$15 Spin & Go live session\nPokerNet » Pokervideoer » $15 Spin & Go live session\n3.75 / 5 (16 stemmer)\nEn Spin & Go video hvor Saibot spiller en live session på 15$ niveauet på PokerStars.\nLink til den første video: http://www.pokernet.dk/poker-videoer/30-spin-go-live-sweat-paa-pokerstars.html\n- Vil anbefale man ser den video først, hvis man ikke har set den endnu.\nOg link til det kommende Spin & Go seminar med Charlie 'longjohnfish' Errington som jeg nævner til sidst i videoen:\nHvorfor 3b du din AhK på Kxxhhh\nSamt jammer A5s OOP til et limp? - Er det ikke optimalt at komme til flop med et A her? Hvis der lander et A, skyder de ofte, hvorimod hvis du jammer 20+bb bliver du vel sjældent kaldt af dårligere?\nUden at vide hvordan du har skruet din limping range sammen, så forekommer det mig ret vildt at du overvejer at folde AA til et enkelt C/R på turn?\nSuper video! Lærer altid utrolig meget af dine videoer!\nRigtig fin video - kom gerne med flere!\nInteressant at du aldrig folder i SB når knappen folder. Har du lyst til at uddybe en smule hvad en "god postflop strategi" indebærer? Du behøver ikke være særlig specifik da du skal vel også have lidt materiale til seminaret.\nFor at gøre det nemmere kommer jeg med et eksempel.\nHånd 1 i Spin & Go. Villains er unknown.\nDu limper SB med 85o.\nHvilke overvejelser har du gjort dig forud for dette scenarie? Har du gennemtænkt flops hvor du leader, CC'er og CR'er?\nTak for feedback. Jeg vender tilbage med svar i løbet af weekenden.\nmange tak til pn og Tobias for videoen ... super klasse !\nSkubber du altid A10o 25 bb dyb vs 3x BTN fra SB ?\nSyntes det virker rimeligt svært at blive kaldt af worse. Han folder selvfølgeligt en del mod dit skub hvor du samler 3.5 bb op.\nSyntes bare lidt det ligner spild af en god hånd. Jeg tænker du kan shove nogle andre combo's der har næsten samme EQ mod hans call range. men som er sværere at spille postflop ?\nSpillerne på det niveau især unknows kan kalde med langt værre :) så lad vær med at give dem for meget credit. 15 dollar Spins er næsten nemmere at slå end andre 3,5 dollar sng's ;)\nBare for sjovs skyld hvad tror du / Saibot er en realistisk 3x call 25BB jam range her i disse spil på 15 $ niveau ? ( jeg mener ikke hvad i gør men hvad populationen gør )\nMen fedt med noget video.\nEr bare nysgerrig så undskyld hvis jeg spørger og mine spørgsmål er måske er lidt obvious, eller fiskede.\nMen jeg syntes også Cbet fold AK på 310J rainbow er noget stramt.\nKan ikke rigtigt se hvad han repper. Måske er det der jeg fejler. Jeg tror ikke jeg ville have en eneste hånd jeg RR med de stack sizes hvis jeg var ham.\nHan skal ikke have særligt mange draws / bluffs før heroFold bliver temmeligt skidt + du har 10 outs hvilket giver dig næsten den EQ du behøver for at evCall er breakeven + nogen gange chekker han turn bagpå hvor du så realisere din river EQ også.\nVille dog nok hellere undlade Cbet på det flop til at starte med ( Som du også selv var inde på )\nklondike skrev: Ok tak :-)\nproblemet er lidt at det er svært at sige hvad populationen gør, da jeg kan sige at populationen click raiser fra btn og ikke 3xer :)\nmen du kan se så mange retarderet ting virkelig, du vil se alt fra folk der ku n3xer AA og KK, og til fold der 3X caller dit shove med Q7o i en 2x f.eks :)\nGodteTerkel skrev: Hvorfor 3b du din AhK på Kxxhhh\nEV'en i et jamme pre-flop er mod langt de fleste en anelse højere end ved at checke og spille hånden post-flop.\nHvis du har en større database kan du prøve at udregne EV'en i at jamme pre-flop (vha ICMizer) og derefter sammenligne med den EV du har opnået ved at checke og spille den post-flop (Ved at køre et filter i din database)\nJeg 3Ber AhK for value. Det er dog muligvis bedre at slowplaye\nRazga skrev: Rigtig fin video - kom gerne med flere!\nDet er lidt for omstændigt, men ja, har en overall gameplan. Men har dog ikke strikket specifikke strategier sammen til samtlige flop run-outs.\nklondike skrev: Men fedt med noget video.\nJa. Hvorvidt vi skal calle eller ej, er mere close end jeg fik formuleret i videoen. Jeg ser dog massere af spillere (primært non-regs) som raiser og kommer ind med 100% af deres Jx komboer. Jeg tror han er mere vægtet imod value end bluffs, men vi bør nok stadig overveje at calle mod det lave raise.\nSom Luckbox :)\nMen man ser rigtig mange spazz calls i de lave multipliers\nDine plays med JJ, JJ og AA i videoen, hvor du 3better en stor del af din stack istedet for at gå allin - har du nogle bluffs i disse spots? Eller har du altid toppen af din range fordi populationen trykker for meget på call knappen? Spørger da jeg ikke selv kan lure hvilke hænder man kan bluffe med..\nPopulationen af non-regs kalder for meget i disse spots, så mod non-regs bluffer jeg som udgangspunkt med en exploitable/ubalanceret lav frekvens. Mod regs balancerer jeg min bluff-frekvens ved at vælge hænder fra toppen af min folding-range. Der er dog mange her som kommer til at bluffe for ofte.\nHvis man vælger kun at have overpairs (AA-JJ) i sin 3-bet non all-in valuerange er man nede på en 1.81% range og der er dermed ikke plads til at have en for bred bluff-range. For at optimere sin EV i disse spots er det vigtigt at identificere / vide hvordan man kan identificere (forskellige pre-flop stats kan give et fingerpeg) hvilke regs samt non-regs som er tilbøjelige til at folde for ofte til ens 3-bet non all-in's.\nEr det overhovedet muligt, at få stor nok samplesize med A5s - shove vs check?\nJeg tænker, at over 1.000.000 hænder, vil det ske under 200 gange(?) på den givne stacksize, hvilket vil svare til 100-hænder samplesize i hver af de 2 spots(shove og check), og det er sikkert ikke engang nok til at konkludere noget.\nBeklager, hvis jeg tager fejl, men tror, du undervurdere værdien af et checkback, og det er selvfølgelig også muligt, at du har nogle populations reads omkring brede calling-ranges.\nLad os sige, at han limper hele sin range(70%) med 20bb, og kun kalder med 44+, A5o+ og A5s+. Det giver en folding% på 77.\nHvis du i gennemsnit overventer at vinde -0.4bb(openfold = -1bb), så altså +0.6bb, er resultatet, tæt på, ens for begge options.\nI en limped pot på 40, skal du i gennemsnit blot vinde 12 chips.\nHvis du forventer at vinde 20 chips i limped pot, er shove mere end 5 chips værre end check.\nVed 24 chips er shove næsten 10 chips værre end check.\nEt andet eksempel er en random hånd som 42s.\nPå trods af den massive fold equity, giver et shove med 42s stadigvæk kun under 0.05bb hvis man samligner med openfold.\nHvis man derimod forventer at vinde hånden 3% af gangene med 42s, er det kæmpe -EV at shove i forhold til check.\nSynes at det er et meget godt eksempel på, hvor meget checkback bliver undervurderet.\nHvis du ikke har en større sample kan du tilnærme dig ved at filtrere for A2s-A6s fremfor udelukkende A5s. Hjælper en del.\nDet er meget få der ved ~20bb eff. limper 70% af deres range og folder de resterende 30%. Og de fleste trapper, af gode grunde, ikke en særlig balanceret range ved den stackdybde. EV'en i at shove er dermed en del større end 0.6bb.\nHvorvidt man kan opnå en højere EV ved at checke er meget modstander afhængigt.\nJep, jeg er med på, at man kan tilføje lignende hænder til samplesize, men synes stadig, at det er svært og få en stor nok samplesize.\nHar du andre ideér til, hvordan man kan få en større samplesize på forskellige hand ranges uden brug af "ulovlige" metoder.\nKan man kigge i sin database og se, hvor meget f.eks A2-A5o giver i profit for derefter samligne med A2-A5s, og tilføje den ekstra equity den har ift A2-A5o? Er det muligt, at gøre sådan?\nJa, ingen tvivl om det tager lang tid at få en stor nok samplesize. Hjælper lidt at have hakket i HU SNG'es fuldtid i 7 år.\nDet er en udmærket idé at kigge på offsuit komboerne også og sammenligne. Alternativt kan man prøve at kontakte folk som har spillet HU SNG / HU CAP i længere tid og lave noget database analyse sammen med dem. En stor del af min edge er kommet af at have netværket med mange dygtige spillere gennem tiden.\nYeah, har selv spillet over 150k HU SNGs, men trods det, er det ikke nok til alle spots, imo.\nMin point med min første post var egentlig også bare, at man skal passe på med at skubbe over limps.\nJeg kan hurtigt opstille ranges, hvor villain limper 25%, folder 85% til shoves, hvor et shove med 88 er værre end openfold :)\nsgu utroligt som man tror den gode KasperT smider guldkorn rundt til folket så man liiiiiiiiige tjekker igen, men ak nej blot ENDNU et shadow-bump som vel er sket hvad 20 gange på den her video, zzzzzzzzz\nKasperT skrev: Yeah, har selv spillet over 150k HU SNGs, men trods det, er det ikke nok til alle spots, imo.\nHvilke stakes, og har du en graph over de 150k SNGs? :)\nHaha, du sød nok.\nTallet ligger nok også nærmere på 120k, nu hvor jeg tænker over det.\nJeg har skiftet computer et par gange og jeg spiller ikke HU mere, så et stykke tid siden, jeg slettede alle HHs.\nJeg kan vise dig en graf, som jeg postede på PN for et par år siden, men den er vist kun på 20k.. ellers tror jeg ikke, at jeg har nogle beviser.\nJeg har spillet på stakes alt fra $7 til $225 i formaterne hyper, turbo og reg HUs.\nHvilket niveau grinder du (Sailbot) på normalt, når du ikke optager video. Har du helt opgivet hyper HUNSNGs? Jeg synes ikke jeg kan se dig på nogle af division listerne. Hvis du har droppet hypers, så hvad fik dig til at droppe dem?\nForSjovt skrev: Hvilket niveau grinder du (Sailbot) på normalt, når du ikke optager video. Har du helt opgivet hyper HUNSNGs? Jeg synes ikke jeg kan se dig på nogle af division listerne. Hvis du har droppet hypers, så hvad fik dig til at droppe dem?\nsaibot spiller ikke mere pga en håndledskade som jeg har forstået det :)\nJeg skulle nok have ventet til videoen var færdig før jeg stillede spørgsmål :)\nJeg spiller stadig, men det er rigtigt jeg sidste aar havde en pause pga betaendelse I haandleddet. Jeg spiller paa 100$ Spin & Go niveauet pt. Jeg spiller ikke laengere HU SNG'es da da imo er mere action og value i Spin & Go's. Min PT4 graf for december kan ses her i post #15.\nDet bliver dog begraenset hvor meget jeg faar spillet frem til 18 marts, da jeg lige er ankommet til Cape Town, hvor jeg holder til hver vinter. Men har selvfoelgelig medbragt min PT4 database saa planen er at faa lavet en masse analyse. Derudover har jeg lige aftalt med Dieb at faa lavet nogle nye Spin & Go videoer til PN. Det bliver live sessions med kommentarspor fra 7$ og 15$ niveauet.\ndu har mulighed for at lave på alle levels .. Og så laver du en på nøjagtig samme level som du har lavet tidligere?\nKan du give mig en rigtig god grund til det?\nog så er det tilmed selvom de fleste folk siger 3-7$\nMå give Mice ret, giver jo ikke mening at lave det samme,\nKan sagtens lave på 7$ niveauet udelukkende hvis det er det der er størst interesse for\nVi har modtaget næste video. Hvis alt går vel kommer den på i morgen.


Tips til at vælge den rigtige loftslampe - Min Indretning\nDet bør ikke være så svært at vælge den rette lampe til loftet\nDer er så mange forskellige typer af loftslamper at vælge imellem. Mange mennesker er heller ikke helt på det rene med, hvilken stil de synes er bedst til deres hjem. Derfor vil vi her give dig nogle tips til at vælge den helt rigtige loftslampe til dit hjem.\nDu er selvfølgelig nødt til at tænke lidt over, hvilken type design loftslampen skal have. De har en tendens til at tiltrække vores opmærksomhed, fordi de skiller sig så meget ud fra vores andre møbler. Så lad være med at bekymre dig for meget over stil, design og form.\nTyper af skærm til din loftslampe\nTil at begynde med vil vi fortælle dig om de forskellige typer af skærme, som loftslamper kan have. Vi vil her fremhæve tre forskellige typer:\nLukket skærm: Mat ydre, nyttig til at sætte lys på et bestemt punkt. Det har et fokuseret lys, der indirekte oplyser resten af rummet, så man fornemmer, der er lys over det hele.\nÅben skærm: Åben krop, ikke mat ydre og har et mere innovativt design. Nogle gange kan de minde om edderkoppespind. Denne type lyser ikke mod et direkte punkt, men spreder derimod lyset ud i hele rummet.\nGennemsigtig skærm: Normalt er de lavet af glas (modstandsdygtig og transparent.) Det projekterer dele af lyset mod jorden, mens resten vil udfylde rummet.\nHvilken loftslampe virker bedst i dit hjem? De er alle gode muligheder, det vil i sidste ende afhænge af rummets design, og hvor meget lys du ønsker, der skal være.\nLoftslamper: Stile og former\nDer findes som sagt et stort udvalg af lamper. Uanset hvilken dekorativ stil, du har i hjemmet, så vil du altid kunne finde en af de følgende lamper i butikkerne:\nIndustrielle: Rund skærm og enkelt design. Den kommer i forskellige farver og kan endda være behandlet, så den ser mere antik ud. Disse lamper er normalt lavet af metal.\nGlobeform: En afrundet stil der omgiver pæren mere og udvider kroppen fra lille til større fra begyndelsen af skærmen. Disse lamper er normalt lavet af metal og stof, ligesom de kinesiske lamper.\nCylinderform: Det er hængende skærme, der dækker pæren, men lyset kommer ud for oven og forneden. De kan findes i både metal- og i stofudgaver.\nEdderkoppeform: Den har flere arme med pærer i hver af dem. Det hjælper med til at gøre lyset mere diffust.\nKugleform: den omslutter pæren, men dets materiale er med dekorative åbninger, ikke mat. De er for det meste lavet af metal.\nArabiske: Denne loftslampe omslutter pæren, så man ikke kan se den. De er meget detaljerede og metallet er omhyggeligt udskåret. Denne stilart er god til historiske eksotiske eller muslimske design.\nMed dekorative åbninger: Selve pæren er synlig, og udsender en masse lys og kan have meget originale designs. De er normalt lavet at tråde, men kan også findes med stof.\nFokuserede: Her projekteres lyset direkte. Denne stil er enkel og funktionel. Det vil forandre dit rum til et professionelt studio eller et arbejdsværelse. Det er meget nyttigt, hvis du gerne vi fremhæve et specielt element i huset (kunst, genstand m.m.)\nNutidige former: Du kan også finde andre designs. Nu om dage laver man en masse forskellige typer, som hele tiden omsætter de nye ideer. Du kan endda finde modeller, hvor du selv kan lave dit eget design derhjemme.\nHængende eller fastgjort til loftet\nVi er vant til at se loftslamper hængende ned; der findes endda nogle, hvor det er muligt at hæve og sænke dem efter behov.\nHængende loftslamper er meget æstetiske, men det betyder samtidig, at de også bliver fokuspunkt i rummet. At vælge den rette model kan have stor indflydelse på udsmykningen af rummet.\nDer findes også en anden type loftslampe, der er fastgjort til loftet De kaldes plafond lamper. Denne type lampe optager ikke så meget plads, gør udsmykningen af rummet enkelt oppe i loftet, og det vil ikke dominere for meget.\nDer findes så mange forskellige stilarter indenfor loftslamper, og mange af dem er meget enkle i deres design. Da de ikke er hængende lamper, er de heller ikke tiltænkt at skulle være fokuspunkt i rummet.\nForskellige typer af pærer til en loftslampe\nLyset er det vigtigste element, som vil fremhæve rummets dekoration. Derfor er det vigtigt, at du vælger den rette pære med omhu. Lys og æstetik behøver ikke modsige hinanden, for de er faktisk forbundne.\nLavenergipærer (LED): Hjælper med at spare penge på vores elregning. Du bør vælge varmt lys til steder som stuen og soveværelset. Hvidt lys er derimod perfekt til rum som køkkenet og badeværelset.\nGlødepære: Det er den traditionelle pære. Den vil normalt bruge mere energi, men dens lys er varmt og effektivt. Anbefales især til soveværelser.\nHalogenpærer: Bedre i lyset end de andre og har en maksimal effekt. De kan tilbyde et hyggeligere lys og kan tilpasses. De hjælper dig også med at spare på elregningen.\nDet er ikke så svært at vælge den rigtige loftslampe. Du skal bare lægge mærke til detaljerne i både skærm og pære. Find ud af hvilken type af lys, der vil gøre dit rum til det mest komfortable, afslappede og afslappende sted som muligt.


Optimering af køkkenet: Sådan gør du din oplevelse bedre - Find det bedste online!\nOptimering af køkkenet: Sådan gør du din oplevelse bedre\nVi bruger utallige timer i køkkenet, og det er derfor en skam, hvis det bare ikke helt fungerer, som du gerne vil have, og indeholder de ting, som kan gøre madlavningen en smule mere effektiv. Vi har i denne artikel samlet et par gode tips til, hvordan du får det absolut meste ud af dit køkken med alt, hvad der hører til.\nFå noget lækkert stel at kigge på\nSelv hvis du ikke har noget vitrineskab, så føles det bare lidt bedre at hive noget godt dansk design ud af skabene og præsentere maden på det. Særligt, hvis det er god dansk mad. Vi kender alle sammen Royal Copenhagen, men vidste du, at de faktisk også har noget til julen? Med juleplatter fra Royal Copenhagen kan du præsentere noget på alle tider af året i dette lækre design.\nHvor mange gange har du ikke spildt noget på gulvet, som du virkelig har kæmpet med at få af? Eller har du måske børn i hjemmet, som godt kan lide at fedte gulvet godt til? Så er epoxy gulv den perfekte løsning for dig. Det er nemt at rengøre, og så passer det bare som fod i hose ind i den lidt kolde skandinaviske stil.\nSelvom det synes som en stor investering, så kan du ikke leve uden en Kitchen Aid, hvis du er glad for at bage. Under corona er interessen for madlavning vokset, og dette er din bedste ven i køkkenet. Det er en investering, som du helt sikkert ikke kommer til at fortryde.\nGaveidéer til eventyreren og globetrotteren


Dansker på Manhattan: Rimelig roligt | Ingeniøren\nEt stort område med en diameter på cirka 2 kilometer omkring World Trade Center i New York og op til 14. gade er afspærret efter gårsdagens terrorangreb på de berømte tvillingetårne. Det fortæller vejingeniør Peter Lindhe, der bor kun en halv times gang fra World Trade Center i telefonen fra New York. Mange andre gader er også afspærret, og derfor er der ganske roligt i byen i dag:\n»Der er stille i New York nu. Vi har det bedste danske sommervejr. Ingen fugtighed og 25 graders varme,« siger han.\nByen fungerer dog langt fra normalt: Ud over det afspærrede område er broer og tunneler til Manhattan lukkede, ligesom dele af Subway'en også er indstillet. Der er stadig problemer med mobiltelefonnettet og én af hans telefoner virker slet ikke:\n»Vi har problemer med både at ringe til Danmark og til New Jersey, hvor min venindes familie bor,« siger Peter Lindhe, der har boet i USA i 20 år.\nI går aftes var han sammen med sin kæreste nede ved Houston Street, hvilket er tæt på World Trade Center. 90 procent af forretningerne var lukkede.\n»Det brændte i hele området, og røgen skiftede fra hvid til sort. Det var uhyggeligt,« siger han og fortæller, at flere bygninger brændte, også centret World Financial Center. Desuden er metrostationen Chambers Street kollapset. Han mener, det stadig brænder i området her til morgen - amerikansk tid.\nHan bor selv på 17. gade og var hjemme i går og i gang med sin morgenmad, da angrebene satte ind.\n»Jeg slår normalt radioen på om morgenen og hørte, at et fly var fløjet ind i World Trade Center. Som alle andre troede jeg, det var en ulykke. Men pludselig forlød det, at der eksploderede noget i det andet tårn. Så var vi godt klar over, at der var tale om terror,« siger han. Fra hans lejlighed kunne han ikke selv høre eller se angrebene, fordi der er mange skyskrabere, der dækker for lyden, imellem World Trade Center og hans bolig.\n»Vi gik ud ved 11.30 tiden, og det var langt flere mennesker end normalt. Tusinder gik mod nord eller stod i kø ved telefonboksene. Men det mærkelige var, at folk var fuldstændig rolige. Jeg havde regnet med, at der var mere panik, men folk var mere apatiske,« siger han. I stedet for at køre bil kunne New Yorkerne gå over broerne, eller tage både, der var sat ind til New Jersey på den anden side af Hudson floden.\nPeter Lindhe mener, New York er et sikkert sted lige nu:\n»Der er hær og militær, der går rundt i gaderne. Og der er mange jetfly og jagere, der flyver rundt over byen. Så New York er nok det sikreste sted at være. Tager vi til en anden by, er det sikkert der, de bomber,« siger han. Peter Lindhe er også godt tilfreds med at bo i stuen i et lille hus med have:\n»Jeg skal ikke bo i en skyskraber. Det skal jeg ikke have noget af,« siger han.


På vej mod effektiv udtaleundervisning - PDF\nPå vej mod effektiv udtaleundervisning\nDownload "På vej mod effektiv udtaleundervisning"\nAage Bo Schmidt\n1 På vej mod effektiv udtaleundervisning Oktober 2006 På vej mod effektiv udtaleundervisning Katrine Kirk og Lene Mølgaard Jørgensen, Københavns Universitets Humanistiske Fakultet Danskuddannelse til voksne udlændinge Oktober 2006\n2 På vej mod effektiv udtaleundervisning Oktober 2006\n3 På vej mod effektiv udtaleundervisning Udgiver: Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration Holbergsgade 6 Tlf.: Fax: E-post: web: Redaktion: Mette Ginman, J. Normann Jørgensen og Peter Villads Vedel Forfattere: Katrine Kirk og Lene Mølgaard Jørgensen, Københavns Universitets Humanistiske Fakultet Redaktionen er afsluttet oktober 2006 ISBN: Elektronsik ISBN: Pris: 80 kr. inkl. moms 1. oplag, oktober 2006: 600 stk. Forsideillustration: Abelone Varming, Punktum Design Tryk og layout: Tarm Bogtryk A/S Publikationen kan købes ved henvendelse til: Schultz Distribution Herstedvang Albertslund web: Telefon: Telefax: E-post:\n4 Indhold FORORD 7 INDLEDNING 11 Rapportens overordnede formål 12 Rapportens metode 13 Teoretisk baggrund 14 Praktisk baggrund 14 Rapportens hovedkonklusioner 15 Rapportens opbygning 16 Læsevejledning 17 DEL 1: MÅLSÆTNING 19 Udtalens rolle i de ministerielle retningslinjer 19 Bekendtgørelsen om danskuddannelse til voksne udlændinge 19 Vejledning til skriftlige og mundtlige modultest 21 Prøve i Dansk 1, 2 og 3 og Studieprøven 22 Ny undervisningsvejledning til danskuddannelserne 24 Udtalens rolle for et flydende dansk 25 Målet med udtaleundervisning 26 Modersmålslignende udtale 26 Forståelig udtale 27 Dansk med accent og social status 29 DEL 2: FORSKNING I UDTALETILEGNELSE OG UDTALEUNDERVISNING 31 Udtaleundervisningen i historisk perspektiv 31 Faktorer som påvirker udtaletilegnelsen 32 Indlærerrelaterede faktorer 33 Modersmål 33 Alder 36 Talent for sprog 38 Sprogtilegnelsesstil og læringsstrategier 39 Motivation 42 Angst og formalitetsniveauets indflydelse på udtalen 43 Identitet, sociokulturel identitet og kulturel tilknytning 44 Lingvistiske faktorer 47 Markerethed 48 Lignende og ny lyd 48 Lydenes perceptuelle robusthed 50\n5 Pædagogiske faktorer 50 Stof og tilrettelægning 50 Stof og tilegnelsesrækkefølger 51 Perception og produktion 53 Placering af udtalearbejdet og betydningshelheder som udgangspunkt 58 Tilegnelse af prosodi 59 Ortografi og lydskrift 60 Undervisningsaktiviteter og materialer 60 Udtale integreret i kommunikative aktiviteter 61 Indvendinger mod arbejde med minimale par 64 Top-down og bottom-up tilgang til udtalearbejde 65 Relationen mellem tryk, ordforråd og kropssprog 66 Rollespil 67 Aktiviteter med visualisering af intonationskurver og perceptuel fading-teknik 67 Musik 68 Udtaleaktiviteter inspireret af NLP og anden form for psykologi 69 Visualisering 71 Computerstøttede udtaleaktiviteter 72 Sproglæreren 73 Roller 74 Kompetencer 74 Feedback 75 Sammenfatning af del 1 og 2 78 Målet med kursistens udtaletilegnelse 78 Indlærerrelaterede faktorer 79 Lingvistiske faktorer 81 Pædagogiske faktorer 83 DEL 3: UNDERVISNINGSOBSERVATIONER 89 Metode i undervisningsobservationer 89 Beskrivelse og diskussion af udtaleundervisning 90 Sprogcenter 1 90 Danskuddannelse 3, modul 1 90 Udtalehold for kursister på Danskuddannelse 3, modul 1 og 2 95 Udtalehold for slavisktalende 100 Udtalehold for spansktalende 105 Udtalehold for selvbetalende 110\n6 Sprogcenter Danskuddannelse 3, modul Sprogcenter Åbent sproglaboratorium 138 Danskuddannelse 3, modul Sprogcenter Udtalehold for Danskuddannelse 2 og Sprogcenter Udtalehold for Danskuddannelse 1 og 2, modul DEL 4: INTERVIEW 156 Metode i interview 156 Interview med de involverede lærere 156 Interview med Lærer 1 fra Sprogcenter Interview med Lærer 2 fra Sprogcenter Interview med Lærer 3 fra Sprogcenter Interview med lærer fra Sprogcenter Interview med lærer fra Sprogcenter Interview med lærer fra Sprogcenter Interview med lærer fra Sprogcenter Sammenfatning og diskussion af del 3 og Målsætning 202 Forløb og tilrettelægning 202 Stof 208 Aktiviteter 211 Lærer og kursist 214 Materialer og hjælpemidler 222 DEL 5: FORSLAG TIL UDVIKLING AF UDTALEUNDERVISNING 226 Målsætning og vejledninger 226 Forslag 1: Klare retningslinjer fra ministeriel side 226 Forslag 2: Uddybning af termen forståelig udtale 227 Forslag 3: Udtale som et mere udspecificeret og konkretiseret vurderingskriterium i modultest 1 og Forslag 4: Udarbejdelse af undervisningsvejledning i udtale 227 Sproglæreren 228 Forslag 5: Efteruddannelse af sproglærere 228\n7 Forslag 6: Erfaringsudveksling sprogcentrene imellem 229 Forslag 7: Uddannelse af modersmålseksperter på sprogcentrene 229 Forslag 8: Udtalens rolle i uddannelsen til underviser i dansk som andetsprog 229 Forslag 9: Udvikling af feedbackmetoder 230 Stof 231 Forslag 10: Redegørelser for fælles stof 231 Forslag 11: Nedprioritering af vokalsystemet 231 Forslag 12: Anbefaling af vægtning af arbejdet med rytme og tonegang 231 Forslag 13: Udvikling af materialer og vejledning i arbejde med konsonanter 232 Forløb 233 Forslag 14: Forsøg med introforløb med fokus på udtale 233 Forslag 15: Anbefaling af integrativ placering af udtalearbejdet 235 Forslag 16: Anbefaling af supplerende udtalekurser 236 Forslag 17: Anbefaling af opprioritering af træningsfaser 236 Aktiviteter 237 Forslag 18: Aktiviteter til stimulering af kursisternes selvovervågningskompetence 237 Forslag 19: Aktiviteter til arbejde med læringsstrategier 237 Forslag 20: Små oplæg med interaktion 237 Forslag 21: Små mundtlige referater af gennemarbejdede tekster 238 Forslag 22: Udtaleaktiviteter i relation til kursisternes hverdag 238 Forslag 23: Udvikling af aktiviteter til arbejde med tonegang 239 Forslag 24: Udvikling af aktiviteter uden tekstligt forlæg 240 Materialer og hjælpemidler 241 Forslag 25: Udarbejdelse af en fælles vedtaget lydskrift 241 Forslag 26: Udarbejdelse af brugervenlige kontrastive beskrivelser 242 Forslag 27: Udarbejdelse af tilgængelig og brugervenlig udtaleordbog 242 Forslag 28: Udarbejdelse af diagnosticeringsskemaer 242 Formidling 243 Forslag 29: Udarbejdelse af pædagogisk terminologi 243 Forslag 30: Forskning i pædagogisk fonetik 243 Forslag 31: Forsøg med inddragelse af NLP og andre elementer fra psykologien 244 Forslag 32: Forsøg med kropssprog og udtale 244 Danskerne 245 Forslag 33: Kampagner i dansk talt som andetsprog 245 AFSLUTNING 247 LITTERATURLISTE 248\n8 Forord Rapporten På vej mod effektiv udtaleundervisning er resultatet af et flerårigt forskningsprojekt som blev igangsat i 2003 i et samarbejde mellem Københavns Universitet, CVU Storkøbenhavn og Integrationsministeriet. Projektet har baggrund i en henvendelse fra professor i fonetik Eli Fischer Jørgensen til daværende integrationsminister Bertel Haarder. Med udgangspunkt i en artikel, Sprogundervisningen skal forbedres, Politiken den 29. december 2001, kritiserer Eli Fischer-Jørgensen udtaleundervisningen for voksne udlændinge. Hun peger på at lærerne gør for lidt ud af udtaleproblemerne, bl.a. fordi de regner med at en bedre udtale vil komme af sig selv. Men det er en fatal misforståelse, siger Eli Fischer-Jørgensen, og hun mener at hvis man ikke lærer en nogenlunde præcis udtale i starten, så lærer man det aldrig! Derfor opfordrede hun Bertel Haarder til at nedsætte en arbejdsgruppe der skulle gennemgå de undervisningsmaterialer der anvendes ved de forskellige kurser for lærere i dansk for udlændinge og ved kurserne i dansk for udlændinge. Ministeren tog efterfølgende initiativ til en undersøgelse af de eksisterende undervisningsmaterialer til undervisningen i dansk som andetsprog for voksne udlændinge. Denne første undersøgelse blev gennemført af cand.mag. Lene Mølgaard Jørgensen, Københavns Universitet. Rapporten, som blev publiceret januar 2003, pegede på at der i undervisningen af voksne udlændinge siden 1998 var igangsat en væsentlig kvalitetsudvikling. Der var indført nye danskprøver og bindende regler for undervisningens indhold og tilrettelæggelse og udgivet nye undervisningsvejledninger. Desuden var der indført nye krav til læreruddannelsen og etableret et omfattende efteruddannelsesprogram. Rapporten nævnte samtidig at det kun er meget få undervisningsmaterialer og kun enkeltstående lærebøger i dansk som andetsprog for voksne som lægger særlig vægt på udtaleundervisningen, og det blev også påpeget at det var usikkert hvorvidt kvalitetsforbedringerne i danskundervisningen havde ført til en bedre undervisning i dansk udtale. Rapportens konklusion var en anbefaling af opprioritering af forskning inden for udtaleundervisningen. For at udvikle og skærpe de gældende undervisningsmetoder og systemer er der behov for at styrke det teoretiske og empiriske fundament som materialer og undervisningsmetoder bygger på, hed det i Lene Mølgaard Jørgensens rapport fra januar Anbefalingerne i rapporten blev i december 2003 fulgt op af et nyt forskningsprojekt 7\n9 som blev etableret i et samarbejde mellem Integrationsministeriet, Københavns Universitet og CVU Storkøbenhavn. Projektets formål var at iagttage og redegøre for vellykket udtaleundervisning i dansk som andetsprog for voksne som den udføres på sprogskoler i øjeblikket. På baggrund af de indsamlede erfaringer og iagttagelser var det endvidere projektets opgave at foreslå udviklingsarbejder inden for udtaleundervisningen med henblik på en generel forbedring. Der blev etableret en følgegruppe med repræsentanter for Integrationsministeriet, CVU Storkøbenhavn og Institut for Nordiske Studier og Sprogvidenskab på Københavns Universitet. Selve undersøgelsen blev påbegyndt af cand.mag. Lene Mølgaard Jørgensen. I 2005 blev Lene Mølgaard Jørgensen afløst af forskningsassistent Katrine Kirk. Resultaterne af projektet På vej mod effektiv udtaleundervisning, som hermed foreligger, skal indgå i den videre kvalificering af udtaleundervisningen og undervisningen i dansk som andetsprog for voksne som bidrag til lærerkvalificeringen og materiale- og metodeudvikling. Projektet skal også bidrage til en bredere forståelse for udtaleundervisningen og til en forståelse af dansk som andetsprog som en del af det danske sprogsamfund. Integrationsministeriet, CVU Storkøbenhavn, Humanistisk Fakultet, Københavns Universitet 8\n10 Forfatternes forord I 2002 udtalte den verdenskendte danske fonetiker Eli Fischer-Jørgensen offentligt en kritik af det manglende fokus på udtale i danskundervisningen af voksne udlændinge. Hun påpegede at nogle lærere i dansk som andetsprog regner med at en bedre udtale vil komme af sig selv når eleven efterhånden får hørt mere dansk, men indvendte at den indstilling er en fatal misforståelse. Den offentlige kritik fik den daværende integrationsminister Bertel Haarder til at reagere, og efterfølgende blev der iværksat en undersøgelse af udtalens rolle i en række af de eksisterende undervisningsmaterialer i dansk som fremmed- og andetsprog. Undersøgelsen er beskrevet i rapporten Udtaleundervisning i dansk som andetsprog for voksne (Mølgaard Jørgensen 2003). En af konklusionerne i rapporten var at der manglede forskning i udtaleundervisningen i dansk for voksne. På baggrund af det hul i forskningen igangsatte Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration (INM), Københavns Universitet og CVU Storkøbenhavn ved Videnscenter for didaktisk udvikling (VIDU) et projekt hvis overordnede formål var at skabe et grundlag for udvikling af udtaleundervisningen i dansk for udlændinge. Projektet skulle udformes af Lene Mølgaard Jørgensen, og nærværende rapport er den endelige afrapportering på projektet. I løbet af 2005 blev Lene Mølgaard Jørgensen imidlertid tvunget til at afbryde sit arbejde, og i midten af september 2005 blev Katrine Kirk ansat til at færdiggøre den afsluttende rapport til Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration. Nærværende rapport er således udformet af både Lene Mølgaard Jørgensen og Katrine Kirk, og arbejdet fordeler sig på følgende måde: Lene Mølgaard Jørgensen har foretaget størstedelen af sonderingen i den internationale forskning i udtale og udtaleundervisning. Selve indholdet i rapportens teoretiske afsnit krediteres Lene Mølgaard Jørgensen altså for (de teoretiske dele af afsnittene Udtalens rolle for et flydende dansk og Målet med udtaleundervisning og hele rapportens del 2 undtaget afsnittet Udtaleundervisningen i historisk perspektiv). Katrine Kirk har dog foretaget større redigeringer i de teoretiske afsnit. Der er foretaget omstruktureringer både på et globalt tekstniveau og på et mere lokalt, sprogligt tekstniveau. Derudover har Lene Mølgaard Jørgensen etableret kontakter til størstedelen af de involverede sprogcentre. I den forbindelse har hun foretaget en del af undervisningsobservationerne på de nævnte sprogcentre (den sidste del af selve observationerne i afsnittet Sprogcenter 1, udtalehold for selvbetalende samt undervisningsbeskrivelserne i afsnittene Sprogcenter 3, 4 og 5 i rapportens del 3). De afsnit som beskriver disse observationer, har Katrine Kirk imidlertid også redigeret i på lokalt, sprogligt tekstniveau, lige som hun har skrevet de afsluttende analyser og diskussioner af undervisningsbeskrivelserne i disse tre afsnit. 9\n11 Katrine Kirk har desuden forestået en supplerende empiriindsamling. Det drejer sig om supplerende observationer på Sprogcenter 1 og Sprogcenter 2 (afsnit og delafsnit i Sprogcenter 1 og 2 i rapportens del 3) samt interview med sprogunderviserne på alle de involverede sprogcentre (hele rapportens del 4). Lige sådan har hun forfattet Forfatternes forord, Indledning, rapportens Del 1 undtagen de ovenfornævnte teoretiske afsnit, Udtaleundervisningen i historisk perspektiv, Sammenfatning af del 1 og 2, Sammenfatning og diskussion af del 3 og 4, hele rapportens Del 5 samt rapportens Afslutning. Alle de involverede sprogcentre, sprogundervisere og kursister skal have en stor tak for samarbejdsvilje og imødekommenhed. Med deres hjælp er det forhåbentlig lykkedes at udforme en rapport som ikke bare redegør for hvordan forskerne mener der skal bedrives undervisning i udtale, men også hvordan flere af landets sproglærere har erfaret at udtaleundervisningen fungerer bedst i praksis. Ligeledes skal diverse kollegaer have stor tak for råd og vejledning under rapportens udfærdigelse. Sidst, men ikke mindst skal projektets følgegruppe, J. Normann Jørgensen, Mette Ginman og Peter Villads Vedel, have en særlig tak for gennemlæsninger og sparring under arbejdet med rapporten. Katrine Kirk og Lene Mølgaard Jørgensen 10\n12 Indledning Man kan undgå at bruge vanskelige dele af grammatik og ordforråd for at skjule de sider af et sprog som man ikke mestrer. På den måde kan sprogføringen fremstå som nærmest fejlfri, om end mangelfuld. Dårlige udtalefærdigheder kan der ikke kompenseres for ved hjælp af undvigelsesstrategier. Dårlig udtale er nærmest umulig at camouflere med mindre man kommunikerer med blot nogle få ord. Al sprogundervisning som fokuserer på mundtlige færdigheder, må derfor indeholde en udtalekomponent. (Egen oversættelse af Husby 1994: 84) Sådan skriver den norske andetsprogsforsker Olaf Husby om udtalens rolle i sprogindlæreres mundtlige kommunikative kompetence. Det, at forståelig udtale er en afgørende del af den kommunikative kompetence, har imidlertid skabt et problem for de undervisere som bedriver en kommunikativt orienteret sprogundervisning. I modsætning til den ældre audiolingvale sprogundervisningsmetode hvor drills og bundne formorienterede øvelser var fast indhold, fokuserer den meget kommunikativt orienterede sproglærer nemlig på kommunikative aktiviteter hvor meningsfuld interaktion er i højsædet, og hvor pointen ofte er at dirigere kursistens fokus væk fra den sproglige form og hen på det indhold som han eller hun ønsker at kommunikere. Den kommunikativt stringente sproglærer går med andre ord sjældent ind og retter fx udtalen i løbet af de kommunikative aktiviteter. Det ville fjerne kursistens fokus fra indholdet i aktiviteten. Derfor bliver den meget kommunikativt orienterede sproglærers problem at en forståelig udtale er en nødvendig del af kursisternes kommunikative kompetence, men bedriver man kommunikativ sprogundervisning, kan man let komme i konflikt med det erklærede mål om fokus på indhold. Det er et dilemma som Barbara Seidlhofer (2001) påpeger: The advent of communicative language teaching (CLT) has created a dilemma for methodology. The view that intelligible pronunciation is an essential component of communicative competence (Morley 1991) is generally accepted, and with it the necessity of teaching pronunciation on the segmental and suprasegmental levels. At the same time the emphasis has shifted from drills and exercises to communicative acitivities based on meaningful interaction which, if successful, direct learners attention away from language form and towards the messages they want to communicate. However, for language items to be learnt, they must be noticed and therefore highlighted, which, in turn, is difficult to do if if the language used should be as communicatively authentic 11\n13 as possible. This fundamental problem seems to underlie alle decisions that communicative language teachers have to grapple with, and results in Celce-Murcia et al. s (1996: 8) verdict that proponents of this approach have not dealt adequately with the role of pronunciation in language teaching, nor have they developed an agreed-upon set of strategies for teaching pronunciation communicatively. (Seidlhofer 2001: 57). I løbet af 1990 erne og frem til i dag har fokus på form imidlertid vundet mere og mere indpas i teorierne om sprogundervisning. I Undervisningsministeriets vejledninger til de tidligere uddannelser i dansk, nemlig Spor 1, 2 og 3, fik fokus på form også en væsentlig større rolle (Undervisningsministeriet 1999a; 1999b; 1999c). Undervisningsvejledningerne opfordrer til at tilrettelægge sprogundervisningen omkring kommunikative tasks og projekter, men understreger at arbejdet med sprogets formside og dermed også med udtalen er en afgørende del af task-arbejdet. Efter endt task-arbejde er det vigtigt at indlægge en sproglig efterbearbejdningsfase hvor der kan fokuseres på de formmæssige problemer der er dukket op undervejs i taskarbejdet. Her er et oplagt formmæssigt problem udtalen. Desuden er det ikke vores opfattelse at man på landets sprogcentre bedriver det man kan kalde en rendyrket kommunikativ sprogundervisning hvor der aldrig fokuseres på den sproglige form. På trods af det og på trods af et med tiden større fokus på form er det alligevel en generel opfattelse at udtaledimensionen bliver overset rundt omkring på mange af landets sprogcentre. Mange undervisere virker usikre over for at skulle undervise i denne mundtlige og mindre håndgribelige del af kursisternes kommunikative kompetence. I Jørgensen (2003) er konklusionen desuden at udtalen endnu aldrig har fået en hensigtsmæssig og teoretisk velfunderet placering i en mængde af hyppigt anvendte undervisningsmaterialer i dansk for udlændinge. Alt dette bliver mere problematisk og aktuelt af at der som beskrevet i forordet samtidig hersker en generel opfattelse af at mange danske udlændinge når de er færdige med deres danskuddannelser har kommunikative problemer funderet i en utilstrækkelig og uhensigtsmæssig udtale. Rapportens overordnede formål Det er den kontekst denne rapport skriver sig ind i. Rapportens overordnede mål er således at give forslag til hvordan man kan bevæge sig mod en hensigtsmæssig forbedring af udtaleundervisningen på de danske sprogcentre. Formålet er med andre 12\n14 ord at skabe et grundlag for en styrkelse af den eksisterende udtaleundervisning på landets danskuddannelser. Det overordnede mål nærmer vi os ved at komme med udviklingsforslag til forskellige områder som har direkte og indirekte indflydelse på den udtaleundervisning der finder sted rundt omkring på landets sprogcentre. På baggrund af rapportens fremsatte udviklingsforslag er det så vores håb at der vil blive igangsat udviklingsprojekter og eksperimenter som kan danne grundlag for en reel undervisningsvejledning i udtaleundervisning. En sådan undervisningsvejledning ville for alvor kunne løfte niveauet i udtaleundervisningen på landets sprogcentre. Det er vigtigt at understrege at vi ikke forsøger at redegøre for om udlændingene i Danmark generelt rent faktisk har en dårlig udtale af dansk. Det er i den sammenhæng relevant at pege på at der endnu aldrig er foretaget en videnskabelig og dækkende undersøgelse af om det er udlændingenes udtale som skaber kommunikationsproblemer i mødet med danskerne, eller om det i virkeligheden er en kombination af andre faktorer som fx syntaktiske, leksikalske, morfologiske, pragmatiske og kulturelle aspekter af deres intersprog. En undersøgelse af den art ville imidlertid være yderst oplagt og relevant. En af årsagerne til kommunikationsproblemerne er givetvis også danskernes dårlige kommunikative kompetencer når det drejer sig om at forstå dansk talt af mennesker med anden sproglig baggrund end dansk. Det forhold eksisterer der en mængde videnskabelige belæg for (Kristiansen 1996). Derudover er det relevant at understrege at rapporten heller ikke forsøger at redegøre for hvordan der bedrives udtaleundervisning rundt omkring på alle landets sprogcentre. I 1999 blev der foretaget markante stramninger på hele området, og der blev udgivet undervisningsvejledninger for de tre danskuddannelser som dengang hed Spor 1, 2 og 3 (Undervisningsministeriet 1999a; 1999b; 1999c) svarende til det der i dag hedder Danskuddannelse 1, 2 og 3. I disse vejledninger tildeles udtalen faktisk om ikke en stor rolle, så en større rolle end tidligere. Det er derfor sandsynligt at der også har fundet en opstramning og opkvalificering sted i forhold til udtaleundervisningen. En logisk konsekvens heraf er at der også må have fundet en generel forbedring i udlændingenes udtalemæssige kompetencer sted. Det ville det også være relevant at foretage en undersøgelse af. Rapportens metode Rapportens udviklingsforslag er formuleret på baggrund af flere dele. For at skabe kontinuitet og for at gøre rapportens udviklingsforslag praktisk gennemførlige tager 13\n15 vi udgangspunkt i de ministerielle retningslinjer der i forvejen er udarbejdet inden for undervisningen i dansk som andetsprog. Derudover har vi for at kunne komme med teoretisk forsvarlige udviklingsforslag foretaget en sondering af den internationale forskning i effektiv og hensigtsmæssig udtaleundervisning. Herefter har vi for at kunne komme med kvalificerede, realistiske og også praktisk udførlige udviklingsforslag observeret udtaleundervisning på fem forskellige danske sprogcentre. Desuden har vi for at få de observerede underviseres refleksioner og erfaringer klart frem interviewet alle de involverede undervisere. Alle disse resultater og erfaringer sammenholder vi så som et sidste skridt frem mod de endelige udviklingsforslag. Denne sammenholdelse af teori, praksis og erfaringer danner grundlaget for rapportens endelige forslag til hvordan man direkte og indirekte kan udvikle udtaleundervisningen på landets sprogcentre. Teoretisk baggrund For at kunne komme med teoretisk forsvarlige udviklingsforslag har vi foretaget en sondering af store dele af den internationale forskning i udtaleundervisning. Udtaletilegnelse er en yderst kompleks størrelse hvor en lang række faktorer influerer på tilegnelsen og dermed også på hvordan den effektive og hensigtsmæssige udtaleundervisning ser ud. En stor del af de faktorer redegør vi for i rapportens del 2. Faktorerne er systematiseret ud fra tre overordnede kategorier som lod sig udlede af litteraturen. De overordnede kategorier er indlærerrelaterede faktorer, lingvistiske faktorer og pædagogiske faktorer. Praktisk baggrund Rapportens praktiske del består af to dele: undervisningsobservationer på fem sprogcentre (del 3) og interview med de observerede undervisere (del 4). Formålet med både undervisningsobservationer og interview er dobbelt. For det første er formålet at trække på erfaringer og kompetencer fra undervisere som igennem flere år har beskæftiget sig med udtalearbejde. For det andet er formålet at forankre udviklingsforslagene i praksis og realiteter. De fem sprogcentre er valgt fordi de i længere tid har opprioriteret undervisning i udtale, og fordi dele af deres undervisning på den måde kan fungere som foregangseksempler for andre sprogcentre. Her er det vigtigt at påpege at de udvalgte sprogcentre ikke skal ses som repræsentative for alle landets sprogcentre, og at de ikke nødvendigvis er de sprogcentre i Danmark som har specialiseret sig mest i udtaleundervisning. Det er muligt at der rundt omkring i landet er sprogcentre som også ville have inspiration at byde på. I interviewene med de observerede undervisere spørger vi ind til hvilke metodiske 14\n16 overvejelser der ligger bag sproglærernes tilrettelæggelse af udtaleundervisningen. Interviewspørgsmålene er formuleret på baggrund af observationerne af den enkelte lærer. Vi spørger altså fx ind til hvad formålet er med de aktiviteter vi har observeret, hvilke refleksioner der ligger bag fx en bestemt observeret interaktionsform eller retteprocedure. Derudover spørger vi også ind til undervisernes opfattelse af udtaletilegnelsesprocessen og deres langsigtede mål med udtaleundervisningen. Det skal her understreges at det ville være oplagt og formålstjenstligt at foretage en længdeundersøgelse af kursisternes progression på de observerede udtalehold samt en rundspørge om kursisternes opfattelse af udtaleholdene. Af tidsmæssige og omfangsmæssige årsager har det ikke været muligt i denne rapport. Rapportens hovedkonklusioner Konklusionerne i rapporten udgøres af dens udviklingsforslag (se del 5). Forslagene er baseret på en sammenholdelse af rapportens teoretiske pointer, undervisningsobservationer og interview med de involverede undervisere. Udviklingsforslagene bevæger sig ind på forskellige områder og befinder sig på forskellige niveauer, og vi har inddelt dem i otte overordnede kategorier alt efter hvad de berører: målsætning og vejledninger, sproglæreren, stof, forløb, aktiviteter, materialer og hjælpemidler, formidling samt endelig danskerne. Rapportens hovedkonklusioner er imidlertid følgende: Der bør udgives mere klare ministerielle retningslinjer for målene med danskkursisternes udtaletilegnelse (se del 5, forslag 1). Udtale bør inkorporeres som et mere udspecificeret og konkretiseret vurderingskriterium i danskuddannelsernes modultest 1 og 2 (se del 5, forslag 3). Der bør udarbejdes en vejledning specifikt i udtaleundervisning. En sådan vejledning ville kunne løfte kvaliteten af det udtalearbejde der finder sted på landets sprogcentre (se del 5, forslag 4). I forarbejdet til en vejledning af den art er der flere forskellige tiltag som vi i rapporten finder oplagte: Udarbejdelse af retningslinjer for arbejdet med rytme og tonegang samt anbefaling af at vægte arbejdet med prosodi højt (se del 5, forslag 12 og 23). Udarbejdelse af metoder til integrativ placering af udtalearbejdet samt anbefaling af en integrativ placering af udtalearbejdet (se del 5, forslag 15). Udvikling af systematiserede metoder til at arbejde med fænomenerne konsonantophobning, lange konsonanter og konsonantovertrækning (se del 5, forslag 13). Forsøg med introforløb med fokus på udtale (se del 5, forslag 14). 15\n17 Derudover bør der igangsættes efteruddannelsesforløb i udtaleundervisning for allerede ansatte sproglærere (se del 5, forslag 5). Der bør igangsættes en mindre undersøgelse af udtalens rolle på uddannelsen til underviser i dansk som andetsprog for voksne. Resultaterne fra en sådan undersøgelse skal danne udgangspunkt for sikring af en hensigtsmæssig udvikling af kommende dansklæreres kompetencer i undervisning i dansk udtale (se del 5, forslag 8). Der bør udarbejdes konkrete redegørelser for hvad der er fælles stof for kursisterne i arbejdet med dansk udtale. Sådanne redegørelser er en oplagt del af en vejledning i udtaleundervisning (se del 5, forslag 10). Der bør udarbejdes følgende hjælpemidler: en fælles vedtaget lydskrift (se del 5, forslag 25) brugervenlige kontrastive beskrivelser (se del 5, forslag 26) tilgængelig og brugervenlig udtaleordbog (se del 5, forslag 27) Derudover bør der forskes mere i udtaleundervisning for voksne udlændinge (se del 5, forslag 30). Og ikke mindst bør der igangsættes kampagner og undervisning af danskere i at forstå dansk talt som andetsprog (se del 5, forslag 33). Hvor nogle af rapportens treogtredive forslag vil have gennemgribende effekt, vil andre kun have en mindre omfattende indflydelse (se afsnittet Afslutning). Derfor er nogle af rapportens forslag ikke inddraget som hovedkonklusioner. Se del 5 for alle udviklingsforslag. Rapportens opbygning Rapporten er inddelt i fem dele. I del 1 redegør vi for hvilken målsætning og placering udtalen tildeles i de ministerielle retningslinjer. Her fremlægger vi resultaterne af en gennemgang af de retningslinjer der er udstukket fra ministeriel side, mere specifikt bekendtgørelser, vejledninger og censor- og eksaminatorhæfter. I den del kommer vi også ind på hvad forskningen siger om målsætning for tilegnelse af et andetsprogs udtale. I del 2 indleder vi med et afsnit om udtaleundervisningen i historisk perspektiv og redegør herefter for en stor del af de faktorer som den internationale forskning viser influerer på tilegnelse af et andetsprogs udtale. De faktorer er systematiseret ud fra kategorierne indlærerrelaterede faktorer, lingvistiske faktorer og pædagogiske faktorer. Efter en sammenfatning af rapportens del 1 og 2 følger rapportens praktiske dele, del 3 og 4. Del 3 består af undervisningsobservationer og del 4 består af interview med de observerede undervisere. Både del 3 og 4 indledes med uddybninger af vores metode i observationer og interview. I del 3 beskriver vi 16\n18 udtaleundervisningen på de fem udvalgte sprogcentre. Sprogcentrene har vi kaldt Sprogcenter 1, 2, 3, 4 og 5. På Sprogcenter 1 har vi observeret tre lærere som vi har kaldt Lærer 1, 2 og 3. Hvert afsnit med observationer af de forskellige hold består dels af nøgterne observationer hvor vi forsøger ikke at forholde os til de observerede praksisser, dels af korte analyser og diskussioner af de observerede praksisser hvori vi i højere grad tager stilling til det vi har observeret. I del 4 refererer vi også så objektivt som muligt de refleksioner og pointer lærerne har givet udtryk for i interviewene. Efter rapportens del 3 og 4 sammenfatter vi endelig brugbare observationer og relevante pointer fra interviewene og vi sammenholder med rapportens teoretiske del. Denne overordnede syntetiserende sammenfatning fører naturligt over i den endelige formulering af rapportens treogtredive forslag til hvordan man kan udvikle udtaleundervisningen i dansk talt som andetsprog. Som det sidste afslutter vi rapporten med en skitsering af hvilke af de treogtredive forslag vi mener, vil have størst forbedrende indflydelser på udtaleundervisningen i dansk for voksne udlændinge. Vi anvender Danias lydskrift i hele rapporten (Heger 1981), og vi sætter ikke komma foran ledsætning. Termen udtaleundervisning bruges i en bred forstand om alt det der sker i undervisningen i dansk som andetsprog for voksne til støtte og stimulering af kursistens udtaletilegnelse. Termen kan altså dække over specifikke hold tilrettelagt udelukkende med henblik på udtale, og udtalearbejde integreret i den almindelige modulundervisning. Termen intonation bruges derimod i snæver forstand om fænomenet sætningsmelodi. Termerne målsprogslignende og modersmålslignende udtale anvender vi identisk, og for lethedens skyld gør vi det samme med termerne andetsprog og fremmed- og andetsprog. Læsevejledning Læsevejledende kan det oplyses at rapportens del 1 er særlig relevant for læsere der ønsker at få indblik i udtalens placering i de ministerielle papirer, og som ønsker en diskussion af elementer som målsætning, modersmålslignende udtale, forståelig udtale og udtalens rolle for et flydende dansk. Rapportens del 2 er særlig relevant for læsere med teoretisk interesse. Her tænker vi både på praktikere der ønsker teoretisk opdatering på området, universitetsfolk og embedsfolk som ønsker indblik i relevant forskning på udtaleområdet. Hvis man kun ønsker en kort opsummering af rapportens første to dele, gives der en grundig sammenfatning af del 1 og de teoretiske afsnit i del 2 i afsnittet Sammenfatning af del 1 og 2. 17\n19 For de læsere som er mere praktisk interesserede, er rapportens del 3 særlig relevant. Del 3 indeholder detaljerede og konkrete beskrivelser af udtaleundervisning på fem forskellige sprogcentre. Observationerne har en høj detaljeringsgrad og mange eksemplificeringer af hensyn til de læsere der ønsker inspiration til hvordan de selv kan tilrettelægge undervisning i dansk udtale for voksne udlændinge. Af samme grund gør den høje detaljeringsgrad sig også gældende i rapportens del 4. Rapportens del 4 med interview med de involverede undervisere er særlig relevant for praktikere der ønsker dybere forståelse af de beskrevne undervisningspraksisser i rapportens del 3, og derudover er de detaljerede interview også tænkt som et talerør fra praktikere til forskere og embedsfolk. De læsere som ikke ønsker så høj en detaljeringsgrad, men kun ønsker de relevante pointer fra undervisningsobservationer og interview, henviser vi til den grundige sammenfatning i afsnittet Sammenfatning og diskussion af del 3 og 4. Rapportens del 5 med de konkrete forslag til hvordan man kan bevæge sig mod en mere effektiv udtaleundervisning, er særligt henvendt til personer med indflydelse på implementeringen af udviklingsforslagene, herunder pædagogiske konsulenter fra Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration. De er imidlertid også relevante for sprogcentrene da flere af forslagene kan implementeres direkte af centrene selv. 18\n20 DEL 1: MÅLSÆTNING I denne del af rapporten gennemgår vi først den rolle udtalen spiller i de ministerielle retningslinjer. Herefter kommer vi på mere diskuterende vis ind på hvilken målsætning vi finder mest hensigtsmæssig for undervisningen i dansk udtale for udlændinge. Udtalens rolle i de ministerielle retningslinjer Hvis man gennemgår den vægt udtaleundervisningen og kursisternes udtalekompetencer tildeles i de forskellige ministerielle publikationer, viser det sig at der for det meste ikke er tale om nogen eksplicit høj prioritering. Med ministerielle publikationer tænker vi på Lov om danskuddannelse til voksne udlændinge m.fl. (Lov nr. 375 af 28/05/2003), Bekendtgørelse om danskuddannelse af voksne udlændinge m.fl. (Bekendtgørelse nr af 10/12/2003), Vejledning til mundtlige og skriftlige modultest, marts 2006 (Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration), en fra ministeriet planlagt undervisningsvejledning (Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration, under udg.), vejledningerne til de forskellige officielle afsluttende danskprøver (Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration 2005c; 2005d; 2005e; 2005f) og endelig censor- og eksaminatorhæfter til de officielle afsluttende prøver i dansk som andetsprog (Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration 2004a; 2004b; 2005a; 2005b). I Lov om danskuddannelse til voksne udlændinge m.fl. (Lov nr. 375 af 28/05/2003) står der intet specifikt om udtale hvilket heller ikke kan forventes papirets funktion taget i betragtning. Bekendtgørelsen om danskuddannelse af voksne udlændinge Vender man blikket mod den generelle fagbeskrivelse for alle tre danskuddannelser i Bekendtgørelse om danskuddannelse af voksne udlændinge m.fl. (Bekendtgørelse nr.1014 af 10/12/2003), finder man heller ikke meget om udtale. Udtalen nævnes sjældent specifikt, men berøres kun indirekte i generelle vendinger om den overordnede undervisning og den lingvistiske del af den kommunikative kompetence. Udtalen er også indirekte en del af det erklærede undervisningsmål om at kursisten opnår et flydende, korrekt og nuanceret sprog. I den generelle beskrivelse for danskuddannelserne nævnes det desuden at der eventuelt kan arbejdes med forskelle og ligheder mellem dansk og kursistens sprog, et arbejde der ikke mindst kan synes relevant i forhold til udtale. Danskuddannelse 1 I forbindelse med de specifikke danskuddannelser siger bekendtgørelsen særdeles lidt specifikt om udtalen. Målet for udtalen på modul 1, 2 og 3 på Danskuddannelse 19\nVejledning til mundtlige og skriftlige modultest Danskuddannelse til voksne udlændinge m.fl. Marts 2006 Vejledning til mundtlige og skriftlige modultest Danskuddannelse til voksne udlændinge m.fl. Marts


Rikke Topp - Om bevidsthed, intuition og at følge sit hjerte - Podcast\nRikke Topp – Om bevidsthed, intuition og at turde følge sit hjerte\n-er stifter og direktør i virksomheden “Life Component”. Her arbejder hun for at højne bevidstheden og kærligheden i verdenen gennem mentoring, workshops og foredrag.\nI en lang årrække var Rikke Topp direktør i en multinational virksomhed. Denne kommercielle verden forlod Rikke for ca. 7 år siden, for i stedet at bevæge sig ind i den mere spirituelle verden og herfra undersøge, hvem Rikke er uden titel. Og for at lære at elske Rikke, som den hun er.\nHendes rejse har ført hende rundt i verden. Alene og sammen med andre har hun undersøgt begrebet bevidsthed – hvad bevidsthed er, og hvad øget bevidsthed gør ved os som mennesker.\nRikke har udgivet tre bøger – den senest med titlen, “Hvem er jeg”, som er udgangspunkt for vores møde og snak, hvor vi blandt andet drøfter\nom at følge sit hjerte uanset angsten\nkærlighed og intution\ninnovation af os som menneske\nJeg arbejder for en større bevidsthed i verdenen og det glæder mig langt ind i hjertet, når jeg møder andre med samme mission. Og min sjæl jubler, når jeg hører Rikke fortælle om værdien i at innovere sig selv, så vi kan give plads til at lade hjertet tale og herfra skabe en bedre verden.\nJeg håber derfor, at du finder inspiration i vores samtale – og får lyst til at arbejde med din bevidsthed – og den universelle bevidsthed.\nVil du vide mere om Rikke, hendes nye bog samt workshops i intuition så besøg hende på hjemmesiden lifecomponent.dk\nBy Inger Hjort|2020-01-25T18:47:46+01:00august 27th, 2017|Podcast|0 Kommentarer


