en udveksling af informationer. Blandt de vigtigste formål med kommunikation er: at etablere og udvikle mellemmenneskelige relationer at forene og koordinere fælles anstrengelser for at nå et fælles mål at oplyse/informere/meddele Information skal her forstås bredt. Informationer kan således indeholde både meddelelser, meninger og holdninger. Samtidig er både envejs- og tovejskommunikation indeholdt i definitionen. Forudsætninger for kommunikation Forudsætninger for kommunikation skal være til stede for, at medarbejdere, den enkelte og/ eller pårørende kan kommunikere meningsfuldt. Forudsætninger kan både afhænge af givne omstændigheder, f.eks. at den enkelte er udlænding, psykiske tilstand, har misbrug eller hjerneskader og af den enkeltes ønsker og præferencer for kommunikation. Forudsætningerne 7\n8 kan ændre sig over tid og sted. Afdækning Ved begrebet afdækning forstås: at undersøge og dokumentere borgerens forudsætninger for kommunikation. Der er ikke tale om neurologiske, psykologiske undersøgelser og udredninger. De fem perspektiver i afdækningen Afdækningen af forudsætninger for kommunikation skal ske ud fra flere perspektiver: Hvordan skal der kommunikeres med den enkelte? Hvornår skal der kommunikeres med den enkelte? Hvor skal der kommunikeres med den enkelte? Med hvem skal der kommunikeres, og skal der inddrages andre end den enkelte? Hvad sker der i kommunikationen? tre organisatoriske standarder for henholdsvis kompetenceudvikling, arbejdsmiljø og ledelse. Retningsgivende dokumenter I standarden stilles der krav om, at der udarbejdes retningsgivende dokumenter. Dette er en samlet betegnelse for de forskellige typer af beskrivelser af arbejdsgange med videre, der giver retning og udstikker anvisninger for det daglige arbejde på tilbuddene. Retningsgivende dokumenter kan således bestå af vejledninger, procedurer, retningslinjer og instrukser, der er udarbejdet på fælles kommunalt eller lokalt niveau. De fælles retningslinjer til hver af de seks standarder skal på det enkelte tilbud danne baggrund for udarbejdelse af lokale tilføjelser, der er specifikt tilpasset målgruppen og indsatsen på det pågældende sted. Borgere Der anvendes mange forskellige betegnelser for de mennesker, der benytter sig af Randers Kommunes tilbudr: Borger, bruger klient, den enkelte, unge, ældre, beboer, elever, studerende. I dette dokument anvendes betegnelsen den enkelte og borgeren. Tilbud Bofællesskaber, bostøtte, boformer, dagbeskæftigelse og undervisningsinstitutioner indenfor børn og voksne i handicapafdelingen i Randers kommune. Botilbud og støttecentre indenfor psykiatriafdelingen i Randers kommune. Standarder En standard er et mål for kvalitet med konkrete krav og anvisninger, som lægges til grund for evaluering. Der er i Dansk kvalitetsmodel på det sociale område blevet udarbejdet 6 fælles nationale standarder, som er generiske, hvilket betyder at de gælder alle regionale og kommunale boformer/institutioner uanset målgruppe. De generiske standarder sikrer en ensartethed i det faglige niveau på tværs af målgrupper og ydelser. Det er udarbejdet tre ydelsesspecifikke standarder for henholdsvis kommunikation, brugerinddragelse og individuelle planer og 8\n9 Fælles kommunale retningslinjer for standard 1.1 kommunikation 9\n11 Fælles kommunale retningslinjer for standard 1.1 kommunikation 11


Boganmeldelse: Tour de France. Historien om verdens hårdeste cykelløb Feltet.dk\nBoganmeldelse: Tour de France. Historien om verdens hårdeste cykelløb\n16. juli 2013 08:00 af Adam Aisen\nJoakim Jakobsens sikre og ikke mindst fortællelystne pen er en gevinst også i bogens nyest tilkomne del - ganske som den er det i alle de tidligere kapitler - og som helhed er bogen et både digert og kyndigt, velskrevet og afbalanceret værk. En Tour-grundbog for alle.\nAf mange - hvis ikke de fleste - regnes Joakim Jakobsens bog om Tour de France som den danske bibel på sit felt. Med god grund, for ingen andre bøger på dansk om verdens største cykelløb gennemgår i samme omfang, kronologisk og udførligt, hvert eneste af løbets udgaver.\nOg heldigvis for os alle, er bogen ikke bare den, man skal have, hvis man ønsker sig et gedigent dansk Tour de France-opslagsværk, men er et særdeles velskrevet og oplysende værk - og med et godt blik for at inddæmme og fastholde de gode historier.\nBogen igennem præsenteres og gengives ingredienserne til den fascination og begejstring, denne over 100 år gamle sportsinstitution vækker hos folk verden over.\nNår bogen her anmeldes - og under titlen Tour de France. Historien om verdens hårdeste cykelløb - er det, fordi Joakim Jakobsens bog Le Tour, der allerede er ophøjet til status som klassiker (og bibel), er genudgivet i en opdateret udgave og altså med ny titel. Den første version af bogen udkom i 2004 for siden at blive opdateret i 2006.\nUp to date - for fuld kraft\nSidste år lykkedes det så forfatteren, der er kulturredaktør på Weekendavisen, at træffe aftale med forlaget om at opdatere bogen med et nyt kapitel - nummer 20 med den overordnede overskrift Whereabouts. Det dækker over årene 2006-2012, syv udgaver af Tour de France med andre ord, udgaver hvor Lance Armstrongs dominans var et overstået kapitel, hvilket bestemt og desværre ikke kunne siges om ’dopingspøgelset’.\nForuden de godt 100 sider mere end i den forrige udgave, er der ikke meget anderledes i denne bog sammenlignet med forgængeren. Gudskelov for det. Man kunne have frygtet, at nyvunden viden, som eksempelvis Bjarne Riis’ og Tyler Hamiltons dopingindrømmelser, ville føre til, at forfatteren følte trang til at revidere i for længst skrevne og afsluttede løbsbeskrivelser. At trangen til at indføre tilføjede bemærkninger, der demonstrerer senere tiders indblik og afspejler eftertidens mere afbalancerede stolthed og begejstring, ville blive stor.\nMen nej, en af bogens helt store forcer er den umiddelbarhed, som lader læseren fornemme, hvordan løbet blev set og oplevet i sin samtid, mens det skete. I hvert fald så længe, vi har at gøre med de seneste udgaver af løbet, dem, som forfatteren selv har oplevet, i erindring eller som ung og voksen person sandsynligvis selv har fulgt med glubsk interesse.\nModsat giver det sig selv, at desto længere, vi kommer tilbage i løbets historie, altså i bogens mange første hundredvis af sider, i jo højere grad er fortællingerne baseret på de overleveringer og anekdoter, de fleste cykelsportsfans efterhånden er velkendte med. Og de er der alle sammen, alle de klassiske, forunderlige, bizarre, dramatisk, vanvittige, sjove og ikke mindst mytiske fortællinger. Dem, som har medvirket til at skabe løbet, gøre det til den institution, det i dag er.\nPå det punkt er bogen en klassisk Tour de France-historiebog, med en enorm historierigdom, men hvor overblik, tendenser, detaljer og faktuelle oplysninger er overlegent afbalanceret - men hvor også kildekritikken er forventeligt fraværende, desto ældre løbet er. Tour de France bygger på gode, mytiske fortællinger - dem får vi i hobetal. Ganske som vi har været vant til fra ikke mindst Jørgen Leth, men også andre danske og udenlandske Tour-storytellere.\nOg så skal man øjensynligt ikke spekulere alt for meget over, om det nu virkelig foregik på den måde, som overleveringerne lyder; om de journalistiske beretninger fra de første mange udgaver, hvor reporterne var de eneste sandhedsvidner og tilmed skulle leve af at sælge deres fortællinger - og aviserne sælge deres optryk - måske lige fik et twist eller to. Nuvel.\nVelskrevet, velafbalanceret - og velfortalt\nJoakim Jakobsens bog er udover at være et særdeles velresearchet stykke kulturhistorie fuld af disse gode historier - og alt sammen er det hamrende godt fortalt. Fra først til sidst frydes man stor fortællelyst og af et sprog, der er flydende og med overblik, indblik samt humor, skarphed og lune. Og som allerede nævnt, er der en umådelig velafbalanceret vekslen mellem de gode fortællinger, beskrivelser af de væsentligste momenter i hvert enkelt løb samt detaljer og kontekstuelle begivenheder; hvordan løbet er i samspil med både sin tid og interne magtkampe i sporten samt udvikler sig i det hele taget.\nNår nu bogens overordnede dramaturgi er på forhånd givet, må man til gengæld begejstres over, hvor fint det lykkedes forfatteren at komponere hvert enkelt underkapitel, hvert enkelt løb.\nI denne sammenhæng - en anmeldelse af 2012-udgaven af bogen - er de senest tilkomne sider, det 20. kapitel, selvsagt de måske mest interessante. Ikke alene fordi alt det andet for længst er blevet anmeldt af nogle, klassikergjort af mange - og konsumeret af endnu flere. Men også fordi de seneste syv Tour-udgaver - efter afslutningen på Lance Armstrongs dominans - har budt på lidt af hvert. I enhver forstand.\nLad os blot nævne Operación Puerto, Vinokourov, Landis, Contador, Michael Rasmussen, Schleck-brødrene og Sastre, Evans, Cavendish, Armstrongs comeback - og senest Wiggins, Froome og Team Sky. Hvordan i alverden formidler man det på en nogenlunde kortfattet, sober og underholdende måde? Lader det sig overhovedet gøre?\nHertil må svaret være: ja, det gør det. Joakims Jakobsens formel holder hele vejen - med konsistens formår han at skære ind til benet og fastholde fokus på det interessante, det spændende og relevante, og spare os for alt det, som ikke enten skaber den gode fortælling (eller de gode fortællinger) eller i det mindste bidrager med noget. Alt overflødigt skæres bort, ikke mindst etaper, personer og forhold, som måske giver kronologi og faktuel viden, men som i sidste ende er overflødig fyld.\nDet er ualmindelig godt gjort, og det lykkes, fordi forfatteren altså både har både en god formel, som allerede har vist sig mere end blot duelig, og rent sprogligt er tilstedeværende og præcis, men samtidig på en kommenterende og iagttagende distance.\nStillingtagen, men lunefuldt og fra distancen\nLyder dette nemt, er det det utvivlsomt ikke, og det mærkes ind imellem da også, ikke mindst i al palaveret omkring Michael Rasmussens opblomstring, storhed, fald og exit. Joakim Jakobsen har sine foretrukne kilde og citat-leverandører, danske såvel som internationale, og i netop beskrivelsen af Michael Rasmussen-affæren, træder det frem.\nAffæren, som selv efter ’Kyllingens’ indrømmelser (der altså i lighed med mange andres, heriblandt navnlig Lance Armstrongs, ikke har nået at påvirke denne udgave) er umådeligt indviklet, men Joakim Jakobsen vælger den linje, man kunne kalde ’elitesportens præmis’, og hvor dobbeltmoral i offentlige fordømmelser såvel som i institutionelle handlemåder fremhæves. I det lys udstilles grundlaget for hele dopingkampen som betænkelig, i bedste fald, i værste fald som absurd og kynisk.\nOgså når Andy Schlecks brokkerier i 2010 dømmes som "hvinende og vedholdende som fra den værste drama queen på en lejrskole", og Contadors forklaring på fundet af clenbuterol i spanierens system omtales som "festlig", er neutraliteten tæt på at tippe og forfatterens egne meninger lurende, hvis man da ikke samtidig var klar over, at også disse holdninger faktisk afspejler dele af en mere generel, offentlig holdning. Det gælder muligvis også, når det konstateres, at det ikke "ligefrem [så] kønt ud", da Wiggins sad på cyklen på vej mod Tour-triumfen i sidste års udgave.\nIkke desto mindre - og selvom der altså særligt i tilfældet med Michael Rasmussen fornemmes en vis stillingtagen - er forfatterens sikre, betragtende, opmærksomme og ikke mindst fortællelystne og lunefulde pen en gevinst også i bogens nyeste del. Ganske som den er det i alle de tidligere kapitler.\nOg bogen er som helhed altså et både digert og kyndigt, velskrevet og afbalanceret værk. En Tour-grundbog, man bør gå om bord i - eller i det mindste eje - hvad enten man er inkarneret fan eller blot ved at blive indfanget.\nTour de France. Historien om verdens hårdeste cykelløb\n(Revideret og opdateret udgave af Le Tour, udgivet i 2004 og opdateret i 2006)\nLindhardt og Ringhof, 2012\nPris. kr. 299,95


Hvor mange slag pr. Minut er normalt for en kat? | Noti Cats\nHvor mange slag pr. Minut er normalt for en kat?\nLaura Torres pladsholderbillede | | Kuriositeter\nKatten er en lodne, der, når du lægger hånden på brystet for at mærke hjerterytmen, er det første, du bemærker, at den slår meget hurtigere end hos mennesker. Så meget, at det ikke er underligt, at du spekulerer på, om det er normalt, eller hvis der virkelig sker noget med ham, som du ignorerer.\nDenne gestus er fantastisk at gøre fra tid til anden, da det kan være nyttigt at opdage, om vores firbenede ven har nogen sygdom. Men selvfølgelig for det det er også vigtigt at finde ud af, hvor mange slag pr. minut der er normalt for en kat. Så dette er hvad vi skal tale om næste gang.\n1 Hvad er den normale puls hos en kat?\n1.1 Beats per minut i en kat er ikke den eneste ting at overveje\n1.2 Hvordan kan jeg måle disse parametre i min kat?\n2 Hvor er saphenøs ven, og hvordan måler jeg min kats hjerterytme?\n3 Hvorfor kan min kat have en unormal puls?\n4 Hvornår skal jeg gå til dyrlægen?\nHvad er den normale puls hos en kat?\nDin kats hjerterytme afhænger meget af alder og størrelse. Kattens normale puls er mellem 140 og 220 slag eller slag i minuttet. For katte er hjertefrekvensen højere end hos hunde. Hos hunde ligger dette mellem 60 og 180 slag i minuttet.\nnormalt, når killinger er yngre, er deres stofskifte hurtigere, derfor er deres puls højere. Det vil sige, dit hjerte slår flere gange i minuttet. Og når du vokser dit stofskifte langsommere, og teoretisk falder din puls også.\nBeats per minut i en kat er ikke den eneste ting at overveje\nFørst og fremmest, fortæl dig, at hanpuls er en grundlæggende fysiologisk parameter, når man vurderer, hvor sund din kat er. Det er dog ikke den eneste fysiologiske parameter, der skal tages i betragtning.\nSammen med den puls, som din kat har, skal du også tage højde for:\nÅndedrætsfrekvens (FR): 20-42 vejrtrækninger / min.\nKapillær genopfyldningstid (TRC): <2 sekunder\nKropstemperatur (Tª): 38-39,2 ºC\nSystolisk blodtryk (PAS): 120-180 mm Hg\nGennemsnitligt arterielt tryk (PAM): 100-150 mm Hg\nDiastolisk blodtryk (PAD): 60-100 mm Hg\nUrinproduktion (URINÆR UDGANG): 1-2 ml / kg / h\nHvordan kan jeg måle disse parametre i min kat?\nFra ovenstående parametre kan du komfortabelt måle kapillærpåfyldningstiden, åndedrætsfrekvensen og temperaturen derhjemme, hvis det er nødvendigt.\nEl kapillær genopfyldningstid det observeres i vores kats tandkød. Når du trykker en finger på tyggegummiet, bliver området under tryk hvidt. Det, vi skal observere, er, hvor lang tid det tager, før det bliver rød igen.\nLa åndedrætsfrekvens Du kan se det ved at se på din kats bryst. Sæt det lodret på alle fire, eller liggende på siden. Når du har det i den position, skal du se på de tidspunkter, det udløber, det vil sige de gange, brystet svulmer op. Da jeg ved, at det er svært at holde en kat stille i et øjeblik i den stilling, vil jeg forklare dig på en anden måde. Tag et stopur, det, der følger med din smartphone, hjælper dig, og tæl de gange, dit bryst svulmer i 15 sekunder. Multiplicer antallet af vejrtrækninger, du tager den tid med fire, og du har allerede din kats vejrtrækning pr. Minut.\nLa temperatur Du kan måle det om nødvendigt med et termometer med en fleksibel spids. Det anbefales, at du bruger lidt vaselin, da spidsen af termometeret er indsat i hendes røv for at tage hendes kropstemperatur. Det er noget, som de normalt ikke kan lide, og som understreger dem, derfor anbefaler jeg ikke, at du tager hans temperatur, medmindre din dyrlæge finder det strengt nødvendigt.\nI tilfælde af puls hvad der kommer til at tænke på er at lægge vores hånd på hans brystkasse, på venstre side mellem tredje og fjerde ribben og lede efter hjertet. Men virkelig det er lettere at måle hjertefrekvensen i saphenøs vene.\nHvor er saphenøs ven, og hvordan måler jeg min kats hjerterytme?\nDen mest behagelige position til måling af puls i saphenøs vene er det ved at sætte vores kat på sine fire ben, selvom vi også kan gøre det med katten, der ligger vandret på en af siderne.\nNår du har din kat i en af disse positioner, skal du gå til et af bagbenene, til hans lår. Læg din hånd med tommelfingeren på det ydre lår og de andre fire fingre på det indre lår. Du vil føle pulsen perfekt. Som med respirationsfrekvensen det tager en tid på 15 sekunder, og antallet af slag, som det giver dig, ganges med fire.\nHvorfor kan min kat have en unormal puls?\nEn kats hjerterytme kan påvirkes af en række faktorer. Dette betyder dog ikke altid, at vores lille har hjerteproblemer. Her er en liste over de mest hyppige situationer, hvor vores kat kan have en unormal puls:\nHvis du er i en situation af stress.\nHvis du spiller.\nDet har feber.\nDet har fedme\nHvis du har problemer med hjerte eller blodcirkulation.\nHvis du er dehydreret.\nHvis du har det smerte.\nHvis du lider forgiftning eller forgiftning.\nHvornår skal jeg gå til dyrlægen?\nNogle gange er det overhovedet ikke let at vide, om katten har en hjertesygdom eller ej, da katten er en ekspert, når det kommer til at skjule smerter. Som jeg nævnte i det foregående afsnit, er ikke pulsen det eneste, vi skal tage i betragtning.\nGå til dit betroede veterinærcenter, hvis du bemærker, at din kat er sløv, sløv, humørsvingende, ikke spiser eller spiser mindre end før eller spiser krampagtig.. Selv hvis du drikker vand for meget eller slet ikke drikker. Årsagen er, at når katte ikke har det godt, er en af de første årsager, som mange har, at de er mere humørsyge, snor de mere. Det kan endda ridse dig, når du prøver at røre ved eller holde på det, når det ikke før. En anden grund til konsultation kan være, når de ikke evakuerer i deres sandkasse og gør det i andre dele af huset, mange mennesker tror, at dyret gør det for at irritere, men langt fra at være det, er det snarere en indikation af, at noget ikke er lige på din kat.\nOgså hvis du bemærker, at din kat mister koordinationen af benene, når man går, der spyt overdrevent, der kaster op skum eller har diarré, gå straks til din dyrlæge. Det kan være et tilfælde af beruselse eller forgiftning og der er ingen tid at spilde. Og det siger sig selv, at hvis det er en killing med mindre end et år, bliver alt mere presserende, fordi de er mere sårbare over for hvad der sker med dem.\nJeg håber, dette indlæg har været nyttigt for dig. Og husk ikke at lade tiden gå. Dit liv kan være i fare.\nFuld vej til artikel: Noti katte » Katte » Kuriositeter » Hvor mange slag pr. Minut er normalt for en kat?\nMonica sanchez sagde han\nDu skal tage ham til dyrlægen hurtigst muligt. Kun han kan fortælle dig nøjagtigt, hvilken sygdom han har, og hvordan man behandler den.\nPas på din kat, som han fortjener, med disse anbefalinger, som vi fremsætter, og som han vil elske. Derudover kan du drage fordel af nogle af de tilbud, der er tilgængelige lige nu:\nHvorfor kan vi lide katte\nFå de nyeste artikler om katte.


Biltest: Nissan Micra - Tilbage i flot nyt design - Kvindernes Bilmagasin\nBILER / Af Christina / 7. november 2019 14. september 2021\nKvindernes Bilmagasin har testet den lille søde sag fra japanske Nissan. I princippet kunne bilproducenten godt have givet deres mindste bil Nissan Micra et helt nyt navn, nu hvor de er kommet med 5. generation af modellen. Den nye udgave ligner nemlig overhovedet ikke den gamle, og det siger vi altså tak for til holdet bag tilblivelsen, for den gamle model var virkelig ikke pæn, men det er den nye heldigvis.\nNissan Micra fås i ni forskellige farver samt fire forskellige udstyrsvarianter Visia, Acenta, N-Connecta og Tekna. Sidstnævnte var den variant jeg testede og den havde følgende udstyr:\n16” alufælge med diamantslibning\nBOSE audio-system med 6 højtalere\nBakkamera med parkeringssensor\nLED for- og tågelygter\nNissanConnect (Ny teknologi med Apple carplay, 7″ touchscreen, lyd- og navigationssystem af høj klasse)\nTofarvet og pænt interiør\nKørsel i Nissan Micra\nDen nye Micra kører godt af en lille bil at være med sin 1.0 liters benzinmotor og 100 HK. Turboladeren sørger for, at du er hurtigt oppe i fart. Micra´en har ikke særlig meget motorstøj, dog har den en lidt sjov lyd, når man accelererer, sådan lidt á la en symaskine-lyd. Den manuelle 5-trins gearkasse gjorde det fint, og selvom det normalt er rart med et 6. gear, så fungerede det helt fint uden. Brændstofsforbruget for denne model ligger i gennemsnit på 17,9 km/l.\nHill Start Assist – funktion er en detalje som rigtig mange er glade for og den får du her i Micra. Holder du f.eks. stille på en rampe i et parkeringshus og skal sætte igang, triller bilen ikke tilbage, men hjælper dig med at holde bremsetrykket, så du lettere kan sætte igang og køre op uden problemer.\nDette system hjælper dig på vej til at holde øje med trafikken og advare dig, hvis noget er ved at gå galt.\nDen intelligente nødbremse overvåger din hastighed og afstand til andre biler, og den kan nødbremse i tilfældet af, at uheldet lurer lige om hjørnet og derfor aktivere bremserne for at undgå et sammenstød.\nDet automatiske fjernlys giver et bedre udsyn i mørke og aktiveres automatisk, dette er en behagelig finesse, når du kører meget på landeveje, hvor der som regel ikke er vejbelysning.\nDen intelligente vognbaneassistent hjælper dig med at blive på vejbanen. Er du ved at skifte bane uden at blinke af sender systemet en advarsel i form af en let rysten i rattet og en lille lyd, så du sørger for at holde din egen bane igen.\nJeg nød virkelig det smarte Nissan I-Key – system, der sørger for at du kan låse din bil op og i, selvom din bilnøgle ligger i lommen eller på bunden af din taske. Det letter hverdagen, når du står med favnen fuld af poser eller hvis du gerne vil hoppe hurtigt ind i bilen, når vejret er dårligt, som det jo ofte er her i vores lille land.\nLæs her om vores besøg i Nissan´s Design Center i London\nDet smarte D-formede rat var behageligt at holde på og der var mange funktioner integreret i rattet så som knap til telefonopkald og styring af musik. Der er også mulighed for indstilling af den 5″ infoskærm, som er i farver og nem at læse. Her får du oplysninger om navigationen, førerassistentsystemerne samt brændstoføkonomi m.m.\nSmart oplyst opbevaringsplads til mobil, nøgler m.m.\nVinterpakke i Nissan Micra\nAlle versioner kommer som standard med “vinterpakke” indeholdende varme i forsæder, el-ruder, el-justérbare sidespejle med varme og integreret blinklys.\nLæs også her om Micra´s storebror Qashqai\nMicra har fin plads til familien med de mindre børn\nNissan Micra er en mindre bil til én person, et par eller en lille familie med små børn. Bagagerummet kan rumme 360 liter, så der er plads til en klapvogn og et par indkøbsposer. Jeg synes, at kabinen føles rar og rimelig rummelig i betragtning af, at man rent faktisk sidder i en mindre bil.\nNyt design – meget finere end det gamle\nKvindernes Bilmagasin uddeler følgende stiletter til Nissan Micra:\nPriserne starter på kr. 144.990,- .\nDenne testbil kr. 174.990,-\nFarve: Passion red\nNissan kører lige nu kampagne på Micra 100 HK Acenta til en pris på kr. 154.990,- eller N-Connecta til en pris på kr. 166.500,- . Ved begge modeller er der en besparelse på kr. 13.240,-.\nHer kan du finde Nissan´s gode finansieringstilbud på Micra


Jesper Gormsen - Risikabelt russisk kulbrintediplomati\nRisikabelt russisk kulbrintediplomati\nEn kræftramt venezuelansk præsident Hugo Chavez tager imellem to kemobehandlinger imod vicepræmierminister og bestyrelsesformand i det russiske olieselskab Roseneft, Igor Setjin.\n13.10.11 Fire mia dollars til indkøb af russiske våben og russiske investeringer i den venezuelanske olieindustri på foreløbigt en milliard dollars. Dét er resultatet efter den russiske vicepræmierminister Igor Setjins nylige besøg i Venezuela. Og det er formodentligt kun toppen af isbjerget. Iagttagere mener, at der foreligger flere økonomiske aftaler, som endnu ikke er kommet til offentlighedens kendskab.\nUmiddelbart ligner det en håndsrækning til det sydamerikanske infant terrible Hugo Chavez, der ligesom Vladimir Putin er på valg næste år. Chavez er i færd med at etablere en national koalition mod "slangereden" af oppositionelle kræfter frem mod præsidentvalget næste år. Putin stillet sig i spidsen for Den alrussiske folkefront, som skal udgøre avantgarden i magtpartiet Forenet Rusland. Fronten skal sikre partiet magten ved parlamentsvalget i december og køre Putin i stilling til præsidentvalget i marts 2012. Chavez har i flere omgange ændret forfatningen, styrket præsidentembedet, forlænget valgperioden og senest gjort det muligt for præsidenten at sidde i mere end to perioder. I Rusland er præsidentens beføjelser også blevet væsentligt udvidet ved en de facto afskaffelse af direkte valg til guvernørposter og valgperioden er også blevet forlænget.\nDer er dog næppe tale om en vennetjeneste, når vicepræmierminister Setjin har den store tegnedreng fremme i Caracas. Analytikere mener, at der ligger helt andre kolde pekuniære kalkyler bag Setjins lynvisit. Nærmere bestemt skal Kremls handlinger ses i lyset af Chavez' kræftsygdom og det forestående præsidentvalg. Chavez har modtaget fire kemokure i Cuba og virker ikke længere uovervindelig. Og der er ingen garanti for, at nye magthavere vil overholde aftaler indgået med Rusland. Mens lillebror Hviderusland stormer frem på det Venezuelanske marked, består storebror Ruslands engagement i landet i høj grad af hensigtserklæringer om samarbejde indenfor våben- og energiteknolgi. Og i høj grad aftaler indgået af Chavez personligt. Til avisen Kommersant udtaler en ikke navngiven kilde i den russiske regering: "Vi skal nå at få en aftale omkring vores vores projekter i stand, mens der stadig står en sådan ven af Rusland ved roret i Venezuela."Hvis Chavez går, vil der overgå vores megaprojekter samme skæbne, som der gjorde i LibyenDet er næppe noget tilfælde, at det blev Igor Setjin, der i al hemmelighed blev sendt til Caracas, mens Chavez var i byen mellem to kemo-kure. Venezuela har verdens største kendte oliereserver og Setjin er bestyrelsesformand i det statsejede olieselskab Rosneft, der sammen med fire andre russiske olieselskaber har investeret omkring en halv milliard dollars i brønden Junin-6. Den er del af det gigantiske Orinoco felt, der menes at rumme 1300 mia tønder olie. Ifølge den russiske energiminister Sergej Sjmatko vil det kræve investeringer på op mod 20 mia dollars at udvinde de 53 mia. tønder olie under Junin-6. Under Igor Setjins besøg i Caracas blev der ydermere indgået en aftale mellem Rosneft og dets venezuelanske pendent PDVSA om det ligeså store oliefelt Carabobo-2.\nOgså den russisk atomindustri og gasmonopolet Gazprom har interesser i Venezuela. Atomindustrien har truffet aftale opførsel af et atomkraftværk med en kapacitet på 2400 megawatt, og gasfelterne ved Blanquilla Est og Tortuga udgør efter sigende Gazproms største udenlandske investering nogensinde.\n"Hvis der sker et magtskifte i Venezuela og den provestlige opposition danner regering, kan Rusland miste disse kontrakter," udtaler partner i RusEnergy Mikhail Krutikhin til Kommersant.\n"Førhen var oppositionen i Venezuela splittet og deres ledere konstant oppe at toppes ligesom Kasjanov og Nemtsov (...) Men nu finder de sammen," siger Krutikhin med henvisning til den pagt, som oppositionen indgik den 26. september om at stå sammen mod Chavez op mod præsidentvalget.\nDer er udbredt enighed om, at Rusland løber en kæmpe risiko. Vicedirektør for det venezuelansk-russiske handelsråd Vladimir Semago udtaler til Kommersant:\n«Hvis Chavez går, vil der overgå vores megaprojekter samme skæbne som der gjorde i Libyen.»\nFørste afdrag: anerkendelse af Sydossetien\nEt magtskifte i Venezuela vil ikke kun ramme Ruslands olieindustri. Næst efter Indien er Venezuela den største aftager af russisk militært isenkram. Landet menes at have modtaget og bestilt våben for et sted mellem seks og syv mia dollars. Indtil videre har Rusland ikke fået anden betaling for disse leveringer end en anerkendelse af Sydossetien, som verdenssamfundet stadig anser som en del af Georgien. Der er udbredt frygt for, at militæret under en anden præsident vil foretrække vestlige våbenleverandører. En regeringskilde siger til Kommersant:\n«Chavez er vores partner, derfor er det i Ruslands interesse at støtte hans regime. Oliepengene kanaliserer han ud i sociale programmer, så vi kan på venskabelig vis støtte ham i det militærtekniske arbejde."\nEndelig har Igor Setjin måske villet fastholde Chavez på løfter om, at trække venezuelanske aktiver ud af amerikanske og europæiske banker og investere dem i russiske og kinesiske pengeinstitutter. I august påstod parlamentsmedlemmet Julio Montoya at være i besiddelse af et dokument udfærdiget af det venzuelanske finansministerium og nationalbanken, der anbefalede en en sådan overførsel. Argumentet skulle være en frygt for, at Vesten vil indefryse de venezuelanske olietrilliarder. Landets guldreserver skal efter sigende udgøre 365,72 tons eller 18.294 mia dollars, hvoraf godt halvdelen står i udenlandske banker.\nTidligere på året har Chavez ydermere foreslået at etablere en "organisation for oliegiganter", der blandt andet skulle tælle Rusland. Venezuela var blandt de OPEC-medlemmer, der i foråret stemte imod at øge produktionen for at give verdensøkonomien et pusterum og Rusland har traditionelt heller ikke været imødekommende for sådanne ønsker.\nВсе системы работают нормально, Russia and Venezuela sign nuclear power and oil deals ,\nВенесуэла резервируется в России, Dip. Julio Montoya denuncia traslado de Reservas Internacionales a China, Rusia y Brasil (Documento), Уго Чавес отправляется на предвыборный фронт, Уго Чавеса вырывают из руки Москвы, Venezuela y Bielorrusia elevarán producción en la faja, Уго Чавес дает вице-прием, Риско-премьер РФ, Eni, Chávez lanza idea de crear "organización de gigantes petroleros", 6% от Венесуэлы


Hoteller i nærheden af Piedra del Molino\nHoteller i nærheden af Museo De Arte Contemporaneo De Salta\nRestauranter i nærheden af Museo de Antropologia de Salta\nAktiviteter i nærheden af Museo de Antropologia de Salta\nNr. 36 af 120 aktiviteter i Salta\n“Utrolig spændende museum”\nEt af højdepunkterne i et saltabesøg er det antropologiske museum inde på plazaen. her opbevares... læs mere\nTlyng Frederikshavn, Danmark\nUtrolig spændende museum\nEt af højdepunkterne i et saltabesøg er det antropologiske museum inde på plazaen. her opbevares de tre inkabørn som blev fundet i 1999 på toppen af en vulkan . Omstædigherne ved fundet forklares objekter fra fundet er udstillet og i en specielt indrettet montre udstilles...Mere\nStil et spørgsmål om Museo de Antropologia de Salta\nlgwagnest Salta, Argentina\nAna L San Rafael, Argentina\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Museo de Antropologia de Salta.


Klumme: Nytårsforsættet for Ærø - nu fra en tilflytter | faa.dk\n“Far, når mormor flytter herned, bliver hun ikke Ommelit. Det er man kun, hvis man er født i Ommel”\nCitatet er fra min 9-årige datter, der glæder sig over, at hendes mormor, inspireret af os, har taget springet og om lidt flytter ind i et hyggeligt hus i Ommel. Og denne udtalelse gav mig lyst til at komme med en tilflytters pendant til sidste uges udmærkede klumme fra Julie Skaar, med hendes bud på et nytårsforsæt, at “vi skal stå fast”.\nVi har nu boet i Marstal i fem måneder og er ikke i tvivl om at øen adskiller sig fra København - det var jo en af årsagerne til, at vi tog springet. Men udover naturen, roen, tiden, udeblivelsen af lyskryds osv., så er der også nogle oplevede forskelle, som jeg synes er værd lige at give en tanke, mens kalenderen stadig giver anledning til overvejelser om, hvordan vi går til det nye år.\nJeg har haft bopæl i hovedstaden, mens jeg studerede og arbejdede i brancher, der var så forskellige, at dresscoden foreskrev alt fra sikkerhedssko til frisk-pudsede skindsko og hvide sneaks. Jeg har slappet af og nydt blot at være en i mængden og jeg har fægtet med armene for at tage opmærksomheden fra andre. Jeg følte mig accepteret og “integreret” fra det tidspunkt, hvor jeg bar den første flyttekasse op på fjerde sal på Vesterbro. Og jeg har ikke i en eneste sammenhæng oplevet, at det krævede Københavnske ringe i træstammen, før jeg måtte blande mig, eller at ydmyghed og tilbageholdenhed var at foretrække. Tværtimod har jeg gået op i at være god til det, jeg laver.\nSådan opfører jeg mig ikke her på Ærø. Her lader jeg mine empatiske evner og min ydmyghed få mest plads. Det gør jeg, fordi at jeg er vild med de fællesskaber, der trives her på øen. Og fordi jeg tror på, at fællesskaber skabes og styrkes ved at være åben, lytte til andres behov og til tider tilsidesætte egne og flytte sig for at opnå det fælles bedste. Og det praktiserer jeg i høj grad. Jeg har accepteret præmissen og har tapet albuerne ind til kroppen, efter jeg forlod hovedstaden. Jeg er glad for at være her og jeg elsker at lære noget nyt og finde min vej ind i et samfund, der fungerer anderledes end det, jeg var vant til.\nOg tænk hvis jeg, uden at tænke i postnumre, kunne stikke fødderne i de sko, jeg havde lyst til om morgenen og lade ydmygheden blive hjemme. Hvis vi opfordrede nye kompetencer til at bidrage og honorerede at de havde valgt os, ved også at vælge dem og proaktivt invitere dem ombord i udviklingen af øen.\nMen det er to ret forskellige tilgange, der kræver, at jeg er bevidst om, hvilket postnummer jeg befinder mig i, når jeg stiger ud af sengen og skal vælge sko og attitude. Men en ting er mig, min forståelse og mine bevidste valg om morgenen. Men tænk, hvad det betyder for min datters tilhørsfølelse at få at vide at mormor ikke må benytte ordet, der står på skiltet til den by hun, efter et langt liv på Sjælland, har valgt at flytte til. Eller hvis hun hører, at der stadig er 7,95 generationer og evnen til udføre et dobbelt halvstik med bind for øjnene igen, før hun selv vil være berettiget til stolt at sige “Jeg er Marstaller”.\nJeg ønsker ikke klub for blærerøve eller en sydfynsk filial af København. Men hvis vi bød udtrykt selvtillid velkommen og gav en hestesko, når andre trådte op på ølkassen for at sige, hvem de er, hvad de kan og hvad de vil. Så kunne vi inspirere hinanden til at gøre det, vi hver især gør bedst. Og vores fælles stemme kunne, båret af kollektiv selvtillid, blive tydelig, vise personlighed og fortælle en historie, der kunne høres og som i højere grad handler om, hvad Ærø kan og vil, end hvad det var. Så ville andre kunne se sig selv i fortællingen og vælge øen, fordi de vil det samme.\nTilflyttere kunne vælge øen for at være medskabere af fremtidens Ærø, i stedet for at komme til eksamen i fortidens dyder. Og vi kunne fortsat fylde færgerne om sommeren. Men med betalende forventningsfulde turister, der havde planlagt deres ferie for opleve øens kendetegn, i stedet for at vælge destination med samme argument, som når man sætter kursen mod en discountbutik - at det er billigt.\nOg inden jeg lancerer mit nytårsforsæt, så prøv at fatte et stykke papir og en blyant. Skriv "Ærø år 2051" øverst og brug så dine bedste evner til at tegne øen. Hvordan den ser ud, hvilket liv der er, hvor mange der bor her, hvem de er, og hvad deres ophav er. Og tænk så over, hvad det kræver af os i 2021, hvis din tegning skal blive til virkelighed? På min tegning står der at “vi skal være åbne, ambitiøse og i bevægelse”.\nÆrø behøver ikke give køb på sit dna og på den stolte historie, der giver et fantastisk afsæt for at skabe en frugtbar fremtid. Men hvis vi træner de små tilflyttere i, at de ikke rigtigt er en del af fællesskabet, ja så er det et spørgsmål , du skal tegne min datter og den familie hun stifter, med på tegningen. Så skal du måske hellere tegne flere fritidshuse, sæson-liv og turister af den slags, der går mere op i, hvad tingene koster, end at interessere sig for - og værdsætte - hvor de er. Og som derfor ville misse den unikke oplevelse, de kan få her på Ærø.


Mine lår - Mette Kopp\nDa jeg var ung, kæmpede jeg med en voldsom spiseforstyrrelse. Den endte med at tvinge mig i terapi og i gang med at arbejde med mig selv, og ændrede dermed mit verdenssyn, mit indre liv, mit forhold til mig selv, min krop og andre og ultimativt hele min livsbane.\nJeg arbejdede mig ud af min spiseforstyrrelse og har de sidste mange år følt, at jeg langt det meste af tiden havde et godt forhold til mad og min krop. Når jeg er stresset eller ked af det, spiser jeg ikke nok, men det er ok, bare jeg sørger for at tage på igen, når jeg har tabt mig, og det gør jeg, og spise sundt og nok på alle andre tidspunkter i mit liv, og det gør jeg også.\nOg sådan dér, på et splitsekund – tyve års selvudvikling, syv års universitetsuddannelse, femten års feminisme og éen kommentar senere – vågnede den slumrende drage. Det var alt, hvad der skulle til, for at jeg blev slynget lukt tilbage i det velkendte kropshadehelvede igen. Som en ond ånd overtog det mig og gik straks i gang med at æde min sjæl og sulte min krop. Hele tankegangen med strafregimer, sultekure, fortrydelser, kalorier og forbud væltede op.\nDa jeg kom ud af badet næste morgen kunne jeg mærke mine lår glide mod hinanden, når jeg gik, og det vækkede afsky og ubehag, så jeg næsten ikke kunne udholde det. Jeg studerede mig selv i spejlet og dømte og kritiserede, hvad jeg så. Jeg gik i gang med at spekulere på juicekure, og var også i øvrigt rasende på den kvinde, der havde sagt det med mine lår, for det hele var jo indlysende nok hendes skyld.\nMen – så igennem de mørke tåger, laaangt borte, ringede en lillebitte spinkel sølvklokke. Klokken sang: Tal med nogen!! NU!!!!! Ring til nogen.. nu! Få hjælp, snap out of it. Klokken erindrede, at lårene ikke var problemet, og at det at åbne sig for andre i smerten er den store helbreder over alle helbredere – al forvandlings moder.\nJeg ringede til den veninde, som jeg vidste ville forstå det bedst. Det gjorde hun; hun forstod det så godt, så jeg kunne høre på hendes stemme, at min smerte gjorde ondt helt ind i hendes sjæl.\nSå sagde hun alt det rigtige. Alt, hvad jeg havde brug for at høre. Alt, hvad der bragte mig fra frygt og vrede og skam og kontrol, ind igennem til det sted, hvor jeg var såret og ked af det, sorgfuld og lille, og så – som fugl Fønix, der rejser sig fra asken – vågnede bevidstheden igen i al sin pragt.\nPludselig huskede jeg, hvorfor jeg er her. Jeg er her ikke for at være TYND. Jeg er her for at være vild og stærk, for transformere mig selv og andre, for at elske og danse og løbe og hoppe og lave yoga og bide livet midt over og forvandle verden – og mine lår lader mig bruge dem til det hele.\nSå de er fantastiske og de skal bare have kærlighed, tonsvis og masser af det.\nDesuden skal størrelsen på mine lår ikke definere mit værd. Og det er ved at komme i tanker om dét som kvinde, at man er revolutionær i dag.\nDet har ingenting med den faktiske lår-størrelse at gøre. Det har ene alene at gøre med, om vi har stærke ben at stå på her i verden.\nAlt dette fandt jeg ind til, fordi et vidunderligt menneske i mit liv mødte mig i mit mørke og hjalp mig hen til døren igen.\nSå hvad er pointen med tyve års selvudvikling? Heldigvis er der en pointe. Pointen er at jeg formåede at række ud. Den er, at jeg har fyldt mit liv med relationer, jeg kan række ud til. At når de mennesker, der elsker mig, taler til mig fra hjertet, formår jeg at tage det ind og heale af det. Og at når jeg møder min smerte og skam igen-igen-igen, så kan jeg bruge den til at knytte kærlighedsbånd med andre og genforene mig med mit formål, i stedet for at isolere mig og selvdestruere.\nLivet handler ikke om at undgå, at smerte eller gamle spøgelser dukker op og viser deres grimme ansigt. Men om at sørge for at det bliver et bidrag, når de gør.\nMin spiseforstyrrelse var frygtelig. Jeg betaler stadig prisen for alle i de år, hvor mine celler ikke fik de vitaminer og mineraler, de skulle have. Jeg er stadig i gang med at rette op på den skade. Men – spiseforstyrrelsen var også den mest fantastiske ven og lærermester, jeg har haft. Den tvang mig til at give mig selv den største gave, jeg nogensinde har givet mig selv i livet.\nOg den er stadig min ven. Den kommer fra tid til anden for at give mig gaver, der får mig til at miste fodfæstet og beriger mit hjerte og mit liv.\nTak, gamle ven.\nJeg håber, der går lidt tid, før jeg ser dig igen.\nTags: blog, feminisme, kropsbilleder, kvinder, lår, mette kopp, mettekopp, personlig udvikling, sårbarhed, selvudvikling, spiseforstyrrelse


Gode tilbud på en busrejse til Østrig\nGode tilbud på en busrejse til Frankrig\nGode tilbud på en busrejse til Italien\nTag bussen til ..\nZell am See Skiløb for alle niveauer med en enestående udsigt - autentisk og fantastisk! Se mere her Canazei Verdens største skiområde på ét liftkort med pister til alle niveuaer. Se mere her Tignes Indbegrebet af fedt, sammenhængende skiløb til alle niveauer. St. Anton Afterski i verdenklasse i det største, sammenhængende skiområde i Østrig. Val d'Isere Snesikkert skiløb og et paradis for alle off-piste elskere! Se mere her Livigno Danski favorit siden 1982! En børnevenlig, toldfri perle i Italien. Se mere her Passo Tonale Et paradis for børn og barnlige sjæle i et snesikkert område i Italien. Se mere her Ischgl Moderne liftsystem, godt sammenhængende skiløb & afterski i verdenseliten. Se mere her Sölden Skiløb på to snesikre destinationer i ét liftkort - det er hvad du får her! Se mere her Bad Gastein Billig skiferie, god afterski, udsøgt wellness og skiløb for alle niveauer. Se mere her Saalbach-Hinterglemm Verdensklasse afterski i et stort, sammenhængende skiomårde. Se mere her Val Thorens Ingen over - ingen under. Val Thorens er bare verdens bedste skiområde! Wagrain Familiens favorit i Østrig! Masser af blå, brede boulevarder venter. Se mere her


Pernille, skribent på Pernille Scharling Toft Kranio Sakral Terapeut og Sygeplejerske\nDu er her: Start1 / Blog2 / Pernille\nBut we are proud to say that Pernille contributed 12 entries already.\nIndlæg af Pernille\n??♂??♀Jeg behandler generelt mange med gener i eller fra nakken. Men den senere tid har jeg haft ekstra mange og mange med alvorlige gener efter diskusprolaps i nakken ( før og efter operation)Kranio sakral terapi er så blid en behandling at den giver kroppen lov til at give slip og give plads, så der er […]\nFor en måned siden behandlede jeg en gravid kvinde som især havde gener fra lænd og et navlebrok der var kommet under pres. Samt begyndende åreknuder( alt sammen typiske graviditetsgener?) Igår kom hun igen og kunne fortælle at hun ikke havde mærket noget til lænd og brok den sidste måned og at åreknuderne ikke havde […]\nVores lille datter på en måned, var meget ulykkelig! Hun havde ondt i maven, var forstoppet og kunne ikke finde ro. Vi tænkte straks kolik – hvordan skulle vi komme igennem de næste måneder – med en pige vi kunne se der havde meget ondt.Det eneste man som forældre vil, er at kunne tage smerten […]\n5. februar 2018 i Børn /af Pernille\nDet giver så god mening at behandle babyer m Kranio sakral terapi👶🏼 Tit kan dårlig amning, uro, maveproblemer, dårlig søvn skyldes skævheder og spændinger som barnet har fået ved fødslen. 😬 Hvis du har prøvet at have hold i nakken i et par dage skal du forestille dig at det er den smerte og ubehag mange […]\n30. januar 2018 i div /af Pernille\nOrganmassage kræver ikke denne form for mavetatovering😬😂. Men med lidt god fantasi giver det et godt overblik over lever, milt, nyre, bugspytkirtel og tynd-og tyktarm i en tegneserie gengivelse😊. Med blide og bløde hænder løsnes alle organerne i deres “ophæng” og får på den måde de bedste muligheder for optimal funktion. Eksempel: en lever der […]\n29. januar 2018 i div /af Pernille\n👍🏻: Symptom og årsag sidder sjældent samme sted i kroppen. Smerter i nakke og skuldre kan skyldes lændesvaj og overstragte knæ. Smerter fra bæknet kan komme fra fødderne og anklernes position. 🙄 Symptomer stammer ofte fra mange små “årsagsdråber” 💦💦💦💦og til sidst er bægeret fyldt/ kroppen kan ikke kompencere mere og vi får ondt og synes måske […]\nSpændinger i hals og halsmuskulaturen\n10. januar 2017 i div /af Pernille\n16. oktober 2016 i Anbefaling /af Pernille\nHej Pernille Du skriver i dag på din side at det eneste der er skidt ved Kranio Sakral behandling er man kan blive afhængig af det og det er netop hvad jeg er blevet Der går ikke en dag hvor jeg ikke tænker på den dybe vejrtrækning jeg opnår når jeg ligger på din briks. […]


