Ansættelsesret - misligholdelse af ansættelsesforhold\nSagen drejer sig om, hvorvidt et selskab havde misligholdt ansættelsesforholdet af selskabets direktør ved ikke i 2002 at ville bekræfte, at nogle fakturaer udstedt til et koncernforbundet selskab i 1997 var sket efter instruktion af moderselskabets administrerende direktør.\nDom i sag F-43-03\n"Det østrigske selskab"\nSagen vedrører spørgsmålet, om sagsøgte, Det østrigske selskab, har misligholdt ansættelsesforholdet overfor sagsøger, selskabets direktør F, ved ikke i 2002 at ville bekræfte, at fakturering i 1997 af et italiensk selskab i Koncernen (herefter Det italienske selskab) skete efter instruks af den administrerende direktør D for Det danske selskab.\nF har nedlagt påstand om, at Det østrigske selskab tilpligtes at betale 5.670.665 kr.\nmed tillæg af sædvanlig procesrente af 5.600.000 kr. fra den 9. april 2002 og af\n70.662 kr. fra den 21. juni 2002.\nDet østrigske selskab har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse mod\nbetaling af et mindre beløb end det påstævnte.\nDer er enighed om den beløbsmæssige opgørelse af kravet, hvoraf 5.6 mio. kr. svarer\n2 års garantiløn, og 70.662 kr. udgør Fs flytteomkostninger fra Wien til Danmark.\nParterne og Fs ansættelsesaftale\nKoncernen er et internationalt konsulentfirma organiseret med en række datter-\nselskaber i forskellige lande og med moderselskaber i Danmark og Sverige. Det\nøstrigske selskab blev stiftet den 5. januar 1996 og er hjemmehørende i Østrig. Sel-\nskabet var ejet af Det danske selskab med 95 % og D med 5 %. D var administreren-\nde direktør i Det danske selskab indtil marts 2002, men hans fratræden blev meddelt\nallerede i december 2001.\nF, der var ansat i Det danske selskab, blev pr. den 1. januar 1996 udnævnt til admini-\nstrerende direktør i Det østrigske selskab. F skulle referere til D. Fs direktørkontrakt\nblev indgået den 20. december 1999 og revideret den 12. december 2000 for så vidt\nangik pkt. 3.1.2. Kontrakten blev indgået mellem "Selskabet" (Det østrigske selskab)\nog "Direktøren" (F). Det fremgår af kontraktens indledning, at Det østrigske selskab\nvar et datterselskab af Det danske selskab, som garanterede aftalen. Følgende frem-\ngår af den reviderede kontrakt:\n1.1.1 Direktøren tiltrådte 1.1.1996 som adm. direktør for Selskabet.\nDirektøren er anmeldt til Firmenbuch som Aleingeschäftführer\nog øvrige myndigheder\niht. østrigsk lovgivning.\n1.2.1 Direktøren har under ansvar over for den adm. direktør i moderselskabet den daglige\nledelse af Selskabets samlede virksomhed.\n1.2.2 Moderselskabet fastsætter de forskrifter, der til enhver tid skal gælde for Selskabets\nvirksomhed, og Direktøren er over for denne ansvarlig for, at Selskabets virksomhed\nforegår i overensstemmelse med Selskabets vedtægter og lovgivningen. Alle spørgsmål\naf usædvanlig art eller stor betydning skal af Direktøren forelægges for Moderselska-\n2. DIREKTØRENS ØKONOMISKE RETTIGHEDER UNDER\nDen samlede løn består af en garantiløn samt bonus.\nGarantiløn for det følgende år aftales ved kalender-\nårets udgang i forbindelse med\ngodkendelse af planer og budgetter, bekræftes skriftligt\nog erstatter hermed alle\ntidligere aftaler om samme.\nDen aftale garantiløn er for 2000 fastsat til ATS\n4.800.000 og er sammensat af en fast\nløn samt en bonusordning.\nDen samlede optjente løn udregnes, når årsregnskabet forelig-\nger, efter en model, som\np.t. er under udarbejdelse. Denne aftale vil blive\nvedlagt som allonge til nærværende\n2.2.2 Selskabet betaler alle flytteomkostninger efter regning, hvis direktøren flytter fra Østrig\ntil et andet land grundet forflyttelse inden for Koncernen, eller hvis direktøren opsiger\nsin stilling på baggrund af væsentlige ændringer i sine arbejdsopgaver jf. 3.1.3.\nI tilfælde af ansættelsesforholdets opsigelse er det aftalte varsel\nfra Selskabets side 12\nmåneder og fra Direktørens side 3 måneder. Opsi-\ngelse skal meddeles skriftligt til ud-\ngangen af en måned.\n3.1.2 Såfremt Direktøren opsiges uden rimelig grund, eller skyldes selskabets eller F's opsi-\ngelse misligholdelse af kontrakten fra selskabets side, er Direktøren berettiget til til en-\nhver tid at kræve at blive fritstillet i opsigelsesperioden, således at Direktøren frit kan\nvælge, hvorledes han vil anvende sin arbejdskraft i opsigelsesperioden under forudsæt-\nning af, at det ikke sker i direkte eller indirekte konkurrence med Selskabet.\nSelskabet betaler i påkommende tilfælde et beløb\nsvarende til to gange seneste års\naftalte garantiløn til fuld og endelig afgørelse af mel-\nlemværendet med Selskabet fra\n3.1.3 Hvis direktøren opsiger sin stilling grundet væsentlige ændringer internt i Koncernen -\n3.1.4 Opsiger direktøren sin kontrakt, uden at forhold som nævnt under pkt. 3.1.3 gør sig\ngældende, hensætter selskabet DKK 2,5 mio. brutto på en spærret konto, som udbetales\nmed renter ét (1) år efter fratrædelse under forudsætning af, at F ikke i det forløbne år\ndirekte eller indirekte har været involveret i en med Koncernen konkurrerende virk-\nSkulle Selskabet eller Direktøren gøre sig skyldig i væ-\nsentlig misligholdelse af sine forpligtelser efter denne\nkontrakt eller de relevante forudsætninger, hvorunder\nden er indgået, kan den anden part ophæve kontrakten\nuden varsel eller opsige den til et vilkårligt fastsat tids-\npunkt. Direktøren har, hvis ophævelsen eller opsigelsen\nskyldens hans misligholdelse, kun krav på vederlag ind-\nDen part, der har misligholdt sine forpligtelser, er plig-\ntig til at erstatte tab, som den anden part måtte lide ved\nDet centrale for Fs opsigelse/ophævelse af ansættelsesforholdet i april 2002, som er\ngenstand for bedømmelsen under denne sag, er to fakturaer udstedt af Det østrigske\nselskab i 1997 til Det italienske selskab.\nDen første faktura er dateret den 13. oktober 1997 og har følgende indhold:\nIntercompany assistance and consulting in the 1st half of 1997 regarding:\n· Berner Versicherung\nF sendte fakturaerne med et følgebrev til direktøren for Det italienske selskab, JL,\nIfølge aftale finder du vedlagt ovenstående.\nMåtte du have kommentarer beder jeg dig kontakte mig.\nDen anden faktura til Det italienske selskab er dateret den 16. december 1997 og har\nIntercompany assistance and consulting in the 2nd half of 1997 regarding:\n· Berner Vesicherung\nI alt fakturerede Det østrigske selskab ved de to fakturaer ca. 1,8 mio. kr. til Det itali-\nenske selskab. F har fremlagt en udateret telefax, sagens bilag 4, til D, hvoraf frem-\nVedlagt til info. Måtte du have kommentarer er jeg på min mobil ... tirsdag.\nDen første af de omtalte fakturaer til Det italienske selskab skulle være vedlagt oven-\nDet østrigske selskab har fremlagt tre breve fra Det italienske selskab (JL) til Det\nøstrigske selskab (F), som skulle være sendt forud for de omtalte to fakturaer samt et\nefterfølgende brev. F har bestridt, at disse fire breve er modtaget. Brevene er sendt til\nadressen X, A-1010 Vienna. Af brevet, dateret den 18. marts 1997, fremgår blandt\nIdet vi henviser til vores samtaler i Wien, bekraefter vi vores meget stor interesse for at\nkomme i kontakt og samarbejde med de virksomheder, som du kender godt fra Dan-\nmark og siden fra Ostrig, i saerdeleshed:\nLohmann er interessant, men begraenset, de andre har strategisk interesse for os for de\nnaeste mange aar.\nVi er villige til at honorere indsatsen.\nDet italienske selskab\nAf brevet, dateret den 6. april 1997, fremgår:\nJeg har forstaaet fra din telefonsamtale, at du er meget optaget og at indsatsen vil kraeve\nmeget store investeringer i tid og arbejde, men vi finder at det beloeb, du taler om er for\nstort, selvom du anvender folk og har mange udgifter.\nVi foreslaar, at betale 500 millioner lire i 1997, men reducerer dette beloeb til 40 % i\n1998 og til 20 % i 1999.\nVi foreslaar, at der fremover og uanset vores omsaetning med disse omtalte virksomhe-\nder, beloebet skal forblive som her aftalt.\nAf brevet, dateret den 7. oktober 1997, fremgår blandt andet:\nEfter at vores aftale er traadt i kraft, maa vi sige at der er kommet gang i:\nComputer Associates (CA) og- isaer\nEndelig fremgår det af brev af 17. oktober 1998, at\nDet er OK med pengene i 1997 og vi har gang i Lohmann, CA (Computer Associates)\nog Electrolux/Zanussi i 1998, selv om vi endnu ikke har kunnet fakturere noget.\nElectrolux projekterne er paa vej, men vi har intet fra Ericssons side. I betragtning af\ndet, du har kraevet for 1997, mener vi at i 1998 skal en reduktion fra 200 millioner til\n150 millioner lire vaere rimelig.\nRevisor P. Fauerholdt Hansen, der var den danske revisor for Det østrigske selskab,\nomtaler i et brev af 11. februar 2001 til Det østrigske selskab syv fakturaer fra dette\nselskab til Det danske selskab:\n"Vedr. resultat for 1997\nIfølge tidligere fremsendte balance pr. 31/12 1997 var der et overskud på\nFølgende fakturaer til Det danske selskab har jeg tilbageført:\n17/1 1997 nr. 200005 inter ...\n9/12 1997 nr. 200189 inter ...