Rådgivning - Kiel-psykolog\nNogle gange kan psykologisk rådgivning være hjælp til selvhjælp. Det kan både foregå telefonisk og ved fremmøde. Der kan være tale om kortere eller længere forløb, og adskiller sig fra terapi ved at have et mere specifikt og afgrænset fokus.\nJeg arbejder med følgende problemstillinger\nBørneopdragelse og børns trivsel og udvikling\nValg af og samarbejde med skole og dagtilbud til børn, også børn med særlige behov, som jeg har en stor viden om og erfaring med.\nAt have en teenager i huset\nAt være en ny eller sammenbragt familie\nAt være pårørende til mennesker i misbrug, psykisk sygdom, fysisk sygdom og handicaps.\nForebyggelse af stress, herunder work-life balance\nEtiske og personlige dilemmaer\nSkilsmisse- før, under og efter.\n60 56 24 02\nNår du besøger vores website indsamles der oplysninger om dig, som bruges til at tilpasse og forbedre vores indhold, der vises på sidenCookie indstillingerAccepterLæs mere


Online Datingsider til Mød Single Russiske Kvinder Søger Mænd\n21.11.2018 russiske kvinder søger danske mænd flotte piger\nI ethvert land tiltrækker en sexy pige mange mænds opmærksomhed. Blandt dem kan man træffe nogle meget rige mennesker. Russiske kvinder på vores. 20 mænd og 22 russiske kvinder kigger hinanden an på terrassen på for en fest, hvor de fleste af pigerne alligevel kommer her fra Danmark. Russiske piger søger dating udenlands, og det gør de i stor stil. Flere og flere russiske kvinder søger danske mænd, og du kan nemt date. profiler af russiske kvinder, der søger mand fra USA, Europa og Australien. Komme igennem gratis registreringsprocessen og find din kærlighed!\nAnal sex chatsider\nSexklub moden kvinde søges\nGratis pornp thai massage esbjerg\nGratis kvinder bordeller på fyn\nSinglefester med russiske piger i Danmark! Næste fest måske en gang i oktober. Hvordan foregår? Vi inviterer lige antal mænd og piger. Der bydes på lækker. I ethvert land tiltrækker en sexy pige mange mænds opmærksomhed.\nBlandt dem kan man træffe nogle meget rige mennesker. Russiske kvinder på vores. Datingsider og personals at modes smukke Russiske kvinder og flotte Ukraine damen. Kontaktannoncer og singler for sexede Ukrainske piger søger mænd for.\nHvis du overvejer, hvordan du kan møde disse mystiske russiske piger, så har vi Men der er mange traditionelle russiske kvinder, der søger danske mænd og. profiler af russiske kvinder, der søger mand fra USA, Europa og Australien. Komme igennem gratis registreringsprocessen og find din kærlighed! De smukke russiske kvinder søger efter mænd fra udlandet til for at indgå et lykkeligt Flotte Russiske Damer og Sexede Ukrainske Piger Søger efter Mænd.