Den Korte Avis | Mange indvandrere får corona – det har sin rystende forklaring, men den vil dansk TV ikke give\nMange indvandrere får corona – det har sin rystende forklaring, men den vil dansk TV ikke give\nCorona rammer særlig hårdt i visse indvandrermiljøer. Det fremgår af medier i flere europæiske lande.\nSenest kan BT i dag fortælle, at vi også mærker denne sammenhæng i Danmark.\nDen Korte Avis har gennem nogen tid påpeget problemet. Blandt andet har vi omtalt, hvad der kaldes en ”eksplosion” af corona-smitte i Frankrigs mest indvandrertætte departement, Seine-Saint-Denis nord for Paris med hele 1,6 millioner indbyggere. Man taler om en ”ekstrem overdødelighed” i den forbindelse.\nFalsk indtryk i TV\nNu har andre danske medier også opdaget dette tema. Onsdag blev det således taget op af TV2 News.\nTil at belyse emnet interviewede man Torben Møller-Hansen, der er direktør for Foreningen Nydansker. På den måde var man helt sikker på at få den allermest politisk korrekte udlægning af problemet.\nStudieværten gjorde intet for at klargøre, hvilke indvandrermiljøer der nærmere er tale om. Men Den Korte Avis kan hermed fortælle, at det helt overvejende er ikke-vestlige indvandrere, der rammes hårdt af corona.\nEn meget stor del af dem er indvandret fra den muslimske verden. Det gælder således størsteparten af de ekstremt mange indvandrere, der er blevet smittet med corona-virus i Seine-Saint-Denis.\nTV2 News kom heller ikke med noget, der lignede en forklaring på, hvorfor corona rammer så hårdt i netop disse miljøer. Men det hang vist i luften, at indvandrerne er ofre for en ond skæbne og for et samfund, der ikke tager sig nok af dem.\nVirkeligheden er efter alt at dømme en ganske anden:\nMange indvandrere er særligt truede af corona, fordi de lever i ret lukkede parallelsamfund, og fordi de møder myndighederne med fjendtlighed. Mange af dem er således uvillige til at samarbejde med myndighederne om at få styr på smitten.\nHeller ikke andre dele af dansk TV har givet brugbare bidrag til at forstå den bemærkelsesværdige sammenhæng mellem indvandrermiljøer og corona.\nSituationen i Hvidovre\nI dag leverer BT så oplysninger, der understreger en sådan sammenhæng mellem corona og indvandrere.\nOverlæge Thomas Benfield fra Infektionsmedicinsk Afdeling på Hvidovre Hospital siger til avisen:\n”Når jeg ser, hvem der ligger på vores afdeling, så ser det ud, som om der er flere med anden etnisk baggrund end ellers. Billedet er det samme på intensivafdelingen.”\n”Uden at jeg har lagt tallene sammen, så kan jeg også se på navnelisterne, at der er flere ikke-danske navne i forhold til, hvordan befolkningssammensætningen ellers er.”\nBenfield understreger, at han har taget høje for, at Hvidovre Hospital i forvejen modtager en del patienter med indvandrerbaggrund på grund af dets beliggenhed.\nVirkeligheden er efter alt at dømme en ganske anderledes end det indtryk, som TV2 News gav:\nMange indvandrere er særligt truede af corona, fordi de lever i ret lukkede parallelsamfund, hvor man følger sine egne regler, hvor man ikke lærer landets sprog, og hvor man ofte møder myndighederne med fjendtlighed.\nI Frankrig, der har en kæmpestor indvandring fra de muslimske lande, er disse problemer meget fremtrædende. Den kendte franske filosof Alain Finkielkraut omtaler i et interview med Le Figaro situationen i de store indvandrerområder således:\n”I de kvarterer, som kaldes ’folkelige’, men som er tømt for de gamle beboere, udvikler politikontrollen sig til konfrontationer, og de unge afviser talen om sygdom eller kalder den et komplot fra de ’hvide’. Trods natlig sammenstimlen tøver borgmestrene med at udstede et udgangsforbud, for de har ikke midlerne til at få det respekteret.”\nCorona får lov til at brede sig i indvandrerghettoer\nDen Korte Avis har tidligere omtalt en opsigtsvækkende artikel i den franske ugeavis Le Canard Enchainé.\nHer fortalte man, at den fransk statssekretær (viceminister) i Indenrigsministeriet, Laurent Nunez, havde lagt op til, at man i landets indvandrerghettoer skulle opgive at håndhæve de forbud og regler, der skal bekæmpe coronasmitten.\nFormålet med denne eftergivenhed fra myndighedernes side over for indvandrerne skulle være at undgå en eksplosion af vold i byernes forstæder, hvor indvandrerghettoerne typisk ligger.\nDen Korte Avis har også omtalt de voldsomme angreb, som franske politifolk udsættes for, når de forsøger at sikre lov og orden i indvandrerghettoerne.\nDet betyder, at det ofte er umuligt for politiet at sikre, at beboerne holder afstand og i det hele taget respekterer, hvad der skal til for at føre kampen mod corona. Dermed får smitten særdeles gode vækstbetingelser.\nDette er ikke bare et fysisk sammenstød. Det er også et kultursammenstød. Store indvandrergrupper identificerer sig ikke med samfundet og dets regler. Man har sine egne regler og normer. Og dem forsvarer man med magt.\nResultatet er at corona-smitten får meget bedre vækstbetingelser i de lukkede parallelsamfund, som indvandrerghettoerne udgør.\nReglerne gælder for franskmænd, men ikke for indvandrere\nIfølge le Canard Enchainé sendte statssekretær Nunez følgende besked ud til de lokale myndigheder:\n”I disse områder er det ikke en prioritet at insistere på, at forretninger skal lukkes, og at forsamlinger over en vis størrelse skal forbydes.”\nMed andre ord: De strenge corona-regler for befolkningens adfærd gælder for franskmændene, men ikke for ghettoernes indvandrere. Man er simpelt hen bange for, at man ikke kan styre disse indvandreres reaktioner.\nDe kan ikke svensk, og de lever indesluttet i deres egen kultur\nDe store kultursammenstød, som giver corona-smitten så gode betingelser i indvandrerområder, viser sig også på anden vis.\nI Sverige bragede smitten især igennem i Järva-området i Stockholm med mange somaliske indvandrere. Det er fortsat det hårdest ramte område i landet. En repræsentant for den svensk-somaliske lægeforening – sådan én har man i Sverige! – sagde til SVT:\n”Mange bor sammenstuvet her. Flere generationer kan bo i samme lejlighed, og det kan spille ind.” Han føjer til, at somaliernes kulturbaggrund kan bidrage til smitten:\n”I en somalisk kultur er det vigtigt at omgås, støtte og besøge hinanden, specielt når nogen er syg.”\nMen hvorfor lyttede mange af de somaliske indvandrere ikke til myndighedernes advarsler, da corona-smittefaren dukkede op?\nFordi de ofte ikke kunne svensk! Det synes at være en væsentlig del af forklaringen.\nMange af indvandrerne fra ikke-vestlige, overvejende muslimske lande lever i den grad i deres egne parallelsamfund. Med deres egen kultur. Med deres egne normer. Med deres eget sprog. For overhovedet at nå ud til dem, er myndighederne gået over til at informere på somalisk.\nPolitisk korrekthed og frygt for vold giver grobund for corona\nModviljen og mistænksomheden over for landets myndigheder er stor i Europas ikke-vestlige indvandrermiljøer. Og myndighederne sætter sig ikke igennem – af politisk korrekthed og simpel frygt.\nDet giver grobund for de massive og ret lukkede parallelsamfund. Og det giver gode vækstbetingelser for corona-smitten.\nMen det vil dansk TV ikke informere befolkningen om.\nHer er seneste tal for Järva-området i Stockholm:


Jørgen Kjems' forskningsgruppe beskriver i en artikel i Nature Communications, hvordan de har udviklet en ny metode til at bestemme sekvensen af en klasse af RNA-molekyler kaldet cirkulært RNA (circRNA). Undersøgelser i hjerneprøver fra mennesker og mus viser, at circRNAer findes i mange forskellige versioner, og at en særlig klasse af genetiske elementer med en mulig rolle i autisme oftere findes i circRNA end i de mere hyppige lineære mRNAer.\nEksempler på intronretention-hændelser i circRNA'er og deres frekvens- og længdefordeling\nFra venstre: Adjunkt Karim Rahimi og Adjunkt Daniel Dupont (Foto: Anne Færch Nielsen)\nFra venstre: Professor Jørgen Kjems og CEO for Omiics Morten Venø (Foto: Anne Færch Nielsen)\n13. august 2021 af Anne Færch Nielsen\nNår celler læser den information, der ligger i vores gener, laver de først en RNA-kopi af det enkelte gen. RNA-molekyler forarbejdes på et utal af måder, hvilket skaber den kompleksitet i gen-udtrykket man ser i højere organismer. Det gennemsnitlige gen producerer syv forskellige RNA isoformer via alternativ splejsning, og denne proces er særlig aktiv i neuroner. Cirkulære RNAer (circRNAer) er en gruppe af meget stabile RNA-molekyler, der er hyppige i neuroner, men deres interne sammensætning er relativt uudforsket, da de overlapper med det mere velkendte lineære mRNA.\nEn af udfordringerne for at forstå cirkRNAernes sammensætning er, at de hidtil kun er blevet beskrevet ved hjælp af sekventeringsteknikker, der læser korte strækninger af RNA. Jørgen Kjems' gruppe har løst dette problem ved at udvikle protokoller, hvor cirkRNAer først isoleres og derefter bliver analyseret ved hjælp af Nanopore sekventeringsteknologi, hvor mange lange stykker RNA kan læses på en gang.\nUd over et sæt ny laboratorieprotokoller indeholder studiet også en ny bioinformatisk platform for dataanalyse, som er udviklet af tidligere MBG/INANO-postdoc Morten Venø, nu administrerende direktør for AU spin-out-selskabet Omiics. Samlet set har den nye metode ført til den overraskende opdagelse, at circRNAer udviser mere forskelligartede splejsning end lineært mRNA.\nForfatterne opdagede desuden, at en særlig gruppe af meget korte exons, de såkaldte mikroexons, oftere findes i circRNAer end i lineære RNAer. Flere af disse mikroexons er tidligere blevet forbundet med autisme, hvilket tyder på, at den unikke sammensætning af circRNAer i hjernen kan spille en rolle i hjernesygdomme.\nArtiklen i Nature Communications:\n"Nanopore sequencing of brain-derived full-length circRNAs reveals circRNA-specific exon usage, intron retention and microexons"\niNANO/Institut for Molekylærbiologi og Genetik, Aarhus Universitet