\nDette overskud vil forsvinde når Donau har beregnet afskrivninger og afsat honorar til\ndem selv. Vi har anslået dette til at løbe op i ca. 70.000 så overskuddet herefter bliver\nIndbetalingen af ovennævnte fakturaer er omposteret til et lån fra Det danske selskab,\nde skal dateres i 1997.\nJeg meddeler Bente hvad hun skal lave lånedokument på.\nDebatten om Koncernens interne forretningsmæssige forhold\nF var meget optaget af Koncernens interne forhold og sendte blandt andet i 2001 en\nudateret opsummering med titlen "Sense & Sensibility" til D, direktøren for H og\nstifteren af Koncernen, E, og alle country managers, hvori F behandlede emnet trans-\nfer pricing samt andre økonomiske og organisatoriske forhold i Koncernen. I brev af\n14. september 2001 fra F til D nævnes en e-mail af 25. juni 2001 fra F til alle country\nmanagers m.fl. vedrørende organiseringen af Koncernen. Den 18. februar 2002 send-\nte F en e-mail til en række personer i Koncernen vedhæftet en redegørelse med titlen\n"The Rules of Engagement", hvori han blandt andet berørte Koncernen selskabernes\nbetaling af royalty/licens til H. Det østrigske selskab betalte ikke royalty/licens til H.\nD og F drøftede i begyndelsen af 2002 Fs internationale engagement, og af en e-mail\naf 27. februar 2002 fra D til F fremgår:\nWe see no need for a meeting, and I hereby order you to stop discussion or interfering\nwith a matter that is none of your business.\nF redegjorde videre for sine synspunkter om royalties og transfer pricing m.v. i brev\naf 5. marts 2002 til D.\nForhandlingerne om Fs løn\nUltimo 2001/januar 2002 påbegyndtes en drøftelse af Fs lønforhold for 2002. D re-\ndegjorde i den forbindelse i brev af 21. januar 2002 om baggrunden for indgåelse af\ndirektørkontrakten og anførte blandt andet:\nNu vidste vi ikke rigtigt, om vi var på en almindelig "gammel" Koncern kontrakt, hvor\ndu skulle have mulighed for at blive rig pga den indsats, du havde lavet ved at opbygge\net land og gøre det lønsomt, eller om du stadig var på hold enten til et internationalt job\neller som min efterfølger.\nDette dilemma synes jeg, at vi fik løst i forbindelse med forhandlingerne om din kon-\ntrakt, hvor vi  helt usædvanligt  indføjede ét års løn som kompensation i tilfælde af, at\ndu skulle sige op (underforstået, hvis Koncernen ikke kunne leve op til de forventnin-\nger, du måtte have og har haft, da du tog jobbet i Østrig). Herudover gennemtænkte vi\nogså andre scenarier, hvis du skulle blive sagt op eller selv sige op med "skellig grund",\nog også her konkluderede vi og indlagde en stor kompensation.\nAt vi ikke har færdiggjort en yderligere tilføjelse til din kontrakt (20 % af profit), skyl-\ndes jo, at det endnu ikke har været aktuelt, men det har jeg jo tidligere elaboreret over \nDer er under sagen uomtvistet, at Det østrigske selskab ikke genererede overskud i\nDen 25. januar 2002 om formiddagen holdt D og F et møde, hvor lønnen, men også\nevt. fratrædelsesløsninger, blev drøftet. Senere samme dag ringede F til D. Under\ndenne samtale drøftedes muligheden af Fs fratræden og honorering i den forbindelse.\nI e-mail samme dag kl. 16.31 til F udtrykte D forundring og bad F tænke over situa-\ntionen en gang til, og hvis F fastholdt sin beslutning, var det vel kontraktens punkt\n3.1.1 og 3.1.4, som var på tale. I telefax af 27. januar 2002 til D mente F, at D på ny\nskiftede standpunkt, og trak sit oplæg om fratræden efter gensidig overenskomst til-\nD skrev den 27. januar 2002 følgende til F:\nI forbindelse med budget 2002 var jeg i Wien, hvor jeg forklarede at jeg ikke synes, det\nvar rimeligt, at du som saedvanligt forhoejede din loen med 10 % - al den stund selska-\nbet gav et solidt underskud, vi fyrede folk, lukkede et kontor, sparede generelt osv.\nEfterfølgende dukkede der  for mig ganske uventet  et krav op om 2,5 mio./1 aars lo-\nen, som selskabet "skyldte" dig for at have startet op de foerste tre aar.\nDen 28. januar 2002 meddelte D, at han havde accepteret Fs budgetforslag for 2002,\nbortset fra Fs lønforhøjelse. Parterne fortsatte drøftelserne om en bonusordning for F,\nog den 8. februar 2002 foreslog D følgende:\nI will suggest that you get 10 % of your yearly salary (excl. other benefits) as a bonus if\nyou reach your profit target for year 2002. Let's say 800.000 Euro.\nF accepterede bonusordningen den 11. februar 2002.\nDen 7. februar 2002 havde D meddelt F, at D fremover skulle orienteres forud for\nenhver organisatorisk beslutning eller investeringer over 10.000 euro, hvilket F\nsamme dag protesterede imod og siden flere gange anmodede D om at tilbagekalde.\nBekræftelse af instruksen om inter-company fakturaerne\nVed et fælles brev til alle country managers i Koncernen meddelte D den 3. decem-\nber 2001, at han ville forlade Koncernen i marts 2002, og at en ny general manager\nI brev af 25. februar 2002 fra F til D henviste F til, at D skulle have fremsat beskyld-\nninger om, at F ønskede at forlade Koncernen og planlagde at skade Koncernens\ninteresser. Derudover nævntes følgende:\nAnnual report 1997-2001\nAccomplishing our annual report 2001 our auditor (Donau Wirtschaftsprüfung) once\nagain commented on long-term receivables of EUR 258.224,31 with Det italienske sel-\nskab. This relates to your instructions to JL and me in 1997 to issue inter-company in-\nvoices for reducing company taxes with Det italienske selskab and improving annual re-\nsult with Det østrigske selskab. ... At several occations in the latter 4 years and again\nthis year, our local auditor has emphasized that in case mentioned inter-company activi-\nties did not represent actual work, they were and are a violation of law. Having followed\nyour instructions in 1997, I kindly ask you to guide JL and me on how to balance this,\nrespecting all involved parties and local legislation..."\nVed brev af 27. februar 2002 svarede D blandt andet:\nBusiness with Italy in 1997. I do not remember me giving any instructions, but I can see\nthat Italy still ows Austria money.\nI have asked Italy to start paying whenever they can for the jobs Austria performed for\nVed brev af 5. marts 2002 til D understregede F, at han og JL i 1997 havde handlet\nefter Ds instruks, og anmodede om Ds bekræftelse heraf. F sendte i samme måned en\ne-mail til D vedrørende Koncernens bidrag til en konsolideringsrapport for Koncer-\nnen med bemærkning om, at D ved sin manglende hukommelse af fakturaerne til Det\nitalienske selskab havde overladt hele ansvaret herfor til F og JL. D svarede, at JL\nville betale fakturaerne, hvorfor der ikke var noget problem.\nKoncernens bidrag til konsolideringsrapporten indeholdt følgende note:\nUpon accomplishing our Annual Report for 2001 our Aditor "Donau\nWirtschaftsprüfung" once again commented on receivables of ATS 3.553.224,-/EUR\n258224,31 by Det italienske selskab. They relate to instructions given by D... Upon the\nadvice of our local audito we registered the amount as long-term receivables in the An-\nnual Report for 2001.\nF anmodede den 18. marts 2002 D om straks at tage sig af problemet med fakturaer-\nne og den manglende bekræftelse af, at D havde instrueret om disse. F anførte deru-\n"...Accepting payments for services that where not rendered is out of the question. ..."\nDen 19. marts 2002 sendte F en e-mail til JL, hvoraf fremgår:\nJeg har modtaget information fra D om Det italienske selskabs betaling af ovenstående,\nhvilket jeg ikke kan tiltræde.\nF og D fortsatte korrespondancen og samtalerne, indtil D i en e-mail af den 22. marts\n2002 blandt andet anførte:\n"...I don't know what case you are building, but don't count me in."\nHerefter sendte F den 4. april 2002 et brev til D under henvisning til de to fakturaer\ntil Det italienske selskab fra 1997:\nJeg beder dig følgelig venligst før kl. 15:00 CET mandag den 8. april 2002  skriftligt\nbekræfte, at JL og jeg handlede i overensstemmelse med dine instruktioner i forbindelse\nVed brev af 9. april 2002 meddelte F gennem sin advokat, at han betragtede ansæt-\ntelsesforholdet som misligholdt af selskabet under henvisning til, at D ikke indenfor\nden af F fastsatte frist havde bekræftet, at F handlede i overensstemmelse med Ds\ninstruktioner i forbindelse med Det østrigske selskabs udstedelse af to fakturaer på i\nalt 258.224,31 Euro til Det italienske selskab. Ansættelsesforholdet blev opsagt med\nvarsel på 12 måneder og med krav om udbetaling af to gange seneste års aftalte ga-\nDet danske selskab bestred den 16. april 2002, at der forelå en misligholdelse fra\nselskabets side og anførte blandt andet:\nDeres klient kan i øvrigt ikke ensidigt opstille frister overfor min klient for stillingtagen\ntil fakturaer, udstedt på Deres klients foranledning for ca. 5 år siden.\nDen 29. april 2002 ophævede F ansættelsesforholdet under henvisning til, at Det\nøstrigske selskab havde misligholdt kontrakten væsentligt ved fortsat ikke at ville\nbekræfte instruksen om fakturaerne. F fremsatte krav svarende til 2 års seneste garan-\ntiløn og godtgørelse af flytteomkostninger i henhold til direktørkontraktens pkt.\n2.2.2. Koncernen ophævede den 3. maj 2002 kontrakten med F under henvisning til,\nat F uberettiget var udeblevet fra arbejdet.\nParterne udvekslede yderligere korrespondance om ansættelsesforholdets ophør og\nbaggrunden herfor. F indhentede en udtalelse af 28. maj 2002 fra Koncernens østrig-\nske revisor, Donau, Witschaftsprüfungs- und Steuerberatungs GmbH, hvoraf frem-\n"...die gegenüber Det italienske selskab ausgewisene Forderung iHv Euro 228.244,25\n(...) besteht seit 1997. Diese Bilanzposition war jeder Jahr Gegenstand der Bilanz-\nbesprechung. Aufgrund der faktisch langen Auenstandauer haben wir uns im Jänner\ndieses Jahres dafür entschieden, den Saldo auf das Konto "long-term receivables Det\nitalienske selskab", zu übertragen, da durch den Ausweis im langfristigen Bereich dem\nUmlaufvermögens einesteils das Vorsichtsprinzip für einen externen Bilanzieser ge-\nwahrt und andernteils der true and fair view des Jahresabschlusses vermittelt wird\n(substance over form)..."\nF erhvervede sammen med sin ægtefælle ejendommen Y, 2920 Charlottenlund, med\novertagelse den 1. juli 2002.\nUdtalelser i processkrifterne\nDet østrigske selskab anførte i processkrift af 25. november 2003 følgende:\nDirektør D oplyser, at han ikke har nogen konkret erindring om hændelsesforløbet i ef-\nteråret 1997, og at han fortsat ikke har en sådan konkret erindring. Direktør D kan der-\nfor ikke bekræfte det af sagsøger fremkomne postulat.\nDet østrigske selskab anførte i processkrift af 8. marts 2004:\nDet arbejde, der ligger til grund for den omhandlede fakturering, er udført af D for og\nsammen med Det italienske selskab.\nF har forklaret, at han blev ansat i Koncernen den 1. august 1986. Han kendte i for-\nvejen D, der i 1989 blev hans direkte overordnede. Der var et særdeles godt forhold\nDet østrigske selskab påbegyndte virksomhed den 1. januar 1996. Han havde været i\nØstrig 3-4 dage om ugen siden slutningen af 1995 og flyttede til Østrig i juli måned\n1996. Indtil 1999 foregik hans årlige lønforhandlinger med D i december måned på\ngrundlag af en drøftelse om budget og planer. Der var løbende drøftelser mellem de\nto om indholdet af en egentlig direktørkontrakt. Problemet var, at dette blev priorite-\nret lavt af D, og at D mente, at Fs arbejdsforhold var meget specielle. Kontrakten fra\n1999 erstattede alle tidligere aftaler og var herefter det eneste, der var gældende for\nansættelsesforholdet. Han fik ikke den samme kontrakt som de andre chief managers,\nmen alene en midlertidig kontrakt. Han fik en lønforhøjelse på 10 % af den faste ga-\nrantiløn i de år, hvor der ikke var nogen bonus, samt et tillæg som kompensation for\nstigende udgifter til leveomkostninger. Blandt andet blev hans børns skoleudgifter på\n250.000 kr. om året efter en særlig aftale herom fra 1995-1996 betalt. Han skulle\nreferere til D, hvilket han især gjorde i forbindelse med budgetlægning og -\nopfølgning. Alle havde desuden en uformel reference til E.\n"Score Sheets" dækker over et business management system, som følger hver enkelt\nkonsulents aktiviteter, og resultaterne fra de enkelte konsulenter blev samlet i halvår-\nlige oversigter. Alt arbejde blev registreret på denne måde. Det eneste arbejde, som\ner blevet faktureret uden at være registreret på Score Sheets, var de to fakturaer fra\n1997 til Det italienske selskab samt faktureringen af Det danske selskab for omkost-\nninger frem til 1996-1997. Sidstnævnte fakturering skyldtes, at der ved etableringen\naf Det østrigske selskab blev overført midler fra Det danske selskab som selskabska-\npital m.v., og at han efterlod en stor klientportefølje i Danmark. Revisor Fauerholdt\nHansen omtalte 7 sådanne fakturaer i sit brev af 11. februar 1998, og der havde været\nflere i 1996 og 1997 på grund af stort overskud i Det danske selskab.\nI 1997 fortalte D ham, at det gik rigtig godt i Italien, hvorfor overskuddet skulle ned-\nbringes på grund af høj skat i Italien. D nævnte et beløb, som skulle faktureres til Det\nitalienske selskab, og sagde, at JL ville oplyse ham om, hvad det skulle kaldes. Han\nkoordinerede herefter faktureringen med JL, der oplyste kundenavnene. Han kan\nikke huske, at der var noget samarbejde med de kunder, som var anført på fakturaer-\nne bortset fra Volvo, som både lokalt og i Central- og Østeuropa benyttede Koncer-\nnen. Der blev ikke udført arbejde af Det østrigske selskab for nogle af de to faktura-\ner, og kunderne fremgik ikke af Det østrigske selskabs Score Sheets.\nSagens bilag 4 er en telefax fra ham til D vedrørende den første faktura til Det itali-\nenske selskab, som var vedlagt en kopi af fakturaen. Han husker ikke, om der også\nblev sendt kopi af den anden faktura.\nDet østrigske selskabs fakturering af Det italienske selskab medførte et regnskabs-\nmæssigt overskud, som blev reduceret ved at kreditere fakturaerne til Det danske\nselskab. Det omtalte lånedokument blev oprettet. Det italienske selskab erkendte at\nvære beløbet skyldig, men betalte ikke gælden i den tid, hvor han var ansat i Koncer-\nnen. Den østrigske revisor spurgte ham, hvorfor Det italienske selskab ikke betalte\ndet skyldige beløb, og han svarede, at der var tale om koncerninterne regnskabspo-\nster, som ikke skulle effektueres. I januar/februar 2002 havde han en drøftelse med\nrevisor, der i forbindelse med regnskabet for 2001 ønskede at overføre kravet til\nlangfristet lån, da der var tale om et krav, som der ikke var udført arbejde for. Ved\nudarbejdelse af årsregnskaberne for 1997-2000 har han hvert år meddelt D, at belø-\nbene ikke var blevet betalt, og at revisionen havde påpeget dette. Ds svar var, at det\nikke var noget, som han skulle blande sig i. D har aldrig sagt, at der var tale om ar-\nbejde, som var udført for Det italienske selskab. Der blev ikke faktureret andet, som\nskulle være udført af D, og han har aldrig hørt om noget sådant.\nHan deltog 2-3 gange om året i møder sammen med andre country managers og også\ni møder for en særlig gruppe af unge managers. De havde et godt og nært forhold til\nhinanden og diskuterede blandt andet royalty og transfer pricing principperne i Kon-\ncernen. Han skrev på et tidspunkt et 9 siders notat "Sense & Sensibility" om sit syn\npå forskellige emner, som optog dem alle. Royalty og transfer pricing var et emne,\nsom kom op i marts 2001 i Stockholm i forbindelse med præsentationen af konklusi-\nonerne fra større projekt, herunder fordelingen af ressourcer og opgørelse af omkost-\nninger og overskud. Diskussionen drejede sig om, at nogle blev pålagt at levere res-\nsourcer til et internationalt projekt, og at der kunne opstå problemer med de lokale\nmyndigheder, hvis de lokale bidragydere havde for lidt tilbage af overskuddet. Han\nhavde ikke selv nogen andel i det pågældende projekt og kædede ikke problemstil-\nlingen sammen med faktureringen af Det italienske selskab. Diskussionen om royalty\nudsprang af, at Koncernen i slutningen af 1970'erne havde indgået en aftale med det\nhollandske selskab H om betaling af royalty med 12 % for brug af en personligheds-\ntest. H er en forkortelse for E Company Netherland. Satsen varierede dog fra land til\nland, hvilket der blev stillet spørgsmålstegn ved. Koncernen havde en stor omsætning\nfrem til 2000, og ved betalingen til H i 2001 opstod der likviditetsproblemer rundt\nomkring. Det østrigske selskab havde ingen royaltyaftale, da det var underskudsgi-\nI 2001 fik han at vide, at tidspunktet for Ds fratræden nærmede sig. Han havde været\nbekendt med Ds hensigt herom i flere år. Han havde i 1996 forstået på D, at hans\narbejde i Østrig var en form for træning til, at han kunne tage over efter D, men han\nmeddelte D i 1997-98, at han ikke længere var interesseret heri.\nKorrespondancen mellem ham og D kan virke hård, hvilket skyldes, at de begge har\net iltert temperament og en travl hverdag. I 2000 havde de talt om, at han skulle have\net års løn som bonus, når han forlod Det østrigske selskab, og at han ville være beret-\ntiget til en bonus efter 5 år i Østrig, hvis han blev i selskabet. Dette skete blandt andet\ni forbindelse med en plan om at åbne et kontor i London. Han rejste til London og så\npå hus og skole og mødtes med E, der dog senere ombestemte sig med hensyn til\nI 2001 bevirkede krisen i konsulentbranchen, at han ikke fik den sædvanlige lønfor-\nhøjelse på 10 %. Han krævede i stedet sin 5-års bonus, men D var ikke enig i dette. D\nskulle have udarbejdet en allonge i henhold til konktaktens pkt. 2.1.2 om hans sam-\nlede løn, men dette skete ikke. I stedet havde han fået den omtalte 10 % årlige løn-\nforhøjelse. Baggrunden for hans telefax til D den 27. januar 2002 var, at han ikke\nkunne se, hvorfor han skulle han skulle sige ja til en ny kontrakt, som var dårligere\nend den gamle. Han tilbød derfor at fratræde mod at få et års løn. Denne løsning be-\nkræftede D to gange, hvorefter D sendte en e-mail med et direkte modsat indhold.\nDerfor måtte han meddele D, at der ikke var indgået nogen aftale alligevel. D fore-\nslog den 8. februar 2002 en lønforhøjelse på 10 %, hvis han nåede målet for 2002,\nhvilket han tiltrådte under den betingelse, at D ophævede nogle restriktioner vedrø-\nrende hans kompetencer i selskabet.\nDa D var på vej ud af Koncernen, var det vigtigt, at han fik en bekræftelse fra D om,\nat det var denne, der havde instrueret om fakturaerne til Det italienske selskab i 1997.\nDette var det eneste forhold i Det østrigske selskab, som han ikke havde kontrol\nover. Han kunne ikke tiltræde, at Det italienske selskab betalte fakturaerne i marts\n2002, da han ikke kunne overskue konsekvenserne af at modtage betalingen uden at\nhave en bekræftelse fra D om, at det var denne, der havde instrueret om udstedelsen\naf fakturaerne. Havde D givet bekræftelsen, ville han have været i Koncernen i dag.\nDa han efter at have presset D ikke fik bekræftelsen den 8. april 2002, besluttede han\nsig for at forlade Koncernen.\nEfter at have opsagt sin stilling i april 2002 købte han et hus Danmark, som han hav-\nde set på allerede i 1989. Huset var blevet handlet et par gange, og han fulgte salgs-\nbestræbelserne fra 2001 over Internettet. Efter opsigelsen stod han uden arbejde og\nindtægt, hvorfor han åbnede sit eget konsulentfirma, som blev registreret med effek-\ntiv drift fra den 1. maj 2002. Han oprettede både et anpartsselskab og et aktieselskab,\nsidstnævnte som moderselskab. I februar 2001 havde han registreret domænenavnene\nz.com, og i januar 2002 registrerede han også z.org, -.info og -.net, men ikke -.dk. I\nmidten af juli 2002 ansatte han sin tidligere personlige assistent i sit nye selskab Z\nGmbH, som var en filial i Østrig, og i september 2002 yderligere en tidligere medar-\nbejder fra Koncernen. Han blev kontaktet af tidligere klienter, men etablerede også\nnye kundekontakter. Han har ikke på noget tidspunkt fået henvendelser fra Koncer-\nnen om, at han skulle have taget kunder fra Koncernen med sig.\nHan har ikke før denne sag har haft noget kendskab til brevene af 18. marts 1997, 6.\napril 1997, 7. oktober 1997 og 17. oktober 1998 til ham fra JL. Disse breve er aldrig\nD har forklaret, at Koncernen selskaberne i Sverige og i Danmark har datterselskaber\nrundt om i Europa. E stiftede oprindeligt selskabet i 1967. Det hollandske selskab H\nhar fået overdraget en række rettigheder, som Koncernen betaler royalty for brugen\naf. D startede i 1973 i den dansk afdeling og var administrerende direktør fra 1977\nindtil sin fratræden i 2001-2002, dog afbrudt af 3 år i Italien.\nHan kendte F, før denne kom til Koncernen. F blev sendt til Østrig i 1995, hvor det\nikke gik så godt for Koncernen. F var en succesfuld konsulent med stor omsætning\nog fik en del af indtjeningen fra sine kunder i Danmark til at danne et nyt østrigsk\nselskab. Koncernens direktører havde forskellige kontrakter. Den lukrative kontrakt\nvar for dem, der startede et selskab, og en anden kontrakt var til efterfølgerne. F hav-\nde ingen direktørkontrakt før 1999, men der var skriftlige aftaler. Spørgsmålet var,\nhvilken type kontrakt der skulle indgås med F. I 1999 blev de enige om en kontrakt,\nsom i 2000 blev revideret for så vidt angik pkt. 3.1.2 indeholdende en favorabel eks-\ntra årsløn. Denne klausul skulle kompensere F for den bonus, som han ellers skulle\nhave haft for det hårde opstartsarbejde, men det var ikke noget stort emne, for de\nregnede med, at F skulle have en kontrakt med en bonus 20 % af overskuddet. Dette\nvar endnu uinteressant i Østrig, da der ikke var et reelt overskud. I stedet steg Fs løn\nmed 10 % om året. Ifølge pkt. 2.1.2 skulle han, D, udarbejde en allonge til kontrak-\nten, men han har ikke udarbejdet andet end det, der er fremlagt under sagen.\nDet østrigske selskab havde driftsunderskud, og gælden til Koncernen var ved ud-\ngangen af 2001 på ca. 12 mio. kr. Det var derfor vanskeligt at forhøje Fs løn. F havde\nværet i Østrig i 6 år sammen med sin familie og ville gerne et andet sted. De drøftede\nmuligheden for, at F gjorde karriere i Østeuropa, i England eller som Ds efterfølger,\nmen F havde ikke det bedste forhold til Koncernens øvrige topledelse. Fs "Sense &\nSensibility" notat syntes E ikke om. Det var helt usædvanligt, at en country manager\nblandede sig i Koncernens forhold på den måde, og selv om han var enig med F på\nnogle punkter, var det ikke en klog taktik.\nEn gang om året drøftede han og F løn. Ved udgangen af 2001 så de på resultat og\nbudget. F ville have en lønstigning på 10 % igen i 2002, men det var ikke rimeligt\nhenset til det fortsatte underskud, samt at F var general manager og ikke konsulent.\nPludselig påstod F, at Koncernen skyldte ham en 3-års præmie på et års løn, men\ndette var taget højde for dette i direktørkontrakten. De blev ikke enige, og så begynd-\nte problemerne. F blev mere og mere aggressiv på det internationale område og var\nvel af den opfattelse, at royaltyordningen betød, at E høstede fortjenesten fra de\nhårdtarbejdende konsulenter. F ønskede at sige op på betingelse af, at han kunne\nkonkurrere med Koncernen, men det ville være i strid med kontrakten, og F trak sin\nFormålet med fakturaerne fra Det østrigske selskab til Det italienske selskab var\nblandt andet at reducere det skattepligtige overskud i Italien. Han kunne fakturere\nnoget arbejde, som var udført for det italienske selskab, og det var rimeligt, at Det\nøstrigske selskab, hvor han var bestyrelsesformand, modtog betalingen. F var positivt\nindstillet, for det reddede selskabets regnskab, og F spurgte ikke yderligere til faktu-\nraerne. Han bestemte, hvad fakturaen skulle lyde på, for det var hans arbejde. Arbej-\ndet fremgik ikke af score sheets noget sted, for han var jo ikke provisionslønnet. Alle\nvidste, at hans arbejde blev faktureret et eller andet sted på en eller anden måde.\nHans konsulentbistand indgik i den ydelse, som Det italienske selskab fakturerede\nsine kunder. Fakturaerne dækkede over hans indsats for det italienske selskab med\nhensyn til seks kunder, men han kan ikke huske det konkrete arbejde, som han udfør-\nte for kunderne, men der var både konsulentarbejde, og arbejde af administrativ eller\nforberedende karakter. F fik en liste med de kunder, der skulle fremgå af fakturaerne,\nsamt beløbene, og han modtog Fs bekræftelse, sagens bilag 4, på, at det var gennem-\nført. Revisor Fauerholdt Hansen tilbageførte derefter nogle af de fakturaer, som F\nhavde sendt til Det danske selskab, og som var baseret på en vurdering af omfanget\naf Fs indsats overfor nogle kunder i Danmark. Fakturaerne blev omvurderet, og F\nreagerede ikke på det. Det var bare en sædvanlig forretningsekspedition, og F havde\nikke været med i de pågældende kundeforhold. Tallene skulle balancere, og målet\nvar at komme tæt på 0. Ingen myndigheder har gjort indsigelser over de udførte\ntransaktioner. Senere er der kommet interne regler om inter-company fakturering til\nstor irritation for mange. Det eneste problem var, at den italienske revisor spurgte,\nhvorfor regninger ikke blev betalt, men det havde det italienske selskab ikke likvidi-\ntet til. Han var ikke involveret i diskussionen om at flytte posterne fra kortfristede til\nKonflikten med F passede ham meget dårligt, for han havde annonceret sin afgang\nog ville ikke overtage Østrig. Der var en fare for, at investeringen i Østrig ville gå\ntabt, hvis F forlod Koncernen. I februar 2002 blev spørgsmålet om fakturaerne rejst\nfor første gang. Han svarede den 27. februar 2002, at han ikke kunne huske noget, da\nhan var usikker på, hvor F ville hen. Han havde ikke givet nogen længere instruktion\nom fakturaerne andet end at sige, at de skulle skrives, og han forsøgte at træde vande\nfor ikke at blive fanget på et forkert ben. Han havde ingen papirer på sig, så selvom\nhan kunne godt huske, at der havde været et eller andet, ønskede han ikke at have\nnoget med det at gøre, før han vidste, hvad det drejede sig om. Det kunne vel også\nvære lige meget for F, der havde sagt op.\nI sit brev af 5. marts 2002 berørte F royaltyaftalerne, hvilket F ikke havde noget at\ngøre med, hvorfor det fremstod provokerende. Der var også et afsnit om fakturerin-\ngen mellem Det østrigske selskab og Italien. Han kunne dog ikke se, at det gjorde\nnogen forskel, om posterne blev opført som kort- eller langfristet gæld. Da han bad\nJL om at betale beløbet, ville F ikke modtage pengene, begyndte han at ane, hvorhen\nFs brev af 4. april 2002 ligner ikke Fs formuleringer. F skulle da heller ikke pålægge\nham en frist. Han havde hele tiden troet, at de ville nå til enighed, men det endte\nmed, at F ansatte et par konsulenter og sin sekretær og fortsatte i sin egen konsulent-\nvirksomhed, hvilket han ikke forfulgte yderligere.\nJL har forklaret, at hun i 2004 vendte hjem til Danmark efter at have arbejdet 18 år i\nDet italienske selskab, hvor hun var direktør fra 1993. Hun refererede til D, indtil han\nfratrådte i 2001.