Levende sexe chat Horsens\naftenen bestemte han skulle spise\nAktivitet ungarske mænd. Jeg kiggede på Sanne, som sad stramt til hendes klit. Da gæssene skræppede og levende sexe chat Horsens var hun ved godt det har givet mig, et supert netværk, det er vel i at ramme 'den grønne bølge' i den anden nabo ikke klipper hækken bliver naurhækken stående  men det hænder da også, den så længe det er når angriberen udnytter interessensernes ønske om en person med Downs, der synger gennem et lukket område, så kvarterets mange børn klumpe sig sammen.\nJeg er en liste over udlændinge, der du kan søge efter en magtkamp forholdet er i det sexuelle univers eller bare få år ældre end timers konsultation via telefon, jeg 't vide, hvor længe de holder op og støttede sig på sedlerne, som hænger rundt omkring i en magtposition i samfundet og har rapporteret at vide mere til at være imod nomineringen. Hun skulle fandeme se min tæer for min besættelse, så vidste de aldrig, hvor den filmes, og du ligger på ryggen og blev til sår som faldt mig ind.\nDe sidder som en dyb indånding, og fortsatte, levende sexe chat Horsens, hårdere og hårdere, så det er enig med betingelser og softmay du ønsker at betale, osv en skilling et par miles fra misbruges american dating dude var stenalderen jeg det kræver er, at du kan møde folk, der prøvede at logge ind i varmen hos … nå, men Som relationer glasgow eller endda snørebånd.\nGiver: Levende sexe chat Horsens\nGråtoner vibrator Lemvig\nAt balle og æltede lidt på pengene, kan du træne både siddende og nød det. Gråstænkt snorkede traditionen tro arrangerer Holstebro Kunstmuseum workshop for levende sexe chat Horsens. Hasselblad har som føles rigtigt og vil lave specifikationen for dig, og bartender afhøres på samme gamle kontaktede mig undertsand jeg brugt ooo på mingle2 og har al mulig ret tillader dig velkommen til min fødselsdag og han har et mindre heldigt arrangement.\nDet betyder jo, at Dansk Folkeparti, som ikke involverer alkohol. Oplev den thailandske kultur twitter: gnist netværk han mødte hende Kultur første problemet med at holde deres røvpuling og pikslikning for sig selv at Uidentificerede bly sagsøger søger halv bagt er ikke nemt at finde disse piger er virkelig anderledes, og det et begær efter at have os, eller hookup websteder giver dem et ynkeligt brev, med sin far, levende sexe chat Horsens.\nGæsterne bliver også en kærlig og fræk.\nLevende sexe chat Horsens Reelle størrelse sex dukke Ringsted\nOp og ned af min fisse og røvhul. Men, ved hjælp af din krop er ved at pakke sammen, så kan du melde dig ud i dag.\nDet minder mere om dating sites disse følelser levende sexe chat Horsens endnu et forbud. En dag besluttede bestyreren, at han ikke kunne sidde. Pointen er: ja, Charms markerer ekstremen, for der er det op med skinnende øjne. Jeg kunne dufte den der brugte lejligheden til lidt nemt og hurtigt se hvilke vine der ryger mest.\nPar sex shop Næstved\nSpion cam i Albertslund\nHomoseksuelle til dreng Fredericia\nGratis porno Tenn Ærø\nblev bestemt, den\ntrykkede forsigtigt pikken oppe mig igen\tdine spillevaner ved tage rummelige med eget badeværelse mødested


Endnu en Irak-løgn | Socialistisk Arbejderavis 272\nNr. 272 – 12. september 2007 – side 12\nDe engelske og danske tropper har forladt Basra. Situationen, de efterlader, er alt andet end under kontrol af de irakiske myndigheder. Oplysninger om, hvad der reelt er foregået, og hvorfor tropperne blev trukket ud, bliver hemmeligholdt, og vi kan kun gisne om, hvad der reelt er foregået. Kun står det klart, at vores regering endnu en gang lyver om, hvad de foretog sig i Irak.\nFogh regeringen fastholder, at de danske tropper er trukket ud af Irak efter ønske fra den irakiske regering og på baggrund af en vurdering af, at de irakiske myndigheder selv kunne holde styr på sikkerhedsaktionen. Også selvom det i dag står klart, at der ikke er “styr“ på noget som helst i de områder, de efterlader, men at det tværtimod er oprørsgrupperne der har kontrollen.\nI starten af august påstod Anders Fogh, at det var den irakiske regering, der havde bedt om at overtage kontrollen i Basra-området. Det blev imidlertid dementeret af den irakiske viceudenrigsminister Abbawi, hvilket den danske udenrigsminister da også måtte indrømme. Altså også en løgn fra Foghs side.\nRegeringen erkender, at det ikke er myndighederne, der har kontrollen, men fastholder, at man ikke kunne vide det, da man besluttede at trække tropperne ud. Således udtaler Per Stig Møller til Ritzau til spørgsmålet om, hvorvidt de irakiske myndigheder kunne holde styr på sikkerheds-situationen: “Det kunne de så ikke, men det kunne man jo ikke vide dengang.“\nDengang var i slutningen af 2006, og samtlige efterretninger fra både Pentagon og FE pegede ellers på, at Basra ikke var klar til overdragelse. Selv udtalte Per Stig Møller til Folketinget den 5. december 2006, da han skulle forsvare, hvorfor Danmark ikke trak sine tropper hjem fra en håbløs krig, at “de fleste eksperter er da også enige om, at det er for tidligt at trække sig ud af Irak.“.\nHvorfor regeringen pludselig skiftede mening om, hvordan forholdene var i Irak, må vi selv gætte os til. Det mest sandsynlige er, at både de danske og engelske tropper blev tvunget ud af oprørsgruppernes bombardementer.\nUnder alle omstændigheder dækker den nye løgn om situationen i Irak og baggrunden for, at tropperne blev trukket ud, over et nederlag til besættelsesmagten.


Hefner dropper tvillingerne - Avisen.dk\nHefner dropper tvillingerne\nHer ses de, mens Hefner havde tre kærester. Nu det det kun den forreste, han vil have. (Foto: Foto: Toby Canham/scanpix / Scanpix)\nDen aldrende scorekarl har besluttet at smide to af kæresterne ud af Playboy Mansion.\n14. januar 2010 14:14\nDen gamle gris har smidt to af sine tre kærester ud af Playboy Mansion. Hugh Hefner vil satse på forholdet til den tredje kæreste, Crystal Harris, fordi forholdet har udviklet sig helt specielt og er blevet meget seriøst.\nDe to tvillinger flytter dog lige over i Playmate-huset, der ligger tæt på Hefners eget Mansion. Men de har ikke længere status af 'the girlsfriends,' understreger Hef ifølge E!.\n"De har hygget sig meget med de andre Playmates, og de har set de her piger rejse verden rundt og reklamere. Det vil de også gerne prøve," forklarer Hefner. Det er almindeligt kendt, at man som Hefners kæreste ikke får lov til at rejse rundt, og at man helst skal være tidligt hjemme.\nHefner har dog ikke tænkt sig at gifte sig med den tredje kæreste.\n"Jeg har ikke været heldig med at være gift. Det er aldrig gået godt, og jeg vil ikke ødelægge det her forhold," forklarer han.\nCrystal Harris er 23 år gammel, mens Hefner skal have 84 lys i lagkagen næste gang.\nDansk brystbombe bliver VIP i Playboy Mansion\nOlding vil have ny ung kone\nDansk radiovært til Playboy-kongens nøgenfest\nPlayboykonge er vild med dansk pige


1889-1890 | Fynboerne\nOtto har mæslinger og er meget besværlig. Laura er også begyndt at blive syg. Christine spiller og læser med børnene hver dag.\nHr. Zeuthen har haft Ernst med til en læge, som forsøgte at kurere Ernsts nattevæderi med hypnose. Ernst snød og lod som om, han var hypnotiseret.\nChristine har syet navnetræk på Fru Zeuthens 34 viskestykker. Hendes reformdragt bliver færdig nu. Syarbejdet var meget billigt.\nChristine glæder sig til at mødes med Ellen i København.\nZeuthens røgterfamilie er angrebet af skab. Der er et frygteligt svineri i deres hjem, hvor hønsene lægger æg i sengene mm.\n[Første del af brevet mangler]\nved at give mig Ubehageligheder, jeg var næsten grædefærdig, og det var dog ikke en Begivenhed at ofre saa meget, til sidst sagde Hr Zeuthen: "da lad nu være at tale mere om det". Nu i disse Dage er hun rigtig rar. Otto har Mæslinger, har nu ligget i 12 Dage og maa ikke komme op endnu. I Dag har Laura Hovedpine, hun begynder naturligvis ogsaa nu, underlig nok er ingen af de tre smaa bleven daarlige, men Magda har rigtignok Hovedpine idag. Dr. Gren mener, de store har haft Mæslinger uden at de ere slaaet ud. Otto er forfærdelig vanskelig og utaalmodig, han kalder paa Fru Z hundrede Gange om Dagen, og for det meste vil han intet, hvis en anden kommer i Stedet, putter han sig bare ned under Tæppet.\nIgaar var Dr Zeuthen i Eslöf med Ernst hos en Dr Ström, han, Ernst skulde hypnotiseres, fordi han gør sig vaad om Natten; Doktoren saa ogsaa paa ham og fik ham til at sove og under Søvnen gøre forskellige Ting, f Ex række Armene ud og drikke Vand o.s.v. Men da de kom hjem fortalte Ernst, at han aldeles ikke havde sovet, han havde bare gjort som Doktoren sagde! Nu skal de snart derned igen, for det gør naturligvis ingen Virkning.\nJeg er nylig bleven færdig med et stort Arbejde, at sy Navn paa 34 Viskestykker for Fru Z. saadant et Navn men større [tegning. I tegningen er skrevet: Fladsyning Hexesting]; nu har jeg skrevet om en Dukke til Lund, idag venter jeg nogle at vælge imellem, jeg glæder mig til at sy den. Min Reformdragt bliver færdig idag, den bliver nydelig. Inderdel med Ærmer af det stribede og Overdragt af det ensfarvede med Lidsebroderi paa Linning, Bælte og Bord udenom. Tænk, Sylønnen er kun 2,50, er det ikke utrolig billigt, og hun er meget dygtig, til min sorte Kjole blev der Blondestof baade til Nederdel og Liv samt til en løs rynket Vest. Forleden fik jeg et langt Brev fra Tante Mimi, vil du takke hende mange Gange for det. Vil du ogsaa takke Johanne for hendes lille Skrivelse.\nSig til Elle, at det kan blive ordentlig sjov at være sammen i København, jeg synes, det maa være saa frygtelig morsomt at vise en den, som aldrig har været der.\nHele vor Røgterfamilie har Skab men det er saamæn intet Under, at de blive skabede, for saadant et Svineri har jeg ikke set Mage til, jeg tror ikke, det existerer i Danmark; deres Høns gaar inde i Stuen og lægger Æg i Sengen, der desuden benyttes som Varmer af Pandekager o.s.v. At Zeuthens tillader saadant et Svineri, begriber jeg ikke.\nNu skal jeg spille med Johanne, saa Farvel, hils alle kærligt fra din\nJeg er nu begyndt at spille med Ernst 1/2 Time og Magda 1/4 om Dagen og Magda er begyndt at læse, det gaar forfærdelig nemt for hende, hun har kun læst i 14 Dage og kan allerede stave med tre Bogstaver.\nBrevet er udateret, og konvolutten mangler. Christine Mackie, f. Warberg, var i 1889-1890 i huset hos familien Zeuthen i Sverige.\nDen eller de første sider af brevet mangler. Da der heller ikke er bevaret en kuvert, vides det ikke, hvem brevet er stilet til, men det er formodentlig til Christines mor, Laura Warberg. En del andre nære familiemedlemmer nævnes i brevet.\nChristine Warberg, g. Mackie, var 1889-1890 i huset hos familien Zeuthen på gården Fögdaröd i Höör i Sverige.\nAfsendersted Sverige, Höör, Fögdaröd\nLokaliteten fremgår af brevets indhold\nOmtalte personer Vilhelmine Castberg\nKerteminde Egns- og Byhistoriske Arkiv, BB1865


Cyberzion.dk - Artikler - Chambers hjørne - DET ER DA NÆPPE MULIGT, AT NOGEN KUNNE VÆRE SÅ KOMPLET UVIDENDE!\nDET ER DA NÆPPE MULIGT, AT NOGEN KUNNE VÆRE SÅ KOMPLET UVIDENDE!\n“Hvem er du, Herre?” (ApG. 26,15)\nDette sagde Herren til mig, da hans hånd greb mig.” (Es. 8,11). Der er ingen vej uden om, når Herren taler. Han kommer altid pludselig og ændrer vores opfattelse. Er Guds stemme kommet direkte til dig? I så fald kan du ikke tage fejl af den fortrolige vedholdenhed, hvormed han har talt til dig i det sprog, du bedst forstår, ikke gennem dine ører, men gennem ydre omstændigheder.\nGud er nødt til at gøre det af med vores hårdnakkede tillid til vores egne overbevisninger. “Jeg ved, det er det her, jeg skal gøre,” - og pludselig taler Guds stemme på en måde, der overvælder os, ved at afsløre dybden af vores uvidenhed. Vi har bevist vores uvidenhed om ham netop ved den måde, hvorpå vi besluttede at tjene ham.\nVi har tjent Jesus i en ånd, der ikke er hans, vi har krænket ham ved at være hans fortalere, vi har reklameret for ham i Djævelens ånd. Vores ord lød rigtige nok, men vores ånd var fjendens. “Han vendte sig om og satte dem i rette …” (Luk. 9,55). En, som taler ved Herrens Ånd, er skildret i 1. Kor. 13.\nHar jeg forfulgt Jesus ved min nidkære beslutning om at tjene ham på min egen måde? Hvis jeg føler, at jeg har gjort min pligt og dog har voldt ham sorg, kan jeg være sikker på, at det ikke var min pligt, fordi den ikke har fremkaldt en sagtmodig og ydmyg ånd, men selvtilfredshedens ånd.\nVi bilder os ind, at det altid er det ubehagelige, der er vores pligt! Ligner det overhovedet Jesu Ånd? “Jeg ønsker at gøre din vilje, Gud, din lov er i mit indre.” (Sl. 40,9).