Kampen om døde tyskere førte til retssager - Kristeligt Dagblad\nKampen om døde tyskere førte til retssager\nDer er mange tyske grave i Danmark, og alene på Vestre Kirkegård i København ligger der omkring 10.000 døde soldater og flygtninge. – Foto: Michael Bothager/ Ritzau Scanpix.\n8. juli 2020, kl. 0:00, opdateret 5. november, kl. 0:10\nI overmorgen fejres Genforeningen, og hele året er udråbt til dansk-tysk venskabsår. Men så sent som i 1960’erne blussede anti-tyske protester op. Striden førte til, at næsten 100 menighedsråd slæbte Kirkeministeriet for retten\nDen 12. november 1965 steg tre mænd ud af et folkevognsrugbrød med tyske nummerplader ved Hillerød Kirkegård med en helt særlig opgave. De skulle grave 129 af deres døde landsmænd op af mulden.\nDe 69 civile og 60 soldater var blot nogle få af de tyske krigsdøde i Danmark. Omkring 16.000 flygtninge og 10.000 soldater lå fordelt på 475 kirkegårde. Nu skulle de samles i større gravanlæg som en kulmination på ti års arbejde fra vesttysk side for at sikre de krigsdøde et varigt hvilested. Organisationen Volksbund Deutsche Kriegsgräberfürsorge (Folkeforbundet for Tysk Soldatergravsforsorg) indledte forhandlingerne med Danmark i 1955, men først i 1962 nåede man til enighed om at samle de døde på kirkegårde, hvor der i forvejen var begravet mange tyskere – for eksempel Vestre Kirkegård i København. Aftalen var dels baseret på en dansk aftale med Storbritannien om krigsdøde på dansk jord og dels på Vesttysklands aftaler med ni vesteuropæiske lande. Aftalen med Danmark var blandt de sidste, der blev indgået mellem Vesttyskland og de tidligere fjender i vest.\n“Det er en del af krigens konventioner, at man sørger for, at fjendens soldater kommer ordentligt i jorden. I mange lande havde man erfaringen fra de tyske soldaterkirkegårde fra Første Verdenskrig. Det havde man ikke i Danmark,” siger John V. Jensen, museumsinspektør på Vardemuseerne, hvor han blandt andet har beskæftiget sig med flygtningekirkegården i Oksbøl og genbegravelserne.\nAftalen med tyskerne fik i første omgang ikke den store bevågenhed, men da opgravningerne begyndte i september 1965, ramte de som en bombe i dele af pressen.\n”Tyske skeletkommandoer på danske kirkegårde,” buldrede Ekstra Bladet i en reportage fra Hillerød. Opgravningerne blev kaldt ”et af de mest usmagelige projekter”, man havde oplevet som resultat af Besættelsen. Det kommunistiske Land og Folk, flere lokale medier og Morgenavisen Jyllands-Postens tone var også præget af nag fra besættelsestiden.\n”Gravkommandoen er ved at være færdig på de østlige øer, die Inseln Seeland u. s. w., og nu rykker denne afdeling af Gräbermacht’en frem mod Fyn og Jylland. Vi har ikke set uniformerne, men både vissengrønt og dødningehoveder kender vi fra tidligere,” hed det i Jyllands-Posten.\nOmtalen til trods forløb opgravningerne overordnet set fredeligt øst for Storebælt. Men da graverholdet nåede til Jylland, lagde 89 menighedsråd sag an mod Kirkeministeriet, der administrerede aftalen. Formelt mente menighedsrådene, at gravfreden blev krænket, og at Kirkeministeriet ikke kunne disponere over gravene.\nSagen mod Kirkeministeriet blev ført uden vederlag af højesteretssagfører Ove Rasmussen, der i en kronik i Politiken havde kaldt de tyske samlede gravpladser et ”så groft anstødeligt fænomen, at man ikke begriber, at nogen dansk myndighed vil gå med dertil”.\nTyskerne burde tage de døde med hjem, så Danmark slap for, at ”tyske funktionærer her i landet skal indrette og overvåge tyske mindesmærker over nazibesættelsen som egnede mål for tyske turistbesøg,” mente han. Andre var enige.\n“Når der endelig skal laves en gravflytning, så var det mere rimeligt, om krigsgravforbundet tog resterne hjem til Tyskland,” sagde en jysk sognepræst til Ekstra Bladet.\nDen danske regering havde faktisk luftet tanken om, at tyskerne skulle føre de døde hjem. Men Vesttyskland afviste, fordi man ikke ville risikere, at andre lande stillede samme krav. Tanken om at modtage hundredtusinder af døde fra hele Europa var uoverskuelig.\nI Norge udløste det ikke den store debat, da staten for egen regning samlede tyske krigsdøde på fem kirkegårde. Men i Danmark, hvor tyskerne betalte, haglede kritikken ned over både tyskere og Kirkeministeriet.\n“Det er ikke helt overraskende, at man ikke havde befolkningen med sig, selvom man officielt forsøgte at normalisere forholdet til tyskerne. Det var ikke mange år efter Befrielsen, og samtidig var der sket et kulturelt omslag i Danmark. Tidligere så man op til tysk kultur, men der skete et kulturelt omslag efter 1945, hvor den angloamerikanske kultur i stedet blev dominerende, og det gav en yderlige afstandstagen til det tyske,” siger lektor emeritus i tysk samfundshistorie på Københavns Universitet Karl Christian Lammers.\nSamme spor følger John V. Jensen.\n“Selvom jeg synes, at man gjorde det rigtige ved at indgå aftalen med Vesttyskland, er det forståeligt, at nogle havde den nære fortid i klar erindring. Der lå en frygt for, at de nye gravpladser ville blive kultsteder for nynazister,” siger han og nævner, at myndighederne ikke kunne give klart svar på, hvad der skulle ske med gravene efter de 20 års gravfred.\nNogle aviser lagde afstand til den hidsige debat. Blandt dem var det tidligere illegale Information og Kristeligt Dagblad, der behandlede sagen på lederplads flere gange:\n”Vi underkender ikke den oprigtige indignation over, at de døde ikke kan få lov til at hvile i fred. Men den krigeriske adfærd og de næsten hysteriske højder, der karakteriserer enkelte i denne sag, svarer ikke ganske til de ønsker om stille at hæge over tidligere fjenders grave, der gerne hævdes at være eneste motiv,” hed det i en leder i 1966.\nDet lagde sig i sporet af kirkeminister Bodil Koch, der året før i en folketingsredegørelse syrligt havde kommenteret, at ”det nok ville blive en større sociologisk opgave at finde en forklaring på, hvorfor det skal være vanskeligt at gennemføre i Danmark, hvad der i de andre lande er sket som noget næsten selvfølgeligt”.\nMenighedsrådene tabte i Landsretten, og i 1967 stadfæstede Højesteret afgørelsen – uden at tage stilling til gravfreden, men alene ud fra, at overenskomsten med tyskerne vejede tungere end menighedsrådenes selvbestemmelse. Først da kunne arbejdet med at overføre de sidste 1000 døde fuldføres.\nÅret da tyskerhad endelig blev afsluttet - med en fodboldkamp\nDøde tyskere i Danmark\nOmkring 10.000 tyske soldater og 16.000 flygtninge døde i Danmark i forbindelse med Anden Verdenskrig. De blev begravet på omkring 475 kirkegårde landet over. I 1965-67 blev de samlet på 34 kirkegårde, hvor de fleste i forvejen lå begravet.\nVestre Kirkegård i København er med 4634 soldater og 5344 flygtninge den største enkeltgravplads for tyske krigsdøde.\nGravene vedligeholdes i det daglige af dansk personale, mens større vedligehold foretages af frivillige fra Volksbund Deutsche Kriegsgräber-fürsorge.


Nyheder Skrevet af BNB | 11.07.13 | 15:48\nSTORBRITANNIEN: De originale kulisser fra Harry Potter-filmenes »Diagonal Stræde«, hvor hovedpersonerne forsyner sig med magiske eliksirer, skolebøger og tryllestave, kan nu opleves ved at bruge Google Street View. En funktion, der giver mulighed for at se, hvordan en vej ser ud fra gadeperspektiv.\nDet er ved Warner Brothers’ - selskabet bag filmene - studiefaciliteter i nærheden af byen Watford nord for London, at Google har gjort det muligt at se gaderne i øjenhøjde. Skulle man have lyst til også at se den legendariske rektor Dumbledores kontor på den magiske skole Hogwarts, kan det lade sig gøre ved at tage til studierne, der også har Harry Potters kost til skue.\nUSA: Stephen Amaral fra Tennessee i USA måtte se i øjnene, at nogle ting er for gode til at være sande, efter at et ægtepar med nøgenhed og list stjal en revolver, smykker og medicin fra 54-årige Amarals hjem.\nI slutningen af juni kom et par fra kvarteret forbi mandens hjem og spurgte, om de måtte tage et dyp i den tidligere vicesherifs svømmepøl. Det var der ikke noget i vejen for, lød det fra manden. Den fremmede kvinde bad sin bedre halvdel om at hente cigaretter, vendte sig mod Stephen Amaral og spurgte om han havde noget mod, at hun svømmede nøgen. Det skriver CNN, der citerer en lokal TV-station fra byen Nashville.\nParret er endnu ikke arresteret.\nDødfødt barn vågner op på hospitalskapel\nBrasilien: En pige, der blev erklæret død ved fødslen torsdag, vågnede op tre timer efter på et hospitalskapel i byen Londrina i det sydlige Brasilien. Det skriver the Mirror, der citerer det brasilianske medie Globo 1.\nBarnet stoppede med at trække vejret ved fødslen, og efter flere genoplivningsforsøg opgav lægerne og erklærede barnet for dødt. Derefter bragte en sygeplejerske barnet til hospitalskapellet, fordi hun ikke kunne »bære« at bringe det til lighuset.\nMen da barnets bedstemoder kom for at hente barnet, så hun, at barnet sparkede med det ene ben og åbnede øjnene.\n»Først kunne vi ikke acceptere det. Så kunne vi se, hun trak vejret. Vi gav hinanden knus og begyndte at råbe: »Hun er i live. Hun er i live«. Det var et mirakel,« siger bedstemoderen.


1. JUNI 20. Brøndby Kommune - PDF\nDownload "1. JUNI 20. Brøndby Kommune"\n1 une ndby Komm rø B l ti r e m rne kom Skraldetante JUNI 20 Vær parat til dine nye affaldsbeholdere i juni 2014 Den 1. juni 2014 starter den nye affaldsordning. Allerede i april/maj måned får du dine nye beholdere. Du får tre to-delte beholdere til sortering af mad- og restaffald, papir, plast, metal og glas. Desuden får du en mindre boks til farligt affald og småt elektronik. Du vil i maj måned få en infopakke, hvor vi fortæller, hvordan du skal sortere dit affald, og hvornår dine nye beholdere bliver tømt. Brøndby Kommune\n2 110 cm Mål på de nye beholdere c m 73 cm Nye affaldsbeholdere - hvor skal de stå? Krav til adgangsvejen 1. Et fast, jævnt og plant underlag som fx asfalt eller fliser. Der må ikke ligge grus eller perlesten 2. Ingen trin eller stigninger over 10 % 3. Frihøjde og en bredde, så skraldemanden uhindret kan passere med beholderen 4. Der må kun være én låge eller dør på vejen, og den skal kunne stå åben af sig selv Læs mere på Her kan du tilmelde dig SMS-service. Så får du automatisk besked dagen før vi henter dit affald.\n3 MILJØAFDELINGEN BRØNDBY KOMMUNE Sortering af husholdningsaffald Brøndby Kommune vil gerne gå forrest for det gode initiativ. Det er derfor besluttet at indføre en ny løsning for indsamlingen af husholdningsaffald fra sommeren Det betyder at borgere i villaer og rækkehuse skal til at sortere deres husholdningsaffald på en ny måde fra den 1. juni. Glas, metal, plast, papir, madaffald og restaffald indsamles fremover i tre todelte beholdere på 240 liter, mens farligt affald skal lægges i en særlig miljøboks. Beholderne leveres i foråret. Her er nogle forskellige forslag til hvordan du med simple metoder kan indrette dit køkken og/eller bryggers hensigtsmæssigt, så du er parat når den nye affaldsløsning kommer. Hvis du har nogle spørgsmål, så er du velkommen til at kontakte affaldsteamet i Brøndby Kommunes Miljøafdeling på tlf eller via på Du kan sætte en række kurve, kasser eller andre beholdere på hylder i et skab eller på gulvet. Poser hænges på radiatoren - det gælder om at udnytte ledige pladser. Du kan også vælge at samle alle de tørre affaldstyper (metal, glas, papir og plast) i en beholder, som eftersorteres ved de udendørs affaldsbeholdere.\n4 Under køkkenvasken kan du lave systemer med spande, bokse, poser, skuffer mm. I takt med at landets borgere bliver inddraget i sorteringen dukker nye, smarte beholdere op til at indsamle forskellige fraktioner i her er et par eksempler: Denne spand er designet til opsamling af madaffald. Der anvendes bionedbrydelige poser af majs, som kan indgå i komposteringen. De store huller i spanden sikrer ventilation, så posen ikke bliver opløst før den er smidt ud. Borddispenser til blød plast Brøndby Kommunes Trykkeri februar 2014\n5 Undgå forkerte adgangsveje og standpladser TIPS og TRICKS til placering af de nye affaldsbeholdere Selve standpladsen er fin med nylagte fliser, men der må ikke ligge perlegrus på adgangsvejen Disse fliser er ikke et jævnt underlag Her er det næsten i orden, men der skal lægges en stribe fliser mere, så skraldemanden ikke skal trække beholderen over græsset Belægningen er fin, men håndtag og hjul på alle tre beholdere vender den forkerte vej (væk fra skraldemanden) Hvis du har nogle spørgsmål, så er du velkommen til at kontakte affaldsteamet i Brøndby Kommunes Miljøafdeling på tlf eller via på BRØNDBY KOMMUNE Miljøafdelingen Tlf Brøndby Kommunes Trykkeri februar 2014 BRØNDBY KOMMUNE\n6 Placering af flere affaldsbeholdere Krav til adgangsvejen og underlaget Beholderne kan placeres i carporten her er de sat bag postkassen Beholderne kan placeres diskret i et hjørne, hvor de skærmes af en busk Her er der lavet en plads med fliser i perlegruset Her har borgeren lagt fliser igennem de løse sten for at lave en god adgangsvej for skraldemanden Borgeren har lavet en lille plads med hegn omkring Her er beholderne nærmest bygget ind i hækken Også her har borgeren anlagt en standplads og kørevej med fast underlag Praktisk placering på borgers vej til bilen Krav til adgangsvejen Adgangsvejen skal være mindst 90 cm bred Der skal være en frihøjde på 2,1 m Underlaget skal være jævnt og kørefast Ingen trin Hældninger må aldrig være over 10 % Kun en enkelt låge, som kan stå åben af sig selv Der skal ryddes sne og gruses i vintersæsonen Beholderne behøver ikke stå ved siden af hinanden. Borgeren har valgt at sætte beholderne ved fortovet Her er der problemer pga. af trappen. Beboerne har valgt en enkelt standplads ved fortovet, hvor de stiller beholderen ned, når den skal tømmes Her har borgeren valgt at sætte beholderne op ad et hegn Hvis kravene ikke kan overholdes skal beholderen stilles frem til skel for tømning


Oplevelse: Kendt forfatter deler ud af barndommen - Adresseavisen Syddjurs\nNu gæster den succesfulde forfatter Josefine Klougart Mols, hvor hun er født opvokset i Agri. Pressefoto\nOplevelse: Kendt forfatter deler ud af barndommen\nDen kendte forfatter Josefine Klougart åbner op til sin barndoms landskaber og inviterer ind i sit forfatterskab, når der er vandretur med fortællinger på Mols. Josefine Klougart er født og opvokset i Agri på Mols, og på denne tur vil hun fortælle om sine inspirationskilder i området omkring barndomsbyen.\nDet fælles arrangement er et nyt koncept, som Museum Østjylland og Syddjurs Bibliotek har udviklet sammen. Samtidig er det en del af Nationalpark Outdoor Festival 2017, som løber af stablen 26. - 27. august i Nationalpark Mols Bjerge.\nUdover forfatter Josefine Klougart er dagens fortællere historiker Lea Glerup Møller og arkæolog Esben Kannegård fra Museum Østjylland og biolog Anita Søholm fra Naturildsjæl. Hver har de deres faglige vinkel på Mols og livet der gennem alle tider.\nOmdrejningspunktet for vandreturen er Josefine Klougarts tætte forhold til området. På turen vil hun afsløre, hvordan hun har brugt naturen og særlige steder i Mols Bjerge i sit forfatterskab.\nTuren varer cirka fire timer og slutter i Agri. Billetter koster 250 kr. og kan købes påsyddjursbibliotek.dk og museumoj.dk. srj\nPubliceret: 11. August 2017 16:30


Villaer Pisak - Villa Bella Vista | Kroatiendirekte.dk\nVilla Bella Vista - Pisak - Split og dens omgivelser\nLuksus Villa Bella Vista, omgivet af fyrretræer, i fiskeriet Pisak, hældningen på havet side. Det blev bygget som en moderne version af den traditionelle dalmatiske arkitektur. Villaen har i alt mere end 300m2 terrasse, på fire etager, hvilket skråning ned til havet. Alle eksterne tilgange, samt interne bærende søjler og arkader er lavet af den berømte Brac sten. Gæsterne råder: parkering, garage, udendørs pool, sauna, fitness kabinet, sommer køkken med spiseplads, pejs, køkken, 3 soveværelser, stue, læsesal og tre badeværelser. Villaen er udstyret med høj kvalitet møbler fra kendte europæiske producenter. Alle værelser er desuden udstyret med aircondition og varme, trådløst internet, satellit-tv, DVD, USB og hjemmebiograf. På anden sal er en stor terrasse (40m2) med sten bord til komfortabel siddende og liggende, med en smuk udsigt over havet og øen Brac. Villaen er omgivet af smukke haver.\nFor den endelige bekræftelse af reservationen er forpligtet til at betale 25% depositum. Ankomst til villaen: fra 15,00. Afgang: indtil 10:00. Smena vurderinger lørdage Husdyr er gratis er tilladt efter forudgående aftale med ejeren af villaen, når booking.\nVilla Bella Vista annonce er blevet set 2318 gange siden 13.02.2018.\nKroatisk, Engelsk, Italiensk, Russisk,


Vækst i krisetid - Barma får Cult direktør som medejer -\nVækst i krisetid - Barma får Cult direktør som medejer\nMød Henrik Overgaard og læs lidt om, hvad han bringer til bordet hos os.\nBarmas mission er at højne niveauet i hotel- og restaurationsbranchen gennem branchespecifikke og kreative e-læringsvideoer på deres digitale platform. En mission, der stiller høje krav til virksomhedens brancheindsigt.\nDerfor præsenteres Henrik Overgaard, tidligere direktør for CULT, som ny medejer og aktiv partner. En tilføjelse til ejerkredsen som, ifølge direktør Lasse Nørremark, er perfekt timet.\n“Vi er i gang med at samle et stærkt team, og i Henrik Overgaard får Barma en stærk spiller med stor brancheerfaring. Vores mål er at højne niveauet i hotel- og restaurationsbranchen. Henrik kommer med en kæmpe ballast og med et internationalt perspektiv, som vi skal gøre brug af i vores vækst mod udlandet.”\nHenrik Overgaard er et kendt ansigt inden for hotel- og restaurationsbranchen, hvor han gennem mere end 25 år har været med til at skabe positive forandringer i en kultur, der emmer af tradition og veletablerede forretningsmodeller.\nBarmas målgruppe er hoteller og restaurationer, men Barma samarbejder også med leverandører og producenter i branchen, hvorfor et partnerskab med Henrik Overgaard giver mening. Med sine 25 år som iværksætter og topdirektør i restaurations- og fødevarebranchen besidder han en enorm forståelse for særligt leverandørernes og producenternes perspektiv, hvilket er ekstremt attraktivt for Barma.\nVirksomheden vækster ikke kun i ejerkredsen, men er også i gang med at åbne op for udlandet, hvor Henrik Overgaards netværk og internationale erfaring med salg i Europa, Afrika, USA og Asien kommer i spil. I første omgang åbnes salget til resten af Norden.\nHelene Meier januar 10, 2022\nSarujan Ganganithy september 28, 2021\nSarujan Ganganithy juni 28, 2021