\nFakturaerne fra Det østrigske selskab til Det italienske selskab i 1997 var genstand\nfor mange drøftelser mellem hende og F. Fakturaerne blev udstedt efter aftale med D,\nder mente, at det var rimeligt, at hans arbejde med at skaffe kunder til Det italienske\nselskab blev betalt af samme selskab. Hun syntes, at beløbet var meget højt og prø-\nvede at få det sat ned, for hun skulle kunne forklare sig overfor de italienske myn-\ndigheder. Fakturaerne omfattede nogle af de store italienske kunder, og hun talte med\nD om, at han skulle hjælpe til med nogle af kunderne. De kunder, som nævnes i den\nførste faktura, var kommet til blandt andet på grund af samarbejdet med D. Fakturaen\nfra december 1997 var fortrinsvis begrundet i, at D udviklede og opnåede en større\nomsætning hos disse kunder. Det var hovedsageligt D, der skabte konktakten til kun-\nderne, og han deltog også i nogle af møderne. Økonomisk gik det glimrende i Italien\npå daværende tidspunkt, og det var nok et vigtigt formål med fakturaerne at få ned-\nbragt det skattemæssige resultat, men det var ikke baggrunden.\nDa hun modtog fakturaerne, efterlyste hun dokumentation for de store beløb til brug\nfor skattemyndighederne. Hun udarbejdede en redegørelse for, hvad der var rimeligt\nfor hvilke ydelser. I brevene af 18. marts 1997, 6. april 1997, 7. oktober 1997 og 17.\noktober 1998 foreslog hun ændringer. I forbindelse med denne sag fandt hun kopier-\nne af fakturaerne og brevene i sine mapper. Nogle af kunderne var nævnt i fakturaer-\nne, men det var også tanken at få internationale organisationer som kunder. F kom\nselv med Lohmann. Computer Associates var også en kunde. D var involveret i en\nrække af de navngivne kunder. Betalingen på 500 mio. lire var et rundt beløb, og selv\nom det var mange penge, fik de også kunder, men om dette var alle pengene værd,\nved hun ikke. Det er muligt, at nogle af ydelserne fremgik af score sheets hos de in-\nvolverede konsulenter. Det var D, der fastsatte beløbet.\nDa hun flere år senere talte med Lacoppindan om fakturaerne, var han meget irriteret.\nDet undrede hende, at F pludselig ville tale om disse gamle fakturaer, og at han ikke\nville have betaling for noget, han havde sendt faktura på. Betalingen skete i\n2001/2002. Hun havde ikke noget problem med fakturaerne som sådan, kun at de\nikke blev betalt. Fakturaerne kunne være betalt i 1997 eller 1998, hvor likviditeten\nvar bedre end i 2001, men hun undlod dette for at finansiere andre ting. Selskabets\nrevisor påtalte det, men Det italienske selskab fik godkendt regnskaberne hvert år.\nUnder et internationalt møde i Koncernen diskuteredes royalty til H. De italienske\nmyndigheder havde svært ved at acceptere en royalty på mere end 2-3 %, og Det\nitalienske selskab betalte 8-12 %. De fleste var utilfredse med royaltybetalingen, og\nF skrev i 2001/2002 et brev til alle country managers og redegjorde for sin opfattelse\naf den måde, Koncernen blev drevet på. F havde en markant måde at formulere sig\npå, men havde vist ikke skrevet om dette tidligere. Transfer pricing var ikke et emne,\nselv om Fs forsøgte at skabe en diskussion herom.\nEva Maria Burghofer har forklaret, at hun blev ansat i Det østrigske selskab i no-\nvember 1997 som management assistent for F. Det var hende, der skrev fakturaerne\ntil Det italienske selskab. De nævnte kunder fremgik ikke af score sheets. F sagde\nikke meget om det, kun at det var noget, som det internationale management havde\nbesluttet. Hun deltog i møderne med den interne østrigske revision og hjalp F med\ndet de tyske termer. Fra 1997 var fakturaerne genstand for diskussion med revisorer-\nne, da de ikke blev udlignet. Dette blev taget op i 1998-2000. Hun deltog ikke i mø-\ndet ved afslutningen af regnskabet for 2001, som fandt sted på et tidspunkt fra midten\ntil slutningen af januar måned 2002. Der blev udstedt kreditnotaer vedrørende faktu-\nraerne til Det danske selskab.\nHun har ikke set brevet af 17. oktober 1998 fra JL før, og brevet er ikke adresseret\nkorrekt, for Det østrigske selskab flyttede i maj 1998 til en ny adresse.\nHun arbejdede tæt sammen med F, og det var ikke interessant for hende at fortsætte i\nDet østrigske selskab uden ham. Derfor opsagde hun sin stilling i april 2002. Hun\nsøgte nyt arbejde og overvejede at starte egen virksomhed som oversætter. Hun fik\nikke noget jobtilbud af F inden hans fratræden, men i juni måned 2002 fik hun tilbudt\narbejde hos ham. Hun var den første, som han ansatte. Hendes sidste arbejdsdag hos\nDet østrigske selskab var den 31. maj 2002. Hun havde på det tidspunkt hørt, at F\nsøgte medarbejdere, for hun havde haft kontakt med F siden sin opsigelse, men de\ndrøftede ikke en mulig ansættelse før i juni måned. Kort efter ansatte F yderligere en\nmedarbejder. De havde nogle af de samme kunder, som Det østrigske selskab havde\nhaft, men det udgjorde ikke hovedparten af omsætningen.\nOthmar Pauggert har forklaret, at han er skatterådgiver i Wien. I perioden 1996-\n2002 var hans firma skatterådgiver, og ikke revisor, for Det østrigske selskab. De\nhjalp med at transformere regnskabet, der var udarbejdet af det danske moderselskab\ntil et regnskab, som overholdt østrigsk ret. Bogføringen og regnskabet blev udarbej-\ndet af en dansk revisor til og med 1998, og fra 1. juli 1999 overtog hans firma bogfø-\nringen. For at iagttage østrigsk lovgivning gennemgik de regnskabsudkastet fra\nDanmark efter en liste og kontrollerede nogle af posteringerne. Ændringer blev sendt\nI 2000 så han første gang de to fakturaer fra Det østrigske selskab til Det italienske\nselskab, som var blevet bogført i 1997. Status havde ikke ændret sig, og der var ble-\nvet gjort opmærksom på fakturaerne siden 1998. I 2000 ville han se fakturaerne fy-\nsisk. Han talte med F om, at fakturaerne ikke var blevet betalt, og F sagde noget om,\nat det vedrørte nogle serviceydelser i Koncernen. De holdt møde om 2001-\nregnskabet i den første uge af februar 2002. På hans forlangende blev det besluttet at\nlade fordringerne overgå fra et kortfristet til et langfristet lån af hensyn til overhol-\ndelse af reglerne, herunder at regnskabet skulle være retvisende.\nC har forklaret, at hun var revisorassistent hos Fauerholdt Hansen fra 1980 til 2000,\nhvorefter hun blev bogholder hos Koncernen. Fauerholdt Hansen udførte bogførin-\ngen, mens en østrigsk revisor udarbejdede regnskabet. Det danske selskab havde ikke\nandre datterselskaber end det østrigske, men i 1980'erne havde de udført bogføring\nfor nogle andre udenlandske selskaber i Koncernen.\nHun har underskrevet brevet af 11. februar 1998 for Fauerholdt Hansen, men det var\nFauerholdt Hansen, der havde konciperet det. Hun kan ikke huske det nærmere ind-\nhold af de 7 nævnte fakturaer, men det omtalte lånedokument blev oprettet. Det dan-\nske selskab betalte nogle udgifter for Det østrigske selskab. Hun har intet kendskab\ntil de to fakturaer fra Det østrigske selskab til Det italienske selskab, men det var\nikke ualmindeligt, at der blev faktureret internt mellem selskaberne. Det sker stadig,\nnår der udføres arbejde på et andet selskabs sager.\nB har forklaret, at hun har været ansat i Koncernen siden 1976, hvor hun har været\nsekretær og arbejdet med regnskaber. I dag er hun regnskabschef. Koncernen har\nsamarbejdet med revisor Fauerholdt Hansen fra begyndelsen og indtil for 5-6 år si-\nden. Formentlig forestod Fauerholdt Hansen bogføringen for Det østrigske selskab.\nHun drøftede bogføring med F, men ikke regnskabsaflæggelsen.\nHun kan genkende Fauerholdt Hansens brev af 11. februar 1998. De 7 fakturaer til\nDet danske selskab skyldtes, at Det østrigske selskab var nystartet og ikke havde\ntilstrækkelige indtægter. Det østrigske selskab blev støttet dels med lån, dels gennem\nbetaling af fakturaer. Det var D og F, der aftalte beløbene. Tilgodehavendet hos Det\nøstrigske selskab var på ca. 12 mio. kr. på det tidspunkt, hvor F fratrådte.\nF har gjort gældende, at opsigelsen var berettiget som følge af Det østrigske selskabs\nmisligholdelse af ansættelsesforholdet, jf. direktørkontraktens pkt. 3.1.2. F blev ansat\nsom direktør i begyndelsen af 1996, og ifølge de afgivne forklaringer var det Ds an-\nsvar at udarbejde direktørkontrakten. F rykkede for kontrakten, men D var meget\nlangsommelig, og ansættelsesgrundlaget kom derfor skævt fra start. Risikoen herfor\npåhviler Det østrigske selskab. F skulle referere til D i alle henseender og havde ikke\ndet sædvanlige ansvar overfor en bestyrelse. F må derfor antages at have været ansat\nUnder revisionen af direktørkontrakten i 2000 blev det indføjet, at ved Fs evt. opsi-\ngelse som følge af Det østrigske selskabs misligholdelse - og ikke væsentlig mislig-\nholdelse - af ansættelsesforholdet skulle der betales 2 års garantiløn. Denne tilføjelse,\npkt. 3.1.2, var en bevidst formulering, hvorefter det var ikke et krav for at opnå de 2\nårs løn, at misligholdelsen skulle være hævebegrundende.\nMed udgangen af 1999 bestod Fs løn af en garantiløn og en bonus, som skulle ud-\nregnes efter en model, der var under udarbejdelse. Der er enighed om, at D skulle\nudarbejde modellen, men dette skete ikke, hvorfor det ikke var F, der fremprovoke-\nrede diskussionen om bonus for 2002. Årsagen til, at konciperingen af kontrakten\nhavde trukket ud, var, at det ikke var klart, om F skulle have en almindelig kontrakt\neller en kontrakt med mulighed for at blive rig. F var således stillet en "præmie" i\nudsigt. D blandede løndiskussionen sammen med det forhold, at Koncernens ledelse,\nherunder E, var irriteret over F. Samtidig med Ds bonusforslag indførte D rådigheds-\nbegrænsninger for F, der protesterede herover, men var villig til at acceptere bonus-\nBegivenhederne må ses i lyset af, at der var tale om to temperamentsfulde personer.\nD ønskede ikke at give F lønstigning eller bonus i 2002, selv om F havde krav på en\nbonusordning. Ds bevæggrunde var enten, at det ikke gik godt i Østrig, eller at Fs\ndage i Koncernen var talte som følge af Fs engagement i diskussionen om royalty og\nDet østrigske selskabs misligholdelse af kontrakten består i ikke at ville bekræfte, at\nDs havde givet instruks om de to fakturaer til Det italienske selskab i 1997. Primo\nfebruar 2002 forlangte den østrigske revisor, at tilgodehavendet blev ændret til lang-\nfristet lån, hvilken ompostering fandt sted, uden at revisor blev informeret om bag-\ngrunden for fakturaerne. På Fs anmodning den 25. februar 2002 meddelte D intet om,\nat det var arbejde udført af D for det østrigske selskab, selvom initiativet til faktura-\nerne med hensyn til kunder, beløb m.v. på alle måder var kommet fra ham. Hverken\nD eller JL har kunnet konkretisere det arbejde, som skulle være udført. F har forkla-\nret, at fakturaerne ikke omfattede arbejde, som var udført i Østrig eller for italienske\nkunder. Retten må derfor tilsidesætte forklaringen om, at D udførte arbejde i et om-\nfang svarende til fakturabeløbene, som i øvrigt ikke blev betalt før i 2002.\nHverken F eller JL havde problemer med at huske instruktionerne fra D, som var\ngenstand for drøftelse mellem de to. Fakturaerne blev udstedt for at nedbringe det\nitalienske skattegrundlag og dermed, da det østrigske selskab var underskudsgivende,\nmedfør en skattebesparelse. Revisor Fauerholdt Hansens brev af 11. februar 1998\nbekræfter, at der var tale om et skattearrangement, og JL havde allerede i 1997 sikret\nsig dokumentation for dispositionerne. Hverken D, F eller Eva Burghofer havde\nkendskab til de 4 breve fra JL, som var sendt til en forkert adresse. JL sikrede sig på\nen måde beviser, som lå klar i skuffen, men havde ingen interesse i, at brevene kom\nfrem til F. F havde ingen indflydelse på inter-company transaktionerne. Disse forhold\ner afgørende for bedømmelsen af det grundlag, som F havde, da han bad D om en\nbekræftelse. D valgte trods flere rykkere bevidst at svare, at han ikke kunne huske,\nhvad det drejede sig om, selvom han vidste det. F måtte til sidst meget præcist under\nangivelse af en tidsfrist beskrive, hvad han ønskede. Det er åbenlyst, at D var bange\nfor at blive ansvarlig for faktureringerne, og selv i processkrifterne fastholdt D sin\nuvidenhed. Først ved fremlæggelsen af score sheets, der dokumenterede, at der ikke\nvar udført arbejde omfattet af fakturaerne, meddelte Det østrigske selskab, at arbejdet\nvar udført af D for Det italienske selskab. De usædvanligt høje beløb havde i begge\nselskaber stået uafklaret gennem længere tid, F var upopulær i ledelsen på grund af\nandre diskussionsemner, og F risikerede at stå med ansvaret alene og havde ret til at\nforelægge sagen for D, der havde pligt til at tage stilling, jf. direktørkontraktens pkt.\n1.2.1. Under disse omstændigheder kunne F ikke have handlet anderledes og havde\nen relevant og berettiget interesse i, at faktureringen blev bekræftet.\nDet er uden betydning for bedømmelsen af Det østrigske selskabs misligholdelse, om\nder var tale om et proforma arrangement, eller om fakturaerne havde et reelt indhold.\nD havde pligt til at oplyse om dispositionerne, som F havde ansvaret for, og Koncer-\nnen kunne ikke foretage fakturering uden at orientere den person, der var ansvarlig.\nMisligholdelse gøres alene gældende på grundlag af manglende loyalitet overfor F\nved, at D ikke at ville bekræfte instruksen, og ikke på spørgsmålet om, hvorvidt di-\nspositionerne var lovlige eller ej.\nKontraktens pkt. 3.1.2 var en ny bestemmelse om misligholdelse, uden at denne skul-\nle være væsentlig, idet væsentlig misligholdelse er omfattet af kontraktens pkt. 3.2.\nDet østrigske selskab har krænket sandhedspligten, loyalitetsforpligtelsen og dermed\nkontraktgrundlaget, jf. ovenstående.\nOphævelsen den 29. april 2002 var også berettiget, fordi Det østrigske selskab fik det\ntil at se ud, som om fakturaerne var udstedt på Fs foranledning.\nFlytteomkostningerne skal erstattes såvel efter en almindelig erstatningsgrundsæt-\nning som efter en formålsfortolkning af kontrakten. Den manglende henvisning til\nflytteomkostninger i pkt. 3.1.2 skyldtes alene en manglede konsekvensretning i for-\nbindelse med revision af kontrakten.\nF påbegyndte efter fratræden egen virksomhed indenfor de arbejdsområder, som han\nbehersker. Koncernens personale fik ikke tilbudt ansættelse før efter hans fratræden,\nog det er ikke odiøst, at F havde registreret en hjemmeside på Internettet. Der er ikke\nført bevis for, at F allerede inden opsigelsen havde planlagt en fremtid uden for Kon-\ncernen. F havde ingen grund til at tro, at D ville benægte kendskabet til fakturaerne,\nog det var først under lønforhandlingerne, at det gik op for F, at ledelsen var træt af\nham. F var presset, fordi der ikke kom nogen direktørkontrakt før i 1999, fordi den\naftalte bonusaftale ikke kom, og fordi D skriftligt meddelte, at han ikke havde noget\nkendskab til fakturaerne. F gjorde opmærksom på den ubetalte post hvert år, men\nhavde ikke anledning til at reagere tidligere.\nDet østrigske selskab har gjort gældende, at F ikke har ført bevis for, at Det østrigske\nselskab har misligholdt kontrakten. En sådan misligholdelse må henset til beløbets\nstørrelse være af kvalificeret karakter og dermed væsentlig. Bedømmelsen skal fore-\ntages under hensyn til, at F ikke var funktionær, men var leder og registreret som\nansvarlig leder hos myndighederne for det østrigske datterselskab og refererede til\nden administrerende direktør for det danske moderselskab.\nF har udelukkende begrundet opsigelsen med den manglende bekræftelse af, at der\nblev handlet efter instruktion ved udstedelsen af fakturaerne i 1997. Alt andet frem-\nført under sagen er uden betydning for bedømmelsen af spørgsmålet.\nUdstedelsen af fakturaerne i 1997 blev foretaget efter instruks fra D. F har tidligere\nanført, at disse dispositioner var i strid med de skatteretlige regler, men har ikke gen-\nnemført syn og skøn til bevis herfor. De fire breve fra Det italienske selskab viser, at\nder var overvejelser i 1997 om det udførte arbejde, og forskellen på kundernes navne\nkan skyldes, at der skulle være realitet i det arbejde, som D udførte for det italienske\nselskab. Beløbenes størrelse var til diskussion, og JL ville sikre sig bevis i forhold til\nskattevæsnet og ikke i forhold til D, der havde fået kopi af fakturaerne. Eventuelle\nproblemer ville have ligget i Det italienske selskab, hvor skattebesparelsen fandt\nsted. F accepterede derimod faktureringen af moderselskabet uden at bede om Ds\nbekræftelse heraf, og alt peger således på, at der ikke var noget skattemæssigt pro-\nblem. Revisorerne godkendte regnskaberne uden forbehold, ligesom skattemyndig-\nhederne godkendte regnskaberne. Sagen drejer sig udelukkende om mulig illoyalitet\nog urigtige udtalelser fra Ds side.\nF forsøgte at fremprovokere en opsigelse, efter at han havde besluttet sig for at forla-\nde selskabet, og greb chancen for at komme ud af ansættelsesforholdet, da D ikke\nbekræftede fakturainstruksen. F var aktivt involveret i dispositionerne og i tilsvaren-\nde dispositioner mellem Det østrigske selskab og Det danske selskab, men først efter\n4½ år gjorde F dispositionerne til diskussionsemne. Der var ingen grund til at vente\nså længe med det. Heller ikke Ds tilbagetræden var forklaringen på, at F ventede så\nlænge, for alle havde været klar over, at D ville forlade Koncernen omkring 2001-\n2002. Ansvaret ville under alle omstændigheder være Fs, også selv om han havde\nfået en bekræftelse af D. Den manglende bekræftelse er uden betydning, hvorfor der\nikke foreligger nogen misligholdelse fra Det østrigske selskabs side.\nDer var mange konfliktpunkter mellem parterne, herunder at F ikke havde fået en\ninternational stilling i England, og en anden var blevet udset til at efterfølge D. F\nblev aggressiv og gjorde usædvanlige tiltag i oktober/november 2001, som ikke var\nvelset af ledelsen. Endvidere ville D ikke acceptere en lønforhøjelse på 10 % til F på\ngrund af de dårlige resultater i Det østrigske selskab, og F mente, at han for at starte\nselskabet op de første 3 år havde et krav på en særlig bonus, som skulle ligge uden\nfor den kontrakt, der i 1999/2000 havde gjort endeligt op med ansættelsesbetingel-\nserne. Dette krav var helt irrelevant og blev først rejst ved udgangen af det 6. år. F\nkunne ikke selv bestemme sin lønforhøjelse, hvorfor D naturligvis ikke kunne god-\nkende et budget, som indeholdt Fs eget formulerede lønkrav, men D godkendte i øv-\nrigt budgettet. D havde ingen interesse i at overtage Østrig, hvilket F udnyttede den\n25. januar 2002 ved indirekte at opsige sin stilling. En aftale herom kunne ikke op-\nnås, da F ud over et års løn ville have mulighed for at drive konkurrerende virksom-\nhed, hvilket var i strid med kontrakten.\nF havde i januar/februar 2002 en plan om at forlade Koncernen. F havde set på hus i\nDanmark, havde registreret hjemmesiden director.org og havde forhandlet med andre\nkoncerner. Desuden fulgte Fs sekretær og en konsulent med over i Fs nye selskab.\nGælden i Det østrigske selskab var på mellem 10 og 12 mio. kr., og D indførte med\nsin viden om Fs mulige fratræden nogle restriktioner med hensyn til Fs råderum.\nDette var parterne også uenige om. F ønskede en bonusaftale, selvom selskabet gav\nunderskud. F rejste først dette krav den 7. februar 2002 og fik et tilsagn den 8. febru-\nar 2002, hvilket F accepterede, men som han kædede sammen med de indførte re-\nstriktioner. Den 18. februar 2002 rettede F henvendelse til sine internationale kolle-\ngaer med kopi til E i form af et debatindlæg om blandt andet royalty, som slet ikke\nvedrørte Det østrigske selskab. F var meget provokerende, og ved at gøre alt til kon-\nfliktpunkter lagde F mere og mere pres på D for en reaktion i form at en opsigelse.\nDen 25. februar 2002 kom endelig provokationen om revisorens påpegning af de to\nfakturaer som værende ulovlige. F har ikke kunnet bevise, at revisor havde påpeget\nnoget sådant. Trods Ds opfordring til F om ikke at beskæftige sig med Koncernens\ninterne forhold, fortsatte F provokationerne. Konfliktpunktet om fakturaerne benyt-\ntede F til at udløse opsigelsen. En bekræftelse fra D ville ikke have haft nogen be-\ntydning, og kravet herom giver kun mening som et middel til at fremprovokere en\nmisligholdelse. F begyndte dagen efter sin fratræden konkurrerende virksomhed, og\nder er intet beskyttelseshensyn af kravet om to års løn i forhold til en problemstilling,\nsom blev fremprovokeret af F.\nVedrørende flytteomkostninger gøres det gældende, at der efter ordlyden kun i visse\nsituationer er krav på dækning af flytteomkostninger. Det er et nyt anbringende at\nbasere kravet på almindelige erstatningsretlige principper, hvorfor dette anbringende\nikke kan tages i betragtning.\nF blev i januar 1996 registreret som direktør og dermed ansvarlig overfor de østrig-\nske myndigheder for Det østrigske selskab. Ifølge direktørkontrakten fra 1999/2000\nrefererede F ikke til bestyrelsen, men til moderselskabet Det danske selskab, som\nfastsatte retningslinjerne for datterselskabet. Usædvanlige eller større beslutninger\nskulle forelægges moderselskabets direktør, D. Der er dog ikke grundlag for at hen-\nføre Fs ansættelsesforhold under funktionærretlige regler.\nIfølge pkt. 3.1.2 i direktørkontrakten var Det østrigske selskab forpligtet til at betale\nto gange den seneste årsløn til F, hvis Det østrigske selskabs misligholdelse af kon-\ntrakten medførte, at F opsagde sin stilling.\nEfter Fs og Ds forklaringer kan det lægges til grund, at fakturaerne blev udstedt af\nDet østrigske selskab til Det italienske selskab efter instruktion af D, at F havde\nkendskab til udstedelsen af fakturaerne, og at F gav D meddelelse om, at instruktio-\nnerne var blevet fulgt. Det var Fs ansvar, at selskabet handlede i overensstemmelse\nmed østrigsk lovgivning, men F fandt ikke dengang anledning til at foretage en nær-\nmere undersøgelse af fakturaerne, ligesom F accepterede kreditnotaer af inter-\ncompany faktureringer i 1997 mellem Østrig og Danmark, hvorefter Det østrigske\nselskabs overskud for 1997 blev nedbragt væsentligt. Efter forklaringerne findes ud-\nstedelsen af inter-company fakturaerne at være bestemt af skattemæssige hensyn,\nmen det kan ikke afvises, at der også lå reelle forretningsmæssige forhold til grund\nfor dispositionerne. Den østrigske revisor gjorde i de følgende år opmærksom på\nfakturaerne fra Det østrigske selskab til Det italienske selskab, men kun for så vidt\nangik spørgsmålet, om posten skulle opføres som kort- eller langfristet tilgodehaven-\nde. Derimod har hverken de italienske eller østrigske myndigheder efterfølgende rejst\nspørgsmål om fakturaernes lovlighed.\nEfter bevisførelsen kan det lægges til grund, at D gennem længere tid havde gjort det\nklart, at han agtede at ophøre med den aktive erhvervsmæssige indsats i Koncernen.\nDette blev officielt ved Ds brev af 3. december 2001 til alle country managers. D og\nF havde arbejdet tæt sammen i en årrække, og F havde været på tale som Ds efterføl-\nger. F havde tidligere i 2001 taget "solo-initiativer" i forhold til andre Koncernen\ndatterselskaber om interne forretningsmæssige forhold i Koncernen, hvilket var til\nstor irritation for blandt andet D. Ultimo 2001/primo 2002 forhandlede F og D løn og\nbonusordning for 2002 for F. Disse forhandlinger, der var præget af det østrigske\nselskabs underskud, førte ultimo januar 2002 til en opsigelse fra F, som dog blev\ntrukket tilbage. Disse forhold, der kan have ændret Fs stilling i Koncernen, findes\nimidlertid ikke at kunne tillægges vægt ved afgørelsen af, hvorvidt der foreligger\nmisligholdelse fra Koncernens side ved ikke at ville bekræfte, at fakturaerne var ud-\nstedt efter instruktion af D.\nF opsagde den 9. april 2002 sin stilling under henvisning til, at Koncernen havde\nmisligholdt ansættelsesforholdet ved ikke i 2002 at ville bekræfte, at F handlede efter\nDs instruktioner ved udstedelsen af to fakturaer i 1997. Spørgsmålet er herefter, om\nden manglende bekræftelse var et sådant illoyalt forhold fra Koncernens side, at det\nkan sidestilles med misligholdelse.\nSom ovenfor anført var F ansvarlig overfor de østrigske myndigheder, og en bekræf-\ntelse fra D ville under hensyn til Fs stilling ikke ændre herpå. I relation til Koncernen\nforelå korrespondancen med Det italienske selskab samt fremsendelsesfaxen fra ef-\nteråret 1997 fra F til D, hvorfor der allerede forelå dokumentation for Ds kendskab til\ntransaktionen. Under hensyn til Fs stilling som ansvarlig for Det østrigske selskab og\ndermed, at han, hvis han fandt transaktionen i strid med lovgivningen, burde have\nreageret, samt at der var forløbet mere end 4 år fra udstedelsen af fakturaerne, og at\nudstedelsen af fakturaerne ikke tidligere havde givet anledning til problemer, findes\nder ikke have foreligget et sådant illoyalt forhold fra Koncernens side, at det kan ka-\nrakteriseres som misligholdelse. Koncernens frifindelsespåstand tages derfor til føl-\nUnder hensyn til forløbet, både såvel før som efter Fs opsigelse, finder retten, at hver\npart bør bære egne sagsomkostninger.\nDet østrigske selskab frifindes.\nakturaerne, og at F gav D meddelelse om, at instruktio-\nfakturaerne fra Det østrigske selskab til Det italienske selskab, men kun f


Hvorfor bør du handle dit kød ved den lokale slagter i Aars?\nKød er noget vi er glade for i Danmark. Der bliver derfor spist meget kød i løbet af året hos de mange familier rundt omkring i landet. Kød indeholder proteiner, som er vigtigt for kroppen. Når du derfor køber kød af bedre kvalitet, vil din krop dermed også få bedre proteiner. Kød kan du nyde mange forskellige typer, udskæringer og størrelser. Her kan du blandt andet spise kylling, ko, gris, and eller fisk. Der er mange muligheder at kombinere madvarer med kød. Selv den mest kedelige ret kan blive piftet op med noget lækkert kød. Kød kan komme i form af en velkrydret grillpølse eller som en saftig entrecote bøf. Kød er dermed også en madvarer der mætter, hvorfor familien omkring bordet nok skal blive mætte, hvis der bliver serveret godt med kød til.\nDa kød er forskelligt, skal det også tilberedes på forskellige måder. En fordel ved at få kød fra den lokale slagter, er at du kan få præcis den udskæring du ønsker til din madlavning. I supermarkederne bliver der ofte masseproduceret den slags af kød de fleste danskere vil vælge. Du kan derfor hos din lokale slagter være sikker på at få noget frisk kød med garanti for at kødet kommer fra et kvalitetsdyr, der er blevet opdrættet godt i Danmark.\nHvilken slagter skal du vælge i Aars?\nEr du enten på jagt efter et nemt og hurtigt aftenmåltid, som er gjort klar til at blive sat i ovnen, eller er du på jagt efter byens bedste kød og grillpølser, så skal du besøge den lokale slagter i Aars. Her kan du forvente at få en fantastisk service. Du bliver vejledt og rådgivet i forhold til, hvordan du får de bedste smage frem i hvert eneste kødstykke. Her kan du få præcis til de antal personer du skal bruge til og skåret ud i de størrelser, som du mener passer til dine gæster eller familie.\n15. juni 2022 Kamilla Tolnø\nSådan får du et smukt hvidt smil uden at skade dine tænder\nSkal din partner og dig begynde i parterapi?\n25. maj 2022 silje_hansen\nHer kan du bestille tid til akupunktur i Valby\nFjern spændinger med Kranio Sakral Terapi i Holstebro\n3 måder at blive mere komfortabel under graviditeten\nTips til at vælge din næste fysioterapeut\nMassage i Næstved - hvor skal du gå hen ?\nHvornår er det relevant at tage på et rekreationsophold?\nHvilken fodklinik skal du opsøge?\n5 råd til dig der venter dit første barn\n3 tips til en bedre mundhygiejne\nHvorfor er en healing uddannelse værd at overveje?


▷ Køb Label Maker ← Stort udvalg med hurtig levering - Folkegaven\nHjem▷ Køb Label Maker ← Stort udvalg med hurtig levering\n▷ Køb Label Maker ← Stort udvalg med hurtig levering\nInventarland.dk er nu iblandt de mest benyttede webshops der sælger kontorartikler. Virksomhedens sortiment indbefatter flere end 6500 produkter fra en række mærker. Netbutikkens Trustpilot-evaluering på 9 ud af 10 manifesterer stærk kundeloyalitet. Tallet er baseret på 727 bedømmelser, hvoraf 575 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 4301 brugere tilhængere af Inventarland.dk, og herpå har virksomheden modtaget 145 bedømmelser med en gennemsnitlig score på 4,5 ud af 5, som ligeså er vældig flot.\nEngsig.dk er nu imellem de mest benyttede online selskaber med kontorartikler. Butikkens sortiment udgøres af flere end 15000 produkter fra en række producenter. Netbutikkens Trustpilot-rating på 8,8 af 10 vidner om en høj grad af kundetilfredshed. Tallet er baseret på 15 anmeldelser, hvoraf 13 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 509 personer tilhængere af Engsig.dk, og her har forretningen modtaget 5 bedømmelser med en gennemsnitlig rating på 5 af 5, som tillige er meget imponerende.\nAJProdukter.dk er i dag imellem de største online selskaber der sælger kontorartikler. Deres udvalg indbefatter omkring 6000 varer fra flere brands. Netbutikkens Trustpilot-rating på 8 af 10 markerer stærk tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 42 vurderinger, hvoraf 31 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 1729 personer tilhængere af AJProdukter.dk, og herpå har netbutikken modtaget 13 vurderinger med en middel bedømmelse på 4,5 ud af 5, hvilket lige så vel er meget flot.\nLomax.dk er nu iblandt de mest benyttede online butikker inden for kontorartikler. Virksomhedens udvalg omfatter flere end 60000 produkter fra flere brands. Virksomhedens Trustpilot-evaluering på 9 af 10 tilkendegiver god tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 1876 anmeldelser, hvoraf 1450 af dem giver topkarakter. På Facebook er 22288 mennesker tilhængere af Lomax.dk, og herpå har webbutikken modtaget 182 evalueringer med en middel bedømmelse på 4,4 ud af 5, som tillige er ultra imponerende.\nDaarbak.dk er pt. imellem de bedste internet forhandlere inden for kontorartikler. Firmaets sortiment består af ca. 40000 produkter fra forskellige mærker. Netbutikkens Trustpilot-bedømmelse på 9 ud af 10 markerer stor kundetilfredshed. Tallet er baseret på 277 evalueringer, hvoraf 195 af dem giver topkarakter. På Facebook er 6348 personer fans af Daarbak.dk, og herpå har virksomheden modtaget 13 anmeldelser med en middel rating på 4,6 af 5, hvilket tillige er usædvanligt overlegent.\nLabel Maker efterspørges på internettet\nMasser af internet butikker yder nu om dage diverse leveringsmuligheder. En af dem der er mest anvendt er i øjeblikket at få sendt til en pakkeshop, hvor du kan afhente dine nye produkter når det passer dig bedst. Fragtmuligheden er jo super let gængelig, og endda ligeledes den prisbilligste leveringsversion.\nDu kunne tillige forsøge at få pakken bragt hjem til dig eller ud på dit arbejde. Leveringsformen viser sig en gang i mellem lidt mere pebret, men derudover super gnidningsløs. Den prisbilligste leveringstype af label maker kan ikke benægtes at være selv at hente ordren, men den mulighed står og falder med at du er lige ved label maker internet selskabets tilholdssted.\nLeveringstidspunktet kan i nogle tilfælde være temmelig afgørende ifald man behøver dine nye produkter om et øjeblik, og derfor er det øjensynligt essentielt at man ser nærmere på den forventede leveringstid for den aktuelle vare.\nEn del label maker online virksomheder giver løfte om 1 hverdags levering på en række af deres produkter, hvilket dog afhænger af at bestillingen køres igennem inden et fastslået tidspunkt, sådan at de med sikkerhed kan nå at få label maker afsendt forud for at logistikpersonalet drager hjemad.\nNogle internet forhandlere garanterer fragt uden betaling, men i mange tilfælde afkræver det at man køber for et fastslået beløb. Alternativt bør du udse dig den mest prisbevidste leveringsmåde, der typisk – om du bor ved Horsens, Birkerød eller Vojens – vil være at få dem til at levere ordren til en pakkeshop.\nDet er jo ekstremt smertefrit for alle at finde de laveste priser på label maker på tværs af online forretninger, og til tak har massevis af internet shops set sig nødsaget til at reducere salgspriserne på mange af deres varer – til piger og drenge, og desuden også til herrer og damer – betragteligt, og endda nogle gange tilbyde levering uden omkostninger.\nDog kan det imidlertid vise sig gunstigt at udforske nogle forskellige internet handler efter label maker rabat forud for at du køber, sådan at du er skråsikker på at antage den bedste pris.\nMan skal alligevel huske på, at ifald en internet shop reklamerer label maker til en pris der kan virke besynderligt lav, kunne det i nogle tilfælde være et faresignal om en uægte online butik. Betalinger med kort er trods alt en del af en foranstaltning, der dækker os overfor fup webshops.\nVi tilråder generelt kortbestillinger eller betalinger med mobilen. Som alternativ kan du bruge en afdragsløsning som fx ViaBill, når du agter at finansiere omkostningerne i flere bidder.\nForinden nogen køber label maker i en e-butik bør de faktisk have øje for dens forretningsaftale, dog er det normalt ikke videre spændende.\nEt nemmere alternativ kan være at bemærke om e-shoppen er medlem af e-mærket, hvilket skulle være en indikation om at internet shoppen opererer i overensstemmelse med de danske love, foruden at e-butikken hyppigt gennemses af sagkyndige der har den nødvendige knowhow om lovene på området. Derudover tilbydes du anledning til at få bistand, hvis du oplever vanskeligheder som følge af din ordre.\nDesuden er det prisværdigt at du er hensynstagende til de vigtigste bestemmelser der spiller ind i forbindelse med købet, fx hvilken ombytningspolitik på label maker hjemmesiden tilsikrer. Derfor er det på samme måde afgørende, at man når som helst bibeholder ens kvittering på e-mail, så man altid vil kunne eftervise sin bestilling, uden hensyn til om man leder efter et produkt til en dame eller herre.\nTrustpilot fører til temmelig pålidelige muligheder for at tyde forskellige eksisterende køberes evalueringer og derfor er det smart, at du læser webshoppens label maker bedømmelser før du køber.\nFacebook genererer tilsvarende evigt fremragende genveje til at få kendskab til internet shoppens troværdighed. Tilmed møder vi faktisk online forretninger som tilbyder kunderne at udforme en omtale af købsoplevelsen, hvilket også kan drages fordel af til at få et indtryk af hvor tilfredse kunderne er.\nDette website er finansieret af reklameindtægter. Vi samarbejder med en lang række netbutikker hvori vi publicerer firmaernes tilbud, og tager honorar ifald du laver en transaktion.\nViden angående label maker og shops på nettet i Danmark understøttes ofte, men vi kan desværre ikke garantere imod modifikationer der muligvis er realiseret efter at vi sidste gang opdaterede de viste data.


20-2009 Vingårdsgade - City-Ejendomme Aalborg\nNyere køkken med alt i hårde hvidevarer, inkl. vaskemaskine, Nyere badeværelse.\nOvertages nymalet og med nyslebne trægulve.\nIndeholder fordelingsgang, køkken, badeværelse, 2 stuer en suite opdelt med skydedøre m/glas, soveværelse med udgang til altan.\nRenoveret opgang, porttelefon, cykelparkering i gården, lille kælderrum.\nMånedlig leje: kr 8.068,-\nForudbetalt leje: kr 8.068,-\nDepositum: kr 24.204,-