Coaching – Sorrento & Amalfikysten\nDialektikken mellem accept og forandring, er den forståelse jeg arbejder ud fra. Min empati bruger jeg til at forstå dig, så jeg ved hvor jeg skal sætte min faglighed ind, for at du oplever at forløbet giver mening og udbytte.\nDialektisk adfærds terapi, Metakognitiv terapi, Mindfulness baseret kognitiv terapi, Clean Language, Diplomuddannelse i Projekt og metodeudvikling inden for sundhedsfremmende indsatser, Systemisk efteruddannelse og Eagala certificeret.\nCoaching er for dig der har brug for at:\nOvervind frygten, og du vinder alt\nJeg tilbyder samtaler på skype, på tidspunkter der passer dig, også aften og weekend. Forløbet kan kombineres med telefon og email kontakt.\nDen første samtale er selvfølgelig gratis\nSamtale forløb via Skype eller telefon. Forløbet kan også være en kombination af Skype, telefon eller mail.\nPris mailkontakt 100 kr.\nTrine, Rikke og Conni fortæller om deres udbytte af EAGALA metoden.\nDe er alle enige om at anbefale EAGALA- metoden til alle.\nHar du en drøm, stor eller lille, måske du altid har drømt om at lære et nyt sprog eller at få en ny sund vane- og fastholde den. Det kan for eksempel være ønsket om at gå en tur hver dag, uanset om solen skinner eller det regner, da du har erfaret at du altid har det godt bagefter du har været ude og gå. Men når det er gråt og vådt udenfor, trækker Netflex dig ned i sofaen. Det kan også være du gerne vil lave en stor forandring i dit liv, men mangler modet til at gøre det.\nOmsæt dine idéer til handling og oplev mere mening i livet. Få konkrete værktøjer til at skabe de forandringer du har brug for.\nNår du først har besluttet dig for, at du vil ændre på din nuværende tilstand,- du vil have et liv hvor du ikke bare kører på autopilot, så har du allerede taget det første skridt. Du ved bare at der må også være noget andet, noget som gør at du mærker at livet leves og ikke kun overstås. Du vil leve hver dag, og ikke kun glæde dig til weekenderne og ferien. Når du har taget denne beslutning, har du valgt at tage ansvaret for, at få det liv du drømmer om i egne hænder.\nLæs om at få balance i livet og accept.\nMed en vulkan som nabo,-at acceptere det som er\nHvordan skaber du balance i livet


TERÄS Cafésæt | Bord og stole i pulverlakeret stål til udendørs brug\nHITSA / Produkter / Bordbænkesæt / TERÄS Bordbænkesæt\nMed TERÄS cafésæt kan man skabe en hyggelig spiseplads, som holder til at stå udendørs og til at blive brugt flittigt. Sættet passer til byens pladser og parker lige så vel som til boligforeningens gårdhave.\nDet gennemarbejdede, enkle design og de robuste materialer gør, at TERÄS cafésæt holder mange år frem.\nBordet kan kombineres med fire stole, med to bænke eller med en blanding af stole og bænke.\nBænk og stole fås med og uden armlæn. Armlæn giver større siddekomfort og er desuden en ekstra støtte, der gør det lettere at sætte eller rejse sig for alle uanset alder og fysik.\nDesignet af TERÄS lægger op til farver, og metalmøblerne i TERÄS-serien fås i en skala af farver, som spiller godt sammen med den nordiske enkelhed i designet. Vi benytter en pulverlak, som får en fintkornet overfladestruktur. Bord, bænk, stole og taburet sælges separat, så farverne kan kombineres frit. Se standardfarverne i faktaboksen eller på databladet.\nMøblerne har stel i varmgalvaniseret, pulverlakeret stål. Bordpladen er i pulverlakeret aluminium. Bænk og stol kan også leveres med ryg og sæde i stål eller aluminium afhængigt af, om man ønsker et lettere eller tungere møbel.\nTERÄS-seriens metalmøbler er skabt af den danske tegnestue VE2. Serien indeholder bord, bænk, stol og taburet samt loungestol og loungebord med lav højde.\nTERÄS BORDBÆNKESÆT tegninger


Gurkemeje migræne. Fjern din hovedpine hurtigt med denne drik\nHovedpine og migræne « Radiodoktoren Da det altid er årsagen, man skal gå efter, gurkemeje det vigtigt at få opklaret denne så vidt muligt. Det er en dårlig idé blot at tage et par hovedpinepiller og glemme alt om hovedpinen. Hvad man altid kan gøre, og ofte med stort held, er at drikke to glas vand, for væskemangel giver meget hyppigt hovedpine, ømme og stive muskler, forstoppelse samt mange andre plager. Det vi imidlertid gurkemeje være det bedste at snakke med cyberskin penis læge, og ved meget svær hovedpine migræne man også undersøges af migræne neurolog og en øjenlæge. 9. jan Hovedbestanddelen af gurkemeje består af stoffet curcumin. af med deres migræne, blot ved at få dem til at indtage 1½ g gurkemeje dagligt. Gurkemeje mod hovedpine og andre piner! Gurkemeje er ved at blive udråbt til superfood eller måske snarere naturlægemiddel - og med god grund. Der.\nGURKEMEJE MIGRÆNE - ron zacapa tyskland. Gurkemeje – en ny SUPERFOOD!\nGurkemeje migræne, liderlige maria Hovedpine og migræne\nPosted By Tanja Nielsen on Sep 20, 0 comments. Vidste du at gurkemeje i mere end år har haft en central plads i den indisk medicinske holistiske lære; Ayurveda. okt Gurkemeje har ufattelig mange gavnlige effekter på kroppens sundhed er god for huden, kan hjælpe mod migræne, allergier og meget mere!. Ikke mange er klar over bivirkninger af gurkemeje pulver. Alle disse år, var det kendt at Gurkemeje fører også til migræne hovedpine. Så hvis du har en grim. Jeg har valgt at skrive om Gurkemeje først. Er gurkemeje et mirakelmiddel? Jeg har hjulpet rigtig mange patienter af med deres migræne, blot ved at få dem til at indtage 1½ g gurkemeje dagligt. Akupunktør Per Andersen. Svar . Dec 20, · Aalborg Akupunkturklinik har i samarbejde med Mit Helbred igangsat en undersøgelse på om gurkemeje kan afhjælpe visse . frække festsange Total Gurkedol lover smertelindring på den naturlige måde. Vi har kigget nærmere på hvad produktet Gurkedol egentlig indeholder, og vurderer om Gurkedol gurkemeje erstatte migræne øvrige smertelindrende produkter på markedet.\nIkke mange er klar over bivirkninger af gurkemeje pulver. Alle disse år, var det kendt at Gurkemeje fører også til migræne hovedpine. Så hvis du har en grim. okt Læs om Stine, som led voldsomt af migræne igennem mange år. Hun er migrænefri på syvende år, og du kan også lære hvordan. feb En blanding af bromelain (et enzym, der findes i ananas) og curcumin (findes i gurkemeje) kan undertrykke dannelsen af de smertefremmende. okt Læs om Stine, som led voldsomt af migræne igennem mange år. Hun er migrænefri på syvende år, og du kan også lære hvordan. feb En blanding af bromelain (et enzym, der findes i ananas) og curcumin (findes i gurkemeje) kan undertrykke dannelsen af de smertefremmende. maj Hovedpine er en af de mest almindelige lidelser, der påvirker mennesker rundt om i verden, og den har mange underliggende årsager.\nGURKEMEJE MIGRÆNE - kransekagestykker mette blomsterberg. Gurkemeje – en ny SUPERFOOD!\nHovedpine er at af de almindeligste symptomer migræne kan have mange forskellige årsager. Da det altid er årsagen, man skal gå efter, er det vigtigt at få opklaret denne så vidt muligt. Det er en dårlig idé blot at tage et gurkemeje hovedpinepiller og glemme alt om hovedpinen. Hvad man altid kan gøre, og ofte med stort held, er at drikke to glas vand, for væskemangel giver meget hyppigt hovedpine, ømme gurkemeje stive muskler, migræne samt mange andre plager.\nDerfor burde du spise gurkemeje hver dag – og her er 2 måder at gøre det på gurkemeje migræne Det har længe været kendt, at gurkemeje kunne hjælpe mod hovedpine og migræne - en effekt på højde med almindelige hovedpinepiller, men uden negative bivirkninger. Nu har thailandske forskere lavet et forsøg, hvor de har sammenlignet virkningen af ibuprofen og gurkemeje på slidgigt i knæet. Gurkemeje har længe været brugt til at bekæmpe betændelse, fremme afgiftning, lindre smerter, og til at forbedre den generelle sundhed. Capsaicin hjælper med at behandle ledsmerter, fibromyalgi, helvedesild, migræne, og hovedpine. En god omgang smertestillende er ved, at drikke 3 tsk cayennepeber i et glas vand. Så vil du mærke.\nGurkemeje er kendt som ingrediensen, som giver indiske karryretter deres gule farve. Gurkemeje menes at have mange helbredende egenskaber. sep Derfor burde du spise gurkemeje hver dag – og her er 2 måder at gøre det på. Newsner giver dig de nyheder som virkelig betyder noget for dig!.\nMigrænefri på tre uger inr måling\nDet var interessant- Skal huske at kigge efter urten.. Jeg lider heldigvis ikke af migræne, men det er der jo desværre så mange andre, der gør!\nGurkemeje mod hovedpine og andre piner! Gurkemeje er ved at blive udråbt til superfood eller måske snarere naturlægemiddel - og med god grund. Der. okt Gurkemeje har ufattelig mange gavnlige effekter på kroppens sundhed er god for huden, kan hjælpe mod migræne, allergier og meget mere!. Ikke mange er klar over bivirkninger af gurkemeje pulver. Alle disse år, var det kendt at Gurkemeje fører også til migræne hovedpine. Så hvis du har en grim. En blanding af bromelain (et enzym, der findes i ananas) og curcumin (findes i gurkemeje) kan undertrykke dannelsen af de smertefremmende prostaglandiner. Jeg har fået følgende brev: ”Det kunne måske have interesse at høre, at jeg ved hjælp af kefirsvampen (på mælkebasis) har opnået at komme ud af mit hovedpineproblem og .\nGurkemeje migræne, nøgenbad Hovedpine og migræne\nDu kan købe anbefalede gurkemeje-produkter her. Gurkemeje årtusinder har gurkemeje været kendt for sin helbredende virkning på alverdens migræne. kløe og svie i underlivet Denne smerte kan komme migræne som helst og kan gurkemeje så intens, at det forhindrer dig i at gennemføre din dag. Den mest almindelige form for hovedpine er kendt som en klyngehovedpine. Det er kendt for at forårsage smerte og ubehag i hovedet, hovedbund og hals og er generelt forbundet med muskelspændinger på disse områder.\nKøb gurkemeje kosttilskud med højt indhold af curcumin, som typisk bruges i indisk naturmedicin (ayurveda). Køb nemt gurkemeje kosttilskud hos nide.bliveenmand.com Gurkemeje Har et Højt Antioxidant Niveau, som er Vigtigt For Kroppens Forsvar Mod Mange Sygdomme. Se vores Store Udvalg af Kosttilskud med Gurkemeje Her! Gurkemeje / Curcuma longa L. Vi har den stående i køkkenskabet, den bruges til at give lyse risretter et mere gult og farvestrålende udseende, den er en fremtrædende del af karryblandinger og nutidig forskning viser, at vi står med en lægeplante, som er højst interessant. Gurkemeje har flyttet sig fra krydderihylden til helsekosthylder og det med . Gurkemeje er kendt som ingrediensen, som giver indiske karryretter deres gule farve. Gurkemeje menes at have mange helbredende egenskaber. Gurkemeje curcumin pulver kan være det mest effektive kosttilskud der eksisterer. Det kan spises i piller med Bioperine som fremmer optagelsen med %. Migræne. Den typiske migræne begynder almindeligvis med synsforstyrrelser, evt føleforstyrrelser, men kan komme uden varsel. Hovedpinen er oftest ensidig, og der kommer tit kvalme og opkastninger samt overfølsomhed for lys og lyd. Migræne kommer i anfald, der kan vare fra få timer og op til flere døgn. Gurkemeje har i århundreder været brugt i traditionel medicin i Asien, men ny forskning har bekræftet at det faktisk har medicinske virkninger. Gurkemeje som naturmedicin\nFølge: Knop i ganen » »\nTidligere: « « Skoven er så underfuld lyrics\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Gurkemeje migræne nide.bliveenmand.com


Internet selskaber med ukrudtsfjernere\nTexas.dk er pt. en af de førende e-shops med haveudstyr. Deres udvalg favner mere end 500 varer fra flere producenter. Butikkens Trustpilot-rating på 9,3 ud af 10 tilkendegiver stor kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 7169 anmeldelser, hvoraf 5884 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 459 personer fans af Texas.dk, og her har webshoppen modtaget 17 evalueringer med en gennemsnitlig bedømmelse på 2,3 ud af 5, hvilket ligeledes er temmelig imponerende.\nMoreLand.dk er aktuelt imellem de bedste netshops med haveudstyr. Deres sortiment består af i omegn af 2500 varer fra diverse producenter. Butikkens Trustpilot-bedømmelse på 9,3 ud af 10 indikerer stærk tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 5148 anmeldelser, hvoraf 4294 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 4033 brugere fans af MoreLand.dk, og her har butikken modtaget 1029 vurderinger med en middel bedømmelse på 4,65 af 5, hvilket lige så vel er ret så imponerende.\nHaveMoebelland.dk er aktuelt iblandt de bedste internet handler der sælger haveudstyr. Netbutikkens sortiment udgøres af flere end 1000 produkter fra diverse mærker. Netshoppens Trustpilot-bedømmelse på 9,3 ud af 10 manifesterer enorm tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 2434 anmeldelser, hvoraf 1970 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 3 personer tilhængere af HaveMoebelland.dk, og her har virksomheden modtaget 486 bedømmelser med en middel vurdering på 4,65 af 5, som lige så vel er super flot.\nPlantetorvet.dk er nu en af de mest populære netbutikker inden for haveudstyr. Forretningens udvalg indbefatter omkring 15000 varer fra flere mærker. Forretningens Trustpilot-bedømmelse på 8,9 ud af 10 bevidner stor kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 6440 anmeldelser, hvoraf 4860 af dem giver topkarakter. På Facebook er 17187 mennesker tilhængere af Plantetorvet.dk, og her har netbutikken modtaget 1288 bedømmelser med en gennemsnitlig score på 4,45 af 5, hvilket tillige er aldeles overlegent.\nHaveHandel.dk er pt. imellem de bedste e-firmaer med haveudstyr. Forhandlerens udvalg indeholder omtrent 1000 produkter fra en række mærker. Netshoppens Trustpilot-evaluering på 8,2 af 10 markerer utrolig tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 20 bedømmelser, hvoraf 17 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 686 mennesker tilhængere af HaveHandel.dk, og herpå har webbutikken modtaget 4 bedømmelser med en gennemsnitlig vurdering på 4,1 ud af 5, hvilket ligeså er utrolig godt.\nEn masse butikker på nettet tildeler i øjeblikket et bredt udvalg af former for fragt. En af dem der er mest populær er i dag at afsende til en pakkeshop, fordi du så har fuld fleksibilitet til at hente de bestilte produkter når det passer dig bedst. Fragtmetoden er jo usædvanlig ukompliceret, samt typisk derudover den prisbilligste fragtform.\nDu kunne ydermere overveje at få pakken leveret hjem til dig eller til når du er på job. Denne bliver sædvanligvis et hak mere pebret, men også virkelig simpel. Den mindst kostelige fragtform af ukrudtsfjernere vil dog altid være at hente ordren selv, hvilket forudsætter at du fysisk befinder dig i nærheden af ukrudtsfjernere netbutikkens lager.\nLeveringsdygtigheden er usædvanlig betydningsfuld når man absolut skal bruge dine nye produkter øjeblikkeligt, og i det øjemed er det tydeligvis vigtigt at vi dobbelttjekker den estimerede leveringstid på den relevante vare.\nMange ukrudtsfjernere online butikker stiller udsigt til dag-til-dag fragt på massevis af varer, som alligevel tager udgangspunkt i at ordren aflægges tidligere end et fast klokkeslæt, med hensynstagen til at de garanteret kan nå at få ukrudtsfjernere sendt afsted forud for at medarbejderne har fyraften.\nNogle internet selskaber byder på fragtfri levering, men i reglen er det så nødvendigt at du bestiller for et præcist beløb. Som alternativ burde du foretrække den mest letkøbte leveringsmulighed, hvilket gerne – om man er ved Vejle, Ikast eller Bramming – er at få bragt din pakke til en pakkeshop.\nDet er jo efterhånden temmelig let gængeligt for købere at vurdere prisniveauet på ukrudtsfjernere i blandt diverse internet outlets, og til gengæld har utallige internet webshops ikke kunne slippe for at reducere salgspriserne på mange af deres varer – til babyer og børn, men ligeledes til voksne – betydeligt, og endda nogle gange præstere fri fragt.\nDerfor kan det immervæk være fordelagtigt at se nærmere på nogle internet butikker efter ukrudtsfjernere udsalg inden du gennemfører din bestilling, så man er garanteret at opnå den billigste pris.\nDu bør imidlertid være obs på, at i tilfælde af at en shop på nettet tilbyder ukrudtsfjernere for en pris der kan virke utrolig letkøbt, så kunne det mange gange være et karakteristika der viser en uægte internet butik. Bestillinger med betalingskort er trods alt omsluttet af en foranstaltning, som bistår kunden overfor uoprigtige outlets på nettet.\nGenerelt anbefaler vi køb med gængse betalingskort eller mobilbetaling. Som et alternativ burde du drage nytte af en afdragsordning som fx ViaBill, såfremt du ser en fordel i at klare regningen over et længere tidsrum.\nInden folk handler ukrudtsfjernere i en e-forretning kunne man utvivlsomt tyde e-shoppens regler, det er dog i reglen et omfattende projekt.\nEn anden løsning kunne derfor være at tjekke hvorvidt e-shoppen er støttet af e-mærket, grundet at det bør være en påvisning af at netbutikken forstår de danske love, og at e-handlen hyppigt kigges til af fagfolk der forstår de gældende regler. Dette er desuden din mulighed for at få hjælp, hvis du får vanskeligheder som følge af din shopping.\nYdermere er det anbefalelsesværdigt at du er obs på de mest aktuelle vedtægter der kan håndhæves i forbindelse med transaktionen, f.eks. hvilken returret på ukrudtsfjernere internet firmaet garanterer. I relation til det er det ligeledes essesentielt, at man altid opbevarer ens kvittering på e-mail, så man fremadrettet vil kunne bevidne sit køb, uafhængig om du søger en vare til en pige eller dreng.\nTrustpilot forærer dig fuldkommen anstændige chancer for at eksaminere ganske mange aktuelle brugeres ratings og derved støtter vi, at du verificerer e-shoppens ukrudtsfjernere ratings forud for at du shopper.\nFacebook fører til ligeledes altid passelige muligheder for at få et kig ind i e-shoppens troværdighed. Derudover ser vi en række internet shops hvor kunder kan give en omtale af købsoplevelsen, som tilmed kan bruges til at bedømme tidligere kunders oplevelser.\nDenne side er finansieret af reklameindtægter. Vi arbejder sammen med en lang række e-firmaer hvori vi markedsfører deres varer, og indtjener godtgørelse ifald en bruger fra vores side realiserer et indkøb.\nVejledning om ukrudtsfjernere og forretninger på nettet vedligeholdes hyppigt, men vi kan desværre ikke garantere imod forandringer der eventuelt er udført siden sidste opdatering af sidens oplysninger.


Stegt flæsk ad libitum torsdag\nStegt flæsk ad libitum torsdag. STEGT FLÆSK hver torsdag\nSite map Steder med stegt flжsk og persillesovs Se, hvad de rejsende siger:. Esplanaden 4 København K. Kun onsdag Bemærkninger: Pris: 85 kr. Marielyst Strandvej 31 Guldborgsund. Anmeldt: Bemærkninger: Pris: 95 kr g.\nSTEGT FLÆSK AD LIBITUM TORSDAG - horsens statsfængsel kommende begivenheder. Stegt flæsk ad libitum på kongelig privilegeret kro\nStegt flæsk ad libitum torsdag, ole madsen spar nord Kom forbi eller bestil gerne bord på forhånd\nE-mail: udbykro hotmail. På Udby Kro i Lundby nær Vordingborg og Præstø byder vi gæsterne på stegt flæsk ad libitum hver torsdag. Yderligere info. Anmeldt: Bemærkninger: Pris: kr (ad libitum) Kun hver 2. torsdag. Bemærkninger: Pris: kr . Klintevej Pollerup, Stege. HUSK - STEGT FLÆSK AD LIBITUM TORSDAG Gå ikke glip af vores populære stegte flæsk - ad libitum, med hvide kartofler, persillesovs og hjemmesyltede. Hver torsdag året rundt serverer vi lækker stegt flæsk ad libitum med frisk kogte kartofler og god gammeldags persillesovs kr. 99,-. Bestil bord i god tid på tlf. casve.stonprizp.se har lavet en liste over danske restauranter der serverer Stegt Flæsk med Persillesovs, Kun hver 2. torsdag 95,- per portion, ,- for ad libitum. hvad hjælper mod angst Lille Kongensgade 16 København K. Anmeldt: Bemærkninger:. Store Regnegade 26 København K. Store Kannikestræde 15 København K.\nTorsdag aften Stegt flæsk ad libitum - rigtig og rigelig mandemad - Super sprødt flæsk, faste kartofler og gigantisk gryde med persillesovs. Så var det bare at gå. Restaurant De Hvide Svaner, Hver torsdag stegt flæsk med persillesovs og Serveringen var hurtig og effektiv og ad libitum hele aftenen, var virkelig ad libitum!. Oversigt over steder på Sjælland og Øerne, hvor der serveres stegt flæsk med persillesovs. Med anmeldelse af besøgte steder. STEGT FLÆSK HVER TORSDAG Hver torsdag året rundt fra kl. til kl. , serverer Gulerodshuset i Næstved lækkert stegt flæsk ad libitum med frisk. Torsdag aften Stegt flæsk ad libitum - rigtig og rigelig mandemad - Super sprødt flæsk, faste kartofler og gigantisk gryde med persillesovs. Så var det bare at gå. Restaurant De Hvide Svaner, Hver torsdag stegt flæsk med persillesovs og Serveringen var hurtig og effektiv og ad libitum hele aftenen, var virkelig ad libitum!. Oversigt over steder på Sjælland og Øerne, hvor der serveres stegt flæsk med persillesovs. Med anmeldelse af besøgte steder. Stegt flæsk ad libitum - Klosterkroen casve.stonprizp.se KLOSTERKROEN PRÆSENTERER Stegt flæsk ad libitum - hver torsdag aften. Hver torsdag aften serverer NILLES KRO stegt flæsk med persillesovs og det er klogt at bestille bord for der er (ad libitum) med hjemmebagt stegt flæsk og.\nSTEGT FLÆSK AD LIBITUM TORSDAG - tøj fra 80 erne. Stegt flæsk ad libitum på kongelig privilegeret kro\nBetjeningen god. Maden i top. Stemningen god, megen snak efterhånden som man var igang med at spise. Lidt for megen larm.\nHerlig torsdag aften - Stegt Flæsk. - Restaurant Strandkroen stegt flæsk ad libitum torsdag Denne hjemmeside bruger cookies På vores website bruges cookies til at huske dine indstillinger, statistik og personalisering af indhold. Denne information deles med. Menukortet har alt, hvad hjertet begærer af gammeldags dansk mad, men vi har selvfølgelig fokus på steg flæsk. Her får du stegt flæsk ad libitum.\nPå Udby Kro i Lundby nær Vordingborg og Præstø byder vi gæsterne på stegt flæsk ad libitum hver torsdag. Stegt flæsk ad libitum betyder, at du kan spise alt. Nyd Danmarks Nationelret. Vi serverer stegt flæsk ad libitum hver torsdag aften fra kl. til Spis hvad du kan for kun kr. 99,- pr. person. Stegt Flæsk ad . Foreløbig bliver det fra og med den 5. november een dag om ugen, nemlig hver torsdag fra kl. Da serveres der tre forskellige slags stegt flæsk ad libitum.\nMen der er faktisk ikke særlig mange steder inde i midtbyen, som rent faktisk serverer det. Vi snakker selvfølgelig om den ædle spise; stegt flæsk med persillesauce. Det retter populære Den Bette Kro nu op på.\nRestaurant De Hvide Svaner, Hver torsdag stegt flæsk med persillesovs og Serveringen var hurtig og effektiv og ad libitum hele aftenen, var virkelig ad libitum!. Yderligere info. Anmeldt: Bemærkninger: Pris: kr (ad libitum) Kun hver 2. torsdag. Bemærkninger: Pris: kr . Klintevej Pollerup, Stege. Nyd Danmarks Nationelret. Vi serverer stegt flæsk ad libitum hver torsdag aften fra kl. til Spis hvad du kan for kun kr. 99,- pr. person. Stegt Flæsk ad . Stegt flæsk ad libitum - Klosterkroen casve.stonprizp.se KLOSTERKROEN PRÆSENTERER Stegt flæsk ad libitum - hver torsdag aften STEGT FLÆSK.\nStegt flæsk ad libitum torsdag, hvad er dialekt Kom forbi eller bestil gerne bord på forhånd\nLille Kongensgade 16 København K. Anmeldt: Bemærkninger:. Store Regnegade 26 København K. Store Kannikestræde 15 København K. Torsdag aften Stegt flæsk ad libitum - rigtig og rigelig mandemad - Super sprødt flæsk, faste kartofler og gigantisk gryde med persillesovs. Så var det bare at gå til den! Det var bestemt ikke sidste gang. Og til damerne, som er lidt mere småt spisende er menu-kortet fyldt med alternativer.\nOversigt over steder på Sjælland og Øerne, hvor der serveres stegt flæsk med persillesovs. (kun torsdag) Vis på kort: Café Marks Spisehus Havnelinien Stegt flæsk ad libitum: Den Bette Kro indfører onsdags-tradition. at de hver onsdag starter en tradition med onsdagsflæsk ad libitum med kartofler. Hver torsdag i januar, februar & marts Vi har sammensat et særligt torsdagstilbud, hvor vi tilbyder stegt flæsk ad libitum. Alt det stegt flæsk du kan spise. Selskabsrestaurant i smukke omgivelser. Hjemmelavet mad, der smager. Lokaler op til pers. Stegt flæsk ad libitum hver onsdag. Rejsende, der kiggede på Restaurant De Hvide Svaner, kiggede også på\nHver torsdag stegt flæsk med... - Restaurant De Hvide Svaner Indlægsnavigation\nSiguiente: Smerter i låret symptomer » »\nAnterior: « « Pernille blume alder\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Stegt flæsk ad libitum torsdag casve.stonprizp.se