Kvinders sundhed skal understøttes af en ordentlig diæt: de sundeste fødevarer - Urter\nPam Peeke, forfatter af Fight Overweight After 40, MD og professor ved University of Maryland School of Medicine, forklarer dette faktum. Kvinder har individuelle behov for visse fødevarer for at forblive sunde, energiske og slanke, især i betragtning af den aldringsproces, der begynder efter 30 år.\nDr. Pamela Peak - Læge, forsker, internationalt anerkendt ekspert og forfatter inden for ernæring, fitness og folkesundhed tilbyder følgende liste over sunde fødevarer, som kvinder kan spise i deres ugentlige diæt.\nDerudover er calcium involveret i arbejdet i centralnervesystemet, det kardiovaskulære system, i blodsystemet..\nMed mangel på calcium i kroppen, udvikling af sygdomme som osteoporose, deformerende slidgigt, deformitet af ryghvirvler, gangforstyrrelser, smerter i muskler og knogler osv..\nNødder indeholder enumættede fedtstoffer, som kan hjælpe med at sænke kolesterolet, og flerumættede fedtstoffer, som kan hjælpe med at forhindre hjertesygdomme. Derudover er nødder en god kilde til:\nNødder indeholder mange kalorier, så deres forbrug bør være begrænset: 14 valnøddehalvdele, 7 paranødder eller 28 jordnødder om dagen.\nAf 100% af den samlede masse af menneskekroppen udgør vand 65-75%, hvilket regulerer alle funktioner.\nProanthocyanidinerne, der findes i tranebær, forhindrer bakterier i at klæbe til blærens vægge, hvilket hjælper med at forhindre urinvejsinfektioner. På grund af dets antimikrobielle og vanddrivende egenskaber anvendes tranebær med succes til behandling af blære- og nyresygdomme..\nFolinsyre er særlig vigtig under graviditeten for at sikre den korrekte udvikling af føtal neurale rør og hjertets sundhed. Mangel på folat under graviditeten er årsagen til fosterskader og efterfølgende - psykiske lidelser hos børn.\nHele korn er en værdifuld kilde til komplekse kulhydrater og protein samt B-vitaminer, mikro- og makroelementer, kostfibre.\nKlid er den ydre skal af frøet, som indeholder antioxidanter, fibre og B-vitaminer..\nEfter at kornene er forarbejdet og raffineret, er kun endospermen tilbage.\nSpis flere fuldkorn som brun ris, klid, fuldkornsbrød, byg og quinoa.\nUndersøgelser har vist, at sojaprotein sænker LDL (dårligt) kolesterol med lav densitet og øger HDL-niveauer med høj densitet. Soja-isoflavoner har også antioxidantegenskaber. Genistein fra sojaisoflavoner kan øge blodkarens fleksibilitet og reducere sandsynligheden for åreforkalkning.\nForskning har vist, at spise soja kan reducere symptomerne i præmenopausal og postmenopausal periode. Epidemiologiske studier rapporterer en lavere forekomst af hedeture og nattesved hos asiatiske kvinder sammenlignet med vestlige kvinder. En nylig undersøgelse viste, at tilsætning af 60 g sojaprotein til kosten signifikant reducerede forekomsten af hedeture hos et antal postmenopausale kvinder..\nDet er let at gætte på, at ved at ændre den sædvanlige menu lidt, vil mange problemer som sprødt hår og negle, kedelig eller tør hud, svag muskeltonus, konstant stress, søvnløshed, problemer med mave-tarmkanalen osv. Forsvinde af sig selv!\nVi har samlet et udvalg af ti sunde fødevarer til den kvindelige krop for at gøre det lettere for dig at tilpasse din diæt, hvilket gør det så nyttigt som muligt. Dette vil hjælpe med at bevare din skønhed og ungdom i lang tid..\n1) Tomater indeholder mange antioxidanter, herunder kilden til ungdom og skønhed - lycopen, som hjælper med at bremse aldring og forhindre risikoen for hjertesygdomme og kræft. Samtidig er tomater lavt kalorieindhold, let tilgængelige, og komplekset af vitaminer, de indeholder, har en positiv effekt på det kvindelige nervesystem..\n2) Fed fisk såsom laks, makrel, ørred. Årsagen til dette er det høje indhold af omega-3-syrer, som stimulerer hjerneaktivitet og styrker blodkar og derved forhindrer udbrud af åreforkalkning. Fedtet fisk indeholder mange B-vitaminer, calcium, zink, jern og magnesium. Med sit hyppige forbrug hos kvinder normaliseres nervesystemet, søvn og humør forbedres. Derudover forbedrer fedtet fisk produktionen af det vigtigste kvindelige kønshormon - østrogen..\n3) Calcium er involveret i det centrale nervesystem og det kardiovaskulære system, i blodsystemet. Med mangel på calcium i den kvindelige krop er det muligt at udvikle osteoporose, gangforstyrrelser, smerter i muskler og knogler. Det meste af calcium findes i hårde oste, ca. 1000 mg pr. 100 gram. Denne gruppe af produkter inkluderer hytteost, som på grund af det høje indhold af calcium og let fordøjeligt protein er nyttigt for en kvindes hår, negle og huds sundhed og skønhed. Også calcium i enhver form er især nyttigt for kvinder efter 30 år, for med alderen øges risikoen for ledsmerter og knoglebrud..\n4) Næste på listen er avocado et generelt anerkendt anti-age produkt, der hjælper med at fjerne kolesterol fra kroppen, som er den største fjende for vores hjerte-kar-system. Avocado er også rig på kalium og vitamin E og C (naturlige antioxidanter). Moden frugt tilsættes ofte til salater og saucer, og avocadomasse bruges ofte som en ingrediens til masker, da den fugter, forynger, strammer og nærer huden perfekt.\n5) Havre er et meget vigtigt produkt for en kvindes sundhed, da det normaliserer kolesterolniveauet i blodet. Havre får dig til at føle dig mæt i lang tid og hjælper med at bekæmpe fedme og indeholder også fibre, meget magnesium, silicium og andre sporstoffer, der er ansvarlige for kvindernes skønhed og sundhed og forbedrer hår, hud og negle.\n6) Et andet uundværligt produkt i kvindernes kost er soja. Den indeholder en stor mængde vitaminer A og E, som har antioxidantegenskaber samt lecithin, som fremskynder stofskiftet. Når det indtages regelmæssigt, hjælper soja som et diætprodukt med lavt kalorieindhold til at normalisere vægten. Ud over alt dette indeholder soja tocopherol, som styrker immunforsvaret og bremser aldringsprocessen i kroppen. Det er bedst at spise naturlige, økologiske sojamad: sauce, mælk, kød, ost eller Herbalife formel 1.\n7) Blåbær er et af de mest populære bær, der hjælper med at forhindre for tidlig ældning af den kvindelige krop. Blåbær har også en bakteriedræbende virkning, forbedrer perfekt funktionen af mave-tarmkanalen og bugspytkirtlen, hvilket har en gavnlig virkning på hud- og hårtilstanden. Blåbær er også rig på vitaminer, der understøtter synet, hvilket er vigtigt for kvinder, der ofte arbejder ved en computer..\n9) Hørfrøolie er en kilde til gavnlige fedtsyrer og fytoøstrogener, 1-2 teskefuld hørfrøolie hver dag udgør en vigtig diæt til hud, hår, reproduktive og immunsystemer. Dette produkt kan tilsættes til salater i kombination med citronsaft eller indtages inden morgenmaden på tom mave. Hørfrøolie er også et fremragende slankende middel, den indeholder omega-3, omega-6 og omega-9 fedtsyrer, som har et højere indhold end fiskeolie, for ikke at nævne en masse vitaminer, der er gode for kvindekroppen..\nTi vigtigste fødevarer til kvinder\nDer er ingen kvinde, der ikke ville drømme om altid at være ung. Dette ønske er i vores gener, så der er ingen flugt fra det. Desværre bliver selv de smukkeste kvinder gamle. Hvordan man bliver ung længere, hvad man skal gøre for kvinders sundhed for ikke at miste skønhed?\nDet viser sig, at svaret ligger i, hvilke fødevarer en kvinde spiser. På den ene side er dette sund mad, og på den anden side er det skadeligt. Fra artiklen lærer vi, at der er 10 basale fødevarer, som en kvinde bør indtage regelmæssigt. Og også 3 produkter, der er ønskelige, hvis ikke udelukket, derefter begrænset i mængde.\nDen kvindelige krops skønhed modtager forstærkning indefra. Det betyder, at det ikke er nok bare at passe på dit udseende. Selv bare købe en creme med halogen, tænk, men er det inkluderet i dem, der er gode for din krop? Så hvorfor spiser du dem ikke? Når alt kommer til alt, ikke kun eksternt, men internt, er dette element nødvendigt.\nKorrekt ernæring til skønhed,\nkorrekt ernæring for sundheden.\nDet er så vigtigt for kvinders sundhed at spise rigtigt for at beskytte sig mod aggressive påvirkninger fra omverdenen. Så kan du bevare din ydre skønhed og harmoni såvel som kroppens helbred som helhed. For at gøre dette skal du læse, hvilken slags produkter der fører til evig ungdom.\nFisk efter hormoner.\nFedtet fisk forbedrer produktionen af hormonet østrogen. Og det er meget vigtigt for den kvindelige krop efter tredive år. Hvorfor skal kvinders måltider bestå af fisk? Hovedårsagen er de gavnlige omega-3 aminosyrer. De tjener som det stof, der påvirker hjernens aktivitet og kan styrke blodkarrene. Som et resultat vil aterosklerose ikke være forfærdeligt for den kvindelige krop. Takket være denne aminosyre er graviditet også gunstigere. Bedre at spise laks. Du kan også spise laks. Giv ikke op og lyserød laks. Fisk skal fodres mindst to gange om ugen.\nDet næste produkt er inkluderet i de top 10 produkter. Denne grøntsag er fuld af fiber, folat, vegetabilsk protein, kalium, jern. Derfor har en kvinde brug for disse grøntsager så meget. Forskere har allerede bevist, at broccoli-kål spiller en vigtig rolle for at forhindre udvikling af kræft. Det forhindrer dannelsen af svulster i brystkirtlen. Kål indeholder også meget fiber, A-vitamin og også C. I dette tilfælde, uanset hvordan du laver broccoli, bevares alle næringsstoffer. Efter tilskyndelse af ernæringseksperter er det bedre at indtage broccoli tre eller endda fire gange om ugen..\nBønner til slankhed.\nAt spise bælgfrugter er vigtigt for en kvindes følelsesmæssige sundhed. Da dette produkt fremmer tilførslen af jern til kroppen, og også bekæmper stress. Bælgfrugter er meget nødvendige for en kvinde. Derfor er deres tilstedeværelse i hendes diæt vigtig. Spis for eksempel soja. Hun er i stand til aktivt at bekæmpe overgangsalderen negativt. Hun er også i stand til at lindre nervøs spænding. Hvis du er udsat for diabetes, skal du spise mere røde bønner, da de sænker blodsukkeret. Spis flere linser for at forhindre anæmi. Men vigtigst af alt for alle bælgfrugter reducerer de vægten. Hvis du spiser dette produkt tre gange om ugen, uanset i hvilken form, så falder risikoen for genopfyldning betydeligt.\nOg han er også inkluderet i de top 10 produkter, du har brug for. Havre indeholder også gavnlige stoffer for kvinders sundhed. Den er fuld af magnesium og silicium. Men det er disse elementer, der hjælper med at forbedre tilstanden af hår, hud og negle. Hvis en kvinde vil være sund, er det vigtigt for hende at spise havre. Takket være ham normaliseres kolesterolniveauer i blodet. Du har heller ikke lyst til at spise i lang tid, hvilket bidrager til lavere kalorieindtag i løbet af dagen, og dette reducerer vægten. Havre indeholder også vegetabilsk fedt, og takket være det absorberes D-vitamin og caroten, der er i gulerødder. Spis havre til morgenmad hver dag. Dets elementer, som vi kan se, er meget nyttige..\nAvocado til forplantning.\nIfølge forskere, hvis du regelmæssigt spiser avocado, kan du forbedre reproduktionssystemets aktivitet, hvilket vil føre en kvinde til en længe ventet graviditet. Avocado er, kan man sige, det sundeste produkt. Da det er rent feminint, fremmer det befrugtning. Det er også den mest nærende frugt på jorden. Men hans enumættede fedt er afgørende for en kvindes krop. Du kan spise dem ofte. Da selvom de indeholder meget kalorier og fedt, deponeres de ikke i taljen og hofterne, tværtimod forbrænder de endda det, der allerede er deponeret som et resultat af at spise usund mad. Du skal spise halvdelen af frugten om dagen.\nTakket være de aktive ingredienser i olivenolie næres huden og håret perfekt. De ser velplejede ud og som et resultat smukke. Olivenolie er en sundhedsfremmende eliksir. Dens flerumættede fedtsyrer kan stimulere tarmene og forbedre stofskiftet. Og takket være antioxidanter sænkes aldringsprocessen dramatisk. Olien indeholder meget E-vitamin, som fremmer frigivelsen af hormoner og forhindrer mastopati. Du kan bruge olien dagligt i salater, eller du kan bruge den til at lave masker til ansigt, hænder og hovedbund.\nDette er et af de vigtigste produkter i top 10. Produktet indeholder levende bakterier. De er i stand til at styrke immunforsvaret samt danne tarmens mikroflora for bedre ydeevne. En kvinde skal bare spise mejeriprodukter. Og da ikke alle tolererer frisk mælk godt, skal du i det mindste forbruge dem i gæret mælk. Naturlige yoghurt er især gavnlige for kvinder. Hvis du har irritabel tarmsyndrom, er de gode til at hjælpe med at klare denne sygdom. Små portioner yoghurt er godt for dig hver dag.\nTranebær for at opretholde ungdommen.\nDenne bær indeholder en masse antioxidanter, der hjælper med at ødelægge frie radikaler og dermed opretholder ungdommen i hver celle i kroppen. Tranebær er de bedste af alle bærene. Takket være det udvikler en infektion i blæren ikke. Tranebærjuice eller frugtdrink kan også tjene som et fremragende naturligt diuretikum. Hvis der observeres hypertension, behandler bærtinkturen denne sygdom. Det tilrådes at bruge en håndfuld bær eller et glas juice dagligt. Dette vil tjene som en fremragende vitaminopladning for kroppen..\nSom også er inkluderet i de top 10 produkter. Hvis du har maveproblemer, er der noget at helbrede i leverområdet, eller hvis du lider af diabetes mellitus, er det simpelthen nødvendigt at bruge valnødder. De indeholder alt, hvad der er så nødvendigt for kvinders sundhed. Hvis du har en tendens til brystkræft eller infertilitet, så spis flere valnødder. Gynækologer anbefaler dem at forhindre udviklingen af brystkræft og slippe af med infertilitet. Spis derfor femogtyve gram nødder med honning hver dag. Det er bedre at gøre dette efter at have spist, da de er tunge på kroppen. Takket være valnødder kan du sænke mavesyren. Hvis du spiser to eller tre nødder om dagen, kan du normalisere hjernen og hjertet. Det viser sig, at nødder hjælper dig med at tænke.\nTakket være chokolade kan du forbedre hukommelsen og øge stressmodstanden. Det viser sig, at når en kvinde beder om mørk chokolade, vil hun ikke bare smile til dig igen og grine af en vittighed, hun beder instinktivt om en antioxidant fra stress. Feminin natur har tendens til at bekymre sig oftere, når man oplever stress. Takket være chokolade er præmenstruelt syndrom også lettere. Chokolade er et vidunderligt elskovsmiddel. Den indeholder magnesium, som hjælper med at forbedre hukommelsen. Chokolade indeholder tryptophan, som kan gøre din mave glad. Spis ikke mere end 25 gram af dette vidunderlige produkt om dagen, så har du ikke kun et godt humør, men også en slank figur..\nDette konkluderer 10 produkter, der er så gode for kvinder. Hendes sunde og smukke liv vil blive sikret takket være dem.\nHvad er uønsket for en kvinde at spise\nDet er bedst at afstå fra overdreven brug af sukker, salt og alkohol, da de kun skader.\nRom er en stærk alkoholholdig drik forbundet med sejlere og pirater. Traditionelt fremstilles det af sukkerrør (sukkerrørsmelasse, melasse, sirup) ved gæring og efterfølgende destillation.


Sløv industrialisering 4.0, fordi DK plages af ekspertmangel – Bizzen – IT & Business\nPrøvnuligeåhørherfor117gang! Om mangel på ingeniører og dataloger, om ansættelser i udlandet og stigmatisering i DK af udlændinge. Om politikere og medier, der snakker for meget om svin og fatter for lidt om ny tech, vækst og produktivitet.\nDanmark har i årtier haft alvorlig mangel på ingeniører og dataloger, og problemets alvor tiltager, fordi behovet øges. Faktisk ligger Danmark så lavt som på en 35. Plads i en oversigt fra World Economic Forum vedrørende nationens adgang til ingeniører og naturvidenskabsfolk. Langt efter vore nordiske naboer. Langt efter Tyskland, USA og UK. (The Global Competitiveness Report 2015-2016, Indeks 12.6.)\n…samtidig kurrer erhvervsminister Troels Lund Poulsen og medier forelsket i begrebet Industrialisering 4.0, der stiller endnu større krav til adgangen til ingeniør- og it-ekspertise\nParadokset ved en placering på 35. pladsen er, at samtidig kurrer erhvervsminister Troels Lund Poulsen og medier forelsket i begrebet Industrialisering 4.0, der stiller endnu større krav til adgangen til ingeniør- og it-ekspertise. Industrialisering 4.0 er, hvad der skal bringe Danmark ud af lavvækst og lavproduktivitet, hedder det sig, og begrebet dækker over mere kunstig intelligens (AI), flere autonome systemer og mere robotisering.\nDa teknologierne ikke er i stand til selv at kravle ud til i erhvervslivet, bliver omtalen af den kommende generation af industrialisering blot endnu en skåltale. Danmark har simpelthen ikke nok eksperter, der kan sikre den bedst mulige udnyttelse af disse yngre teknologier.\nAt andre forhold så trækker Danmark op til en samlet 12. plads i The Global Competiveness-rapport, er selvfølgelig positivt, men holder deres betydning på den lange bane? Jeg tillader mig at tvivle.\nIngeniørfirmaer vokser i udlandet\nNår Foreningen Af Rådgivende Ingeniører (FRI) i en nylig pressemeddelelse kunne fortælle, at nu har deres medlemmer for første gang nogensinde flere ansatte i udlandet end herhjemme, handler det ikke alene om en succeshistorie om øget rådgivning til kunder i udlandet.\n”Vi ville have vækst under alle omstændigheder, og visse ekspertiseområde er andre lande stærkere på, så det er naturligt at udvide der. Men. Accelerationen af antallet af ansatte i udlandet hænger også sammen med ingeniørmanglen herhjemme,” siger Henrik Garver, administrerende direktør for FRI.\n”Den mangel har desuden skubbet på udviklingen med at pakke opgaver anderledes, så de kan sendes ud til lande, hvor der er ingeniører at få, og hvor arbejdskraften er billigere”, tilføjer han.\nOutsourcing af vidensarbejde har været praktiseret i mange år, også af danske koncerner store it-udviklingsopgaver. Løsninger som disse er dog ikke bare en god ting, mener FRI-direktøren.\nArbejdspladser vender ikke tilbage\n…men vidensydelser og designydelser kan ikke automatiseres på samme måde, så de arbejdspladser bevares i udlandet\n”Outsourcing er jo fint nok for de enkelte firmaer, men set i et samfundsperspektiv er det et kæmpeproblem, at vi ikke uddanner nok folk på disse områder. Den vækst, der flyttes ud, kommer ikke igen – jo, måske for en vis produktion takket være øget automatisering – men vidensydelser og designydelser kan ikke automatiseres på samme måde, så de arbejdspladser bevares i udlandet”, siger Henrik Garver.\nFRI-medlemmerne arbejder fortrinsvis med opbygning af infrastruktur i udlandet, og behovet for de forskellige ingeniørspecialer skifter afhængig af udviklingen, men at der er et stadig stigende behov for ingeniører og dataloger, er Garver ikke i tvivl om.\n”Der er for eksempel et stort vækstområde i den øgede automatisering, der sker inden for energisektoren og i de industrielle processer,” fortæller Henrik Garver.\nMon ikke manglen på dataloger og ingeniører med speciale i it/automatisering herhjemme gør det usandsynligt, at Danmark kan gentage den succes, som infrastrukturekspertisen har udløst?\nJubel over alt for lidt\nDe stigninger i søgninger til ingeniør- og it-fag, der årligt jubles over, når universitetsoptaget offentliggøres den 30. juli? Glem jublen. Kig på antal unge – ikke procenter. Der skal ikke mange mænd/kvinder til, før at procenten buldrer i vejret.\nSkulle der endelig for alvor ske noget efter de mange nytteløse charmekampagner til millionbebløb, vi har set gennem årene, så varer det stadig 5-6 år, før de unge er uddannet, og endnu mere, før de har erfaring nok til virkelig at batte konkurrencemæssigt.\nJeg hører nu i min øresnegl, at jeg er for fokuseret på dansk arbejdskraft. Vi lever jo i et globalt samfund, så hvorfor ikke bare tiltrække de nødvendige eksperter fra for eksempel Pakistan og Iran? I de lande er der jo status for de unge i sådanne uddannelser, og en meget stor del af den enorme innovation og vækst, der sker i Silicon Valley, skyldes jo netop indvandrere af første og anden generation, ikke sandt?\nJo. Men lad os se på miljøet i Danmark for indvandrere. Medstiftere af et af de få globalt succesrige it-firmaer med danske rødder, Tradeshift, gav forleden i Berlingske et øjebliksbillede efter en iransk datalog, Ali, netop havde sagt op:\nFarvel til topskatteyder\n“I København sidder vi sammen med over 70 højtuddannede specialister. Vi kunne bruge mange flere, hvis vi ellers kunne finde dem. Vi var derfor enormt glade da det lykkedes os at ansætte Ali. Men nu har Ali netop sagt op, og vi er forbandede over hans begrundelse: Han er træt af at føle sig stigmatiseret og sat i bås som indvandrer. Det konstante fokus i medierne og i den politiske debat på indvandrere og flygtninge gør, at han ikke længere føler sig velkommen i Danmark. Dråben, der fik bægeret til at flyde over, var, at han netop har fået afslag på, at hans søster fra Iran kan besøge ham i Danmark. Nu flytter Ali til Stockholm, hvor han har fået tilbudt et nyt job i en svensk IT-virksomhed.”\nTradeshift har knapt 300 medarbejdere verden over. “Ali bliver efter alt at dømme erstattet af en kollega i Novosibirsk eller Suzhou”, lyder der i kronikken.\nI husker nok også udvisningen af superstudenten Marius Youbi fra Cameroun. 12-taller på stribe, men ud, ud, ud! Mandens brøde var ikke at kende reglerne godt nok. Han havde i gennemsnit ikke arbejdet mere end de lovlige 15 timer ugentligt ved siden af ingeniørstudierne, men tallet var overskredet i visse uger, og så var det ud, ud, ud. Trods det, at han havde betalt bøden for sin forseelse.\nNu er Marius Youbi heldigvis hentet retur til Danmark af Ikast-firmaet KK Wind Solutions, der har givet ham en fuldtidskontrakt, selv om der stadig er et år tilbage af ingeniørstudierne.\nMen hvilket indtryk giver den hændelse og lignende hos andre af de mange udenlandske studerende, der jo fylder godt op på ”de hårde fag”, som danskerne ikke gider? Alle dem, som vi må krydse fingre for, gider Danmark i stedet for at rejse videre til USA og Canada eller retur til hjemlandet efter endt uddannelse i Danmark.\nOveni har der været et par uforståelige udvisninger af iværksættere, som klarede sig godt, og også de eksempler sætter den politiske uforstand i perspektiv.\nEksperter kontra svin\nMåske burde manglen på ekspertarbejdskraft til erhvervslivet have lidt mere opmærksomhed end overfloden af svin.\nIfølge ugebladet A4 har mindst 100 af de 179 medlemmer titlen cand. polit., cand. jur., cand.theol. eller er i gang med at tage en akademisk uddannelse. Måske havde det hjulpet med indsigten, hvis folketinget ikke var så fyldt med dem, der fortrinsvis uddanner sig med henblik på arbejde i det offentlige. Måske burde manglen på ekspertarbejdskraft til erhvervslivet have lidt mere opmærksomhed end overfloden af svin.\nMåske burde medier også bibringe vælgerne lidt mere berettiget angst for, hvorledes den svækkede konkurrenceevne påvirker velfærdssamfundet, end angst for hvordan velfærdssamfundet påvirkes af de fremmede.\nMen medierne tror – som nævnt – åbenbart også på stor fremtid for Danmark uden eksperterne, der skal til for at realisere mirakelmidlet.\n4 responses to “Sløv industrialisering 4.0, fordi DK plages af ekspertmangel”\nHvis du har fulgt med i debatten på Jobfinder Karriere, er der bred enighed blandt de debatterende ingeniører om, at der ikke er ingeniørmangel i Danmark. Derimod er der mangel på ingeniører, der er etniske, hvide, danske og familiefædre mellem 30 og 40. Dimittendledigheden er høj – ca. 28% – og der bliver luftet mange frustrationer over, hvor svært det er at få et job, som nyuddannet ingeniør. Eller som senior – dvs. over 50 år.\nJeg syntes man med rette kan kritisere de danske arbejdsgiver for ikke at tage oplæringsansvaret på sig. Det sammen problem som gør sig gældende for faglærte.\n@Anne Petersen Den høje dimittendledighed trækkes jo ofte frem, ikke mindst når uddannelser med højere arbejdsløshed fortæller, at det med at forudsige behov, bare ikke duer, for “se hvordan det går med de nyuddannede ingeniører”. Her vælges alene at se på de helt nyuddannedes ledighed, og ikke på, hvad der er status 9-12 måneder senere. Der er ingeniørdimittendernes ledighed faldet drastisk – i modsætning til de andres. Men det kunne være interessant at se på, hvorfor virksomhederne i den grad tøver over for de helt nyudklækkede, og på, hvad baggrunden er for dem, der får job straks. Måske kan både virksomheder og unge lære af det.\nHvad angår ingeniører, der IKKE kommer i job, så spiller det vel også ind, at der (som Henrik Garver også siger i mit blogindlæg) at behovet for diverse ingeniørspecialer skifter over tid. Den retning, man selv har taget uddannelse indenfor, er måske ikke, hvad der er mest behov for i dag.\nSå vidt jeg kan vurdere, har det blandt andet taget al for lang tid at få banket interessen for it-ingeniør/softwareingeniør op.\nDer er så nogen, der mener, at ingeniørvirksomhederne bare kan “omskole” en ledig. Skulle det være så let, var der vel ingen grund til at der er så klare specialer i ingeniøruddannelser. Jeg ser det som en slags disrespekt for den nødvendige dybe viden på specialområder, og at danske ingeniørarbejdspladser skulle forpligtes til at stå for videregående uddannelse (hvad omskoling fra et speciale til et andet jo er)… Hvordan ville den virksomhed klarer sig over for udenlandske, hvor man har den “rette skrue til den rette møtrik”? I forvejen så vi et fald i produktivitet i de år, hvor højkonjunkturen bevirkede, at man måtte ansætte revl og krat (altså ikke kun netop dem, hvis uddannelse, man havde brug for) og omskole dem.\nRe ydre påvirkninger. P.t. ses ifølge Garver en pool af ledige ingeniører i Norge med speciale inden for olie- og gas-industrien, og manglen på efterspørgsel skyldes udviklingen med de ekstremt lave oliepriser.\nAt der så også kan findes aldersdiskrimination… Det vil ikke undre mig, for det findes der vist inden for enhver branche. Lederen på de 42 år synes ikke om at få den garvede rotte på 56 år ind. (læs sætningen som “skåret ud i pap”).\nI øvrigt er der lige kommet modargumentation på jobfinder/karriere.\nHvis vi så ser specifikt på den anden mangel, jeg kommer ind på, datalogerne, så rives de bare væk. Alt for få unge vælger at gå den vej.\n15. februar 2016 kl. 15:09\nI would like to argue that I believe the problem is lack of visionary C-level executives who dare enter a digitisation journey within these traditional companies and NOT due to skilled engineers / IT professionals.\nA good example on how it should be done is GE. GE embarked on an digital journey and are currently out-competing Rolls Royce by digitizing the jet engines.\nIf you dont know the case please see GE’s CEO here: https://www.youtube.com/watch?v=hMa5YHOInIc\nI am looking forward to daring, visionary digitization strategies from traditional DK companies like FLS, Danfoss, Grundfos etc. which will help drive DK growth for the coming years.\n16. februar 2016 kl. 13:37\nJeg er enig med Anne i at en stor det af problemet er italesættelse, og jeg er reelt bange for at den bruges som et værktøj til at presse lønningerne ned.\nMen der er tale om et overgangsproblem, for uagtet hvad vi gør, eller ikke gør, så er verden i så kraftig forandring, at ansættelse af lidt flere eller færre ingeniører intet gør i det store regnestykke.\nOg det store regnestykker er beklageligvis at vi styrer direkte mod katastrofen.\nInden for de sidste 30 år er uligheden i verden steget voldsomt, fra at 1% ejede ca. en trediedel af verden værdier til det nu er over halvdelen der ejes af den ene procent – og der er ingen tegn til at den udvikling vil stoppe, hvilket til sidst vil ende i et verdensomspændende kollaps.\nMed den udvikling vi ser nu er det kun et spørgsmål om hvornår.\nOg der er ingen lyse udsigter fsva. angår almindelige jobs for andet end meget, meget få mennesker i inderkredsen; man bør se denne video til ende, og reflektere lidt over den:\nDet altoverskyggende problem vi står overfor er at det er tvingende nødvendigt, både på nationalt og internationalt plan at få lavet et skattesystem der tager højde for udviklingen, for ellers risikerer vi at falde tilbage i et middelalderligt mørke.


Axeltorv Fysioterapi / Artikler fra Axeltorv Fysioterapi / Yoga - den tidsløse visdom\nYoga betyder at samle - at forene.\nYoga samler krop, sind og åndedræt.\nDette ældgamle system har overlevet 2500 år, hvilket ikke er så mærkeligt, da det tager udgangspunkt i menneskets mest fundamentale og eksistentielle udfordringer.\nUdfordringer som ikke har ændret sig fra oldtidens Indien til nutidens Danmark. Vi kæmper stadig med angsten for sygdom og død, oplever ensomhed og er usikre på, hvem vi er, og hvad meningen med livet egentlig er.\nMan kan vælge at dyrke yoga for at tune sin krop. Forventningen om øget smidighed, stærkere væv, bedre balance og dermed øget velvære vil kunne indfries.\nDet er imidlertid ikke det, yoga handler om; men de er herlige sidegevinster.\nVi lever hver især med forventninger til det gode liv, har vore roller på hjemme fronten, i fritids- og arbejdslivet. Vi har hver vores historie og vore facader samt vore billeder af verdenen. Kort sagt vores ”sandhed”. Dertil kommer, at ugebladene og TV er fyldte med teorier om, hvordan vi bør leve, og hvordan vi skal se ud. Historier om overmennesker, der formår det hele på den halve tid. Vi lever stort set på en illusion og er ude af trit med virkeligheden. Når dette går op for os, skaber det stress, utilfredshed og nedsat selvværd.\nHer kommer den egentlige tanke bag yoga ind.\nYoga handler om transformation – om at afdække vore menneskelige potentialer, om at pirke til vore forsvarsmekanismer og vor selvforståelse, om at blive mere bevidste, om og skærpe vor evne til at være nærværende og om at acceptere os selv, som dem vi er på godt og ondt.\nVi har derfor brug for denne modpol i vores fortravlede dagligdag.\nEt par amerikanske undersøgelser viser nemlig, at yoga sænker stresshormonet kortisol, og at også adrenalinniveauet mindskes - begge tegn på at yoga afhjælper stress.\nUd over at tune vores krop påvirker yoga vores nerve- og organsystemer.\nNyere forskning har vist, at yoga også har en positiv effekt på den inflammation, der kommer efter en brystkræft operation. Efter 3 måneders yoga 2 gange om ugen kunne det konstateres, at inflammationstilstanden var reduceret med 20%. De opsigtsvækkende resultater skulle især skyldes vejrtrækningsøvelserne og meditationsdelen.\nVirker det på inflammation i forbindelse med brystoperationer, er det nærliggende at forvente, at det generelt virker på inflammationer. Der er bare ikke lavet nogle undersøgelser heraf.\nEn anden undersøgelse viste, at 22% af forsøgspersonerne oplevede bedre søvn, og 29% var mindre trætte. Hvilket ifølge Mikael Rasmussen (forfatter til bogen ”Sov godt”) skyldes, at yoga tvinger udøveren til at fokusere på åndedrættet og kroppen i stedet for det mylder af tanker, der kan holde folk vågne.\nI Sverige har man indført yogahold for patienter med hjerteproblemer med signifikant effekt.\nSå der er således flere gode grunde til at gå til yoga.


Ejendomsmægler - 879265 | Jobindex\nVi søger en ny leder til vores ejendomsmæglerkontor, der har lyst til at blive en del af vores team, der arbejder med alle former for rådgivning indenfor ejendomme med hovedvægt på handel af landbrug, udstykningssager, familieoverdragelser, forpagtnings- og lejekontrakter mv.\nDu vil være ansvarlig for ejendomsmæglerforretningen Odsherreds Landbo Mægler ApS, dvs. tage ejendomme til salg og følge handlen fra start til slut. Du vil være ansvarlig for driften af ejendomsmæglerkontoret med bl.a. budget, markedsføring, nye love/regler og det kræver derfor at du kan arbejde meget selvstændigt.\nJob i Region Sjælland kategoriseret i Ejendomsmægler (6)


Hu hej hvor det går - Claus Dalby - min grønne verden\ntirsdag, september 27, 2011 Arkiveret i Små og store projekter\nI går eftermiddags og lidt af aftenen gik tiden med at lægge tulipaner ud på jorden i Flammebedet. I dag hjalp tre unge fyre så med at få dem lagt.\nDet gik tjept, og når Preben går i gang, sker der virkelig noget. Måske er I nysgerrige efter at høre hvilke tulipaner, det gjaldt. I dag blev det til 500 ‘Apeldoorn Elite’, 500 ‘Orange Princess’, 500 ‘Orange Emperor’, 500 ‘Princess Irene’ og 300 ‘Queen of Night’. Desuden 1500 Allium spaerocephalon.\nNu mangler vi blot 500 ’Sensual Touch’ og 300 ’Ballerina’. Begge tulipaner. Desuden er der forskellige botaniske tulipaner og 100 kejserkroner på vej hertil fra Holland. De løse potter indikerer, hvor der er gjort plads. Det er altså mange løg, der lægges, men heldigvis har vi diverse udstyr.\nEmil spurgte, om vi kunne bruge ham her i efteråret, hvor han alligevel gik og ventede på at skulle i gang med sine studier. Det kunne vi selvfølgelig, så nu hjælper han til de næste uger. Det samme gælder Mads, som ikke lige var her, da der blev taget billeder.\nFrk. Anemone 27. september 2011 kl. 20.36\nEfter at have besøgt din have og ved selvsyn konstateret hvor tæt du planter, så er jeg godt nok benovet over at du får puttet så mange løg i jorden også. Ikke for ingenting at du har klippet en mængde stauder ned.\n"Industrielle mængder" er et veldokumenteret begreb i din haveverden. Vi andre må nøjes med lidt mindre, men kan se med og nyde hos dig.\nHelle 27. september 2011 kl. 20.39\nJeg synes jo, det er imponerende, som du lægger alle de mange løg! Jeg spekulerer dog noget over, hvordan du klarer, at tulipanløgene helst skal lægges i frisk jord. Skifter du jorden ud?\nDe bedste havehilsner, Helle.\nClaus Dalby 27. september 2011 kl. 20.44\nKære Helle - jeg har for første gang i år sprøjtet jorden med et smampemiddel for at undgå, at tulipanerne bliver inficerede.\nNette 27. september 2011 kl. 21.38\nDu godeste. SÅ stort er flammebedet da vel heller ikke :-) Jamen jamen. Hvor bliver det betagende. Det er mig en gåde, hvordan du får plads, for der er jo også rå mængder af andre lækkerier i bedet. I følge kloge hoveder (dig måske?) bør man ikke lægge tulipanløg, hvor man tidligere har haft løg. Så nu presser et par gåder sig på:\n1. Hvordan undgår du at grave løg op fra sidste år og\n2. Hvordan kan du blive ved med at finde "nye" huller\nbloggernefa 27. september 2011 kl. 21.43\nHmm...Jeg kunne også godt bruge et par Preben´er.\nHar nemlig også ligget og rodet rundt i jorden her til aften. På et par timer kom der vel - en femtedel af løgene i jorden. Det er bare et hestearbejde, men jeg ved at jeg kan læne mig tilbage og glæde mig til det helt store show, - og så er det faktisk sliddet værd.\nPøj pøj med det. Jeg glæder mig til at se hvor vildt det bliver hos dig til foråret.\nBente 27. september 2011 kl. 21.50\nJeg kunne godt tænke mig at høre, hvad redskabet til højre hedder. Det ser smart ud!! På den måde kan man jo bedre »skrue« løg og planter ned! Nogen bud?\nClaus Dalby 27. september 2011 kl. 21.50\nKære Nette - se mit indlæg over dit.\nClaus Dalby 27. september 2011 kl. 21.51\nKære Nette - glemte at skrive, at bedet er tre hundrede kvadratmeter. Ikke så lille endda!\nAchillea 27. september 2011 kl. 22.26\nHold da op - løg i industrielle mængder! Glæder mig til at se billeder, når showet starter næste år :)\nClaus Dalby 27. september 2011 kl. 22.29\nKære Bente - se her http://froebutikken.dk/product.asp?product=788\nAnne Mette 27. september 2011 kl. 22.31\nVil du røbe, hvad du sprøjter med?\nJeg graver nemlig heller ikke mine "gamle" løg op, det bliver for uoverskueligt. Selvom jeg lægger løg samme sted, kommer ca 80% op.\nGlæder mig til at se billeder fr flammebedet til foråret\nHanne i haven 27. september 2011 kl. 22.35\nDet er helt fantastisk. Jeg glæder mig godt nok også til synet til foråret, med mange billeder forhåbentlig :-)\nJeg forstå nu ikke helt princippet. Har du taget alle de gamle løg op i foråret?\nEller gør svampemidlet at de ikke er noget problem?\nJeg må indrømme, at jeg rask væk planter nye løg ved siden af gamle. Men måske man burde tænke lidt mere over det.\nAnonym 27. september 2011 kl. 22.45\nJa nå frister du en stakkars nordmann:) Det er rett før vi bare må få komme og nyte hagen din på våren også når du lager det til slik. Det er jo vidunderlig vakkert å lese om og jeg tror jeg kommer til å besvime av det synet som kommer til våren. I tillegg elsker jeg de kraftige farger, spesielt på våren. Kos deg videre, og snart kan jeg også det da det er meldt pent vær fra torsdag og tre dager framover. Da skal snu på, dele og plante nytt i et gammelt staudebed. Å hvor jeg gleder meg:):)\nKos deg videre med hagearbeidet!\nAnonym 27. september 2011 kl. 23.24\nJa, så kan jeg godt se, at de 900 stk. narcis hvid cherfulnes jeg har købt i dag ikke syner af meget i sammenligning. Vi har en knap 100 mtr lang grusvej ind til huset, og der er slået græs på begge sider af denne grusvej, så løgene skal skrues ned i græsset langs den ene side af vejen. Men jeg må altså gøre arbejdet selv med en spade, så kære Hr. Claus Dalby, jeg skal aldrig mere i mit stille sind gå og småhyggegrine af din pandelampe, for jeg må nok også tage aftenerne i brug, inden jeg bliver færdig. Der er ikke meget dagslys tilbage, når man først er hjemme efter arbejde og lige skal nå at have aftensmaden på bordet, før man kan gå igang.\nHvorfor i alverden lader man sig da også rode ind i sådan noget? - Men jeg er sikker på, at det bliver meget flot til foråret.\nMange tak til Mette for rådet m.h.t. stiklingeformering af Dronning Ingrid Pælargonien. Jeg har nu en kasse stående ude med 18 små potter med hver sin stikling af et topskud. Det gjorde lidt ondt, eftersom der var flere blomster/knopper, der måtte lade livet. Så må vi se, om der overhovedet er nogen af dem, der overlever. Ellers sælges de vel også næste år i butikkerne.\nNette 28. september 2011 kl. 09.42\nFlammebed = 300 m2. Hele min have med Kagehuset m.m. er på 200 m2. Den der havde en større legeplads :-) Suk.\nJeg lægger nu også bare nye løg ned, hvor jeg kan finde plads uden hensynstagen til forrige års løg. Ind i mellem kommer jeg nok til at grave ned lige ved siden af eller oven i de gamle, men sådan må det være. Tror jeg i år vil anskaffe mig den dersens spyddims til de små løg. Kan godt se at jeg ikke skal gå i bro over de få hundrede løg jeg skal lægge. Er spændt på hvor mange fra sidste år, der viser sig igen til foråret.\nKaren Olesen 28. september 2011 kl. 10.33\nKan ikke rigtig stå for dine blåbuksede havenisser.\nDem kunne jeg godt bruge nogle stykker af p.t., idet jeg synes, tingene er ved at løbe lidt fra mig! Men så er det jo godt at bo midt i naturen og ikke have en pyntehave!\nImponerende, at du stadig kan finde plads til løg alle vegne.\nDine dahlia'er er ovenud skønne.\nHar i år for første gang købt stiklinger via Odenia.\nMørkbladede af slagsen med citrongule enkelte blomster. De er først nu begyndt at blomstre, men løvet har stået SÅ smukt hele sommeren (også selv om sneglene har været på besøg trods krukkeplantning!).\nHåber, de til næste år sætter endnu flere blomster, hvis de er i live til den tid.\nHvor er det dig vel undt, at du tager en pause fra skriveriet, når vejret er så fantastisk, som det har været de senere dage.\nDet er jo med at komme ud og få D-vitaminer i øjnene og "lykke-piller" under neglene, så længe det overhovedet kan lade sig gøre.\nUnknown 28. september 2011 kl. 11.23\nHold da op med løg :) Du er heldig sådan at ha 3 friske fyre til at hjælpe dig. Har også lagt Pricess Irene, Orange Emperor, Orange Princess og en masse Queen of the night - dog ikke i samme mængder som du. Kun 400 kvm begrænser helt naturligt. Hvad hedder det du sprøjter med? Fik det råd at grave alle op efter blomstring og sprøjte med atamon. Virker uoverskueligt synes jeg så jeg lægge nye løg hvert år og støder ofte på "gamle" løg.\nForresten skrev jeg 4 kommentarer forleden men de er ikke med kan jeg se - har jeg mon gjort noget forkert?\nBente 28. september 2011 kl. 13.26\n1000 TAK for svar på redskabet....og så hurtigt!\nIkke at jeg skal lægge løg i industrielle mængder, men hvor er den smart!! Kan jo også bruges til stauder og andet....\nGlæder mig til at se løg i industrielle mængder hos dig til foråret!!!\nJytte 28. september 2011 kl. 14.39\nÅh, hvor jeg ..... nej, jeg misunder Jer ikke, for det er ikke pænt; men jeg ville vel nok ønske, at jeg også kunne have en hel masse tulipaner til foråret.\nJeg eeeelsker tulipaner; men det gør de dyr, jeg deler matrikel med også, så nu har jeg opgivet. Hvis muldvarpene overhovedet overser nogle løg, er det stensikkert, at rådyrene mæsker sig siden, hvis der er nogle, som blomstrer. Til gengæld kan jeg så glæde mig over et rigt dyreliv. I år har en hind fx regelmæssigt fourageret i min have sammen med to årskid og et fra sidste år. Og de er altså så søde!\nOg ja, jeg har prøvet at lægge tulipanløg i krukker; men dels bliver de så ranglede, dels går rådyrene også om bord i dem!\nGod arbejdslyst med løgene allesammen\nMin Verden 28. september 2011 kl. 14.56\nJeg er utrolig glad for at du har hjelp til denne jobben! Jeg jobber jo til daglig med oppfølging av sykefravær, tilrettelegginger, avstressing osv. og jeg ville være svært bekymret dersom du skulle plantet alt dette alene, etter arbeidstid og på lørdag formiddag :) Jeg ønsker meg desperat et besøk i hagen din ;) God planting - du er vel ikke ferdig tenker jeg! Mvh Hanne\nHenrik 28. september 2011 kl. 15.09\n...glæder mig meget til at se resultatet til foråret.\nPs...syntes altid der kommer flere og andre blomster op, end vi har plantet - kan osse være fordi jeg bare husker dårligt ;-)\nClaus Dalby 28. september 2011 kl. 22.10\nKæra Hanne - nej, jeg graver ikke gamle løg op. Indtil nu har jeg ikke haft problemer med smittede tulipaner, men har altså som sagt sprøjtet jorden med et svampemiddel.\nKære Hannemor - ja, jeg synes altså, at du tager godt fra med den mængde løg. Tillykke, det er virkelig en investering i fremtiden.


Naturfagsdidkatik i børnehøjde og udeundervisning - PDF\nNaturfagsdidkatik i børnehøjde og udeundervisning\nDownload "Naturfagsdidkatik i børnehøjde og udeundervisning"\n1 Naturfagsdidkatik i børnehøjde og udeundervisning Hvad Udeskole er en institutions-/skoleform, hvor børnene undervises regelmæssigt ude i nærmiljøet eller naturen i folkeskolens almindelige fag, og hvor der arbejdes i uderummet i hele dage ad gangen. Formen er vidt udbredt i Norge, hvor ca. 85 % af indskolingsbørnene undervises i uderummet en dag om ugen og vinder mere og mere indpas herhjemme. Udeskole appellerer til børnenes oplevelser og handlinger og åbner mulighed for andre læringsformer end inderummet gør. Der arbejdes med det sædvanlige pensum, men hvor det kan styrke elevernes indlæringsproces, sker denne del af læreprocessen i uderummet. Udeundervisningen og indeskolen skal spille sammen, så de til sammen åbner et større læringsrum og flere erkendelsesveje end det ene rum. Projektets hensigt er at beskrive en didaktik der knytter almendidaktiske teorier og betragtninger til den fagdidaktik der praktiseres i udeundervisningen. Og det er hensigten at den beskrevne didaktik implementeres i naturfagene på læreruddannelsen. I tråd med forliget om ny læreruddannelse, og udgivelserne Fremtidens naturfag i folkeskolen og Fremtidens naturfaglige uddannelser søges at beskrive en didaktik, dvs. nogle argumenter for at bruge naturrummet regelmæssigt i naturfagsundervisningen for at styrke: Interessen for naturfag Appel til pigerne i naturfagsundervisningen Tilgangen til de naturfaglige uddannelser Desuden undersøges hvorledes IT kan understøtte læreprocesserne i uderummet og ikke kun som et dataindsamlingsredskab i naturfagene. Hvorfor Flere nordiske studier peger på at børnenes lyst til at lære og interesse for omverdenen kan styrkes ved at sætte ude og inderummet i spil med hinanden, at få lavet en syntese mellem oplevelser og handlinger i uderummet og erkendelser, eller kognitive forståelser, i inderummet. Desuden peger svenske studier på, at børn i udeinstitutioner har et bedre helbred, stærkere fysik, bedre koordinations- og koncentrationsevne i.f.t. børn i almindelige daginstitutioner, hvor især den sidste faktor har betydning for børnenes indlæringsevne. Hvordan Udvikling af en didaktik til udeundervisning der inkludere en narrativ pædagogik og ser på forholdet mellem fagdidaktik og alm. didaktik. En didaktik der går fra en almen udeskolepædagogik, der omhandler førskole og indskolingen til en naturfagsdidaktik i uderummet\n2 Afdækning og undersøgelse af forholdet mellem oplevelse og handling som en læringsstrategi til naturforståelse Undersøgelse af praksisfeltet, herunder naturvidenskabelige metoder og akademisk arbejdsform i uderummet Anmeldelser, omtaler etc. i medier, der rækker ud over de interne seminariefaglige miljøer, fx Folkeskolen, dagblade mm Oplæg på interne seminarer og workshopdage, fx pædagogiske dage på deltagerinstitutionerne Årlig konference, hvor projektresultater fremlægges og der kommer eksterne oplægsholdere til at kvalificere og perspektivere didaktikken som knytter sig til uderummet Artikel om naturfags - udeskoledidaktik for mindre børn på Artikel om naturfags - udeskoledidaktik for mellemtrin/overbygningen på Hvornår Foråret 2006 Intern videndeling i projektgruppen. 2006/2007 Udeskole inddrages i liniefagene på seminarierne. Opstart af del-udviklingsprojekter på de implicerede CVU er. Opbygning af netværk. 2007/2008 Udeskolekurser udbydes på seminarierne. Oplæg på pædagogiske dage, konference m.m. Del-udviklingsprojekter kører videre vinter Opsamling og evaluering. Artikelskrivning.\n3 Delprojekt 5.3 NATURFAGSDIDaKTIK I ELEVPERSPEKTIV OG UDEUNDERVISNING Ved Karen Barfod, læreruddannelsen i Nørre Nissum og Søren Witzel Clausen, læreruddannelsen i Århus Denne rapport er ikke en slutrapport, da projektet fortsætter efter d.1. maj 2008 med bevilgede eksterne midler.\n4 Indhold: Projektets hovedmål og hovedopgaver Detaljeret gennemgang af opnåede resultater CAND evaluering (foreløbig) Bilag 1: Evalueringsskema til 40 timers kursus Bilag 2: Afrapportering af konferencedeltagelse i Oslo Bilag 3: Eksempel på plan over 40 timers kursus Projektets hovedmål: Dette projekt handler om de danske lærerstuderendes tilgang til at bruge uderummet i naturfagsundervisningen i den danske folkeskole. Målet er både at få de studerendes øjne op for uderummets muligheder, og samtidig udvikle værktøjer til at kvalificere det arbejde, der foregår uden for klasseværelsets mure. Projektets hovedaktiviteter. 2-4 timers introduktionsmoduler på naturvidenskabelige liniehold på de involverede seminarier ( øjenåbner ) 40 timers Udeskole og naturvidenskab kurser (3 i alt) på de involverede seminarier Beskrivelser af mål, metoder og evalueringsresultater i projektet (artikler) Resumè af projektets aktiviteter. Deltagerne har løbende kommunikeret via nettet, møder og telefonsamtaler Der er gået 3 deltagere ud af projektet Der er blevet afholdt studiekredsmøder og arbejdsmøder Der er blevet skrevet og godkendt ansøgning til friluftsraadet på kr Deltagerne har deltaget i fælles CAND medarbejderdage i Kolding to gange Deltagerne har deltaget i stiftelsen af UdeskoleNet Der er udarbejdet fælles plan, indhold og struktur for 2-4 timers moduler Der er udarbejdet fælles ppt præsentation til brug på kurserne Der er udarbejdet evalueringsskema Der er afholdt flere 2-4 timers moduler i Århus og Nr Nissum Der er skrevet og blevet godkendt 2 artikler (naturvejledernyt og biofag) Der er blevet præsentation på international konference i Oslo og Brandbjerg\n5 Der er blevet udarbejdet fælles plan, struktur og indhold for 40 timers kurset Der er blevet afholdt et 40 timers kursus og startet 2 op (er i gang lige nu) Projektdeltagere Projektets deltagere er pt: Projektleder Karen Barfod, CVU Midt-Vest Søren Witzel Clausen, JCVU Vibeke Frederiksen, CVU Stork er udtrådt pgra alvorlig sygdom Irma Pedersen JCVU er tilsyneladende ikke længere deltager (hun har ikke meldt fra til projektledelsen, men besvarer ikke mails etc) Lars Kjær Larsen, Jelling, har fået nyt arbejde Deltagerne er blevet virksomhedsoverdraget til University College VIA pr Oversigt over aktiviteter. Status i forhold til mål og aktivitets og tidsplan. Tidsplan: Foråret 2006: Projektbeskrivelse Intern vidensdeling i projektgruppen. 2006/2007: Udeskole inddrages i liniefagene på seminarierne. Opstart af del-udviklingsprojekter på de implicerede CVU er. Opbygning af netværk. 2007/2008: 40 timers Udeskolekurser udbydes på Seminarierne Oplæg på pædagogiske dage, konference m.m. Del-udviklingsprojekter kører videre. 2008, vinter: Opsamling og evaluering\n6 Artikelskrivning Afvigelser fra tidsplan: På grund af den store udskiftning i projektgruppen er tidsplanen blevet rykket ca 6 mdr, da den del af projektet, der omhandler Bøllemosen samt udvikling af Best Practise måtte udgå. Desuden er to af de i alt tre planlagte 40 timers kurser blevet placeret i Århus, og de afholdes i løbet af foråret Derfor bliver den endelige projektevaluering og artikelskrivning udsat til efteråret Delresultater: Der er udarbejdet et fælles ppt- præsentation af Naturfag i uderummet. Denne ppt præsentation bruges på ALLE kurser på læreruddannelsen. Den handler om : Elevperspektiv, udeskole, naturfag (fremtidens naturfaglige uddannelser, didaktik, progression) og evaluering af forløbet. Der er udarbejdet et evalueringsskema, der bruges efter at de studerende har været igennem Udeskole og naturfagsundervisning s modulet.dette spørgeskema (som bruges nu) danner grundlag for en senere kvantitativ evaluering. Bilag 1. Der er afholdt 3 mindre 4 timers udeskolemodul på Nørre Nissum seminarium og HF (dokumenation bl.a. ved forsidebillede her). Der er gennemført 3 mindre kurser på Århus Lærerseminarium. Der er gennemført et 40 timers kursus på læreruddannelsen i Nr Nissum (bilag 3) Der er startet 2 stk 40 timers kurser op på læreruddannelsen i Århus (disse er i gang nu) Udbredelse: Der har været deltagelse på Udeskolenets møder i Skive, Ollerup, København og Esbjerg med præsentation af projektet på Kalvebod Naturskole i København 4. oktober Præsentation på regionalt Udviklingsfestival i Skive 2 gange med udstilling (posters) og workshop: og Artikel i Naturvejleder nr 1 / 2007 om dette projekt\n7 Artikel i Biofag maj 2007: Naturfagsdidaktik i elevperspektiv udeundervisning CAND 5.3 Workshop på CAND konference, Comwell i Kolding D.14. og 16. Maj 2007 fremlagde Projektleder projektets mål og delresultater på international didaktikkonference i Oslo, bilag 2. Brug af forskningstilknyning UdeskoleNet er et uafhængigt netværk, der indbefatter lærere, seminariefolk, naturvejledere og forskere fra KBH Universitet (bla Stipendiat Peter Bendtsen), DPU og Høgskolan i Hedmark. Peter er gået ind i et tæt samarbejde om at definere hvad vi forstår med udeskole. Projektdeltagerne har deltaget i UdeskoleNets møder og arbejde, og projekt 5.3 er blevet præsenteret ved et ca 30 min oplæg på et møde. Desuden benyttes projektdeltagerne fra Comeniusprojektet OutLines til sparring (Anders Sczceskepanski, Linkjøbing Universitet, Arne Jordet, Høgskolan i Hedmark, Dusan Bartunec, Charles Universitet, Prag, Leida Talts og Mikk Sarv, Tallin Universitet, Sanita Madalane, Riga Universitet) (www.outdooreducation.dk). I maj 2008 besøger projektleder et lignende projekt i Norge Forskning for en bedre skole ved Førsteamanuensis Per Ivar Kvammen: 120:35038::0:8535:4:::0:0 Internationale kontakter Fremlæggelse på konference i Oslo (betalt af CAND internationaliseringspuljen) Forskningstilknytning (se ovenfor). Ressourceforbrug Der er modtaget et budget pr 12. marts. Heraf fremgår det at: Der er bevilget i alt incl selvfinansiering fra CAND Der er derudover bevilget fra Friluftsraadet Der er brugt i alt kr. Der skal endvidere anvendes ressourcer på: To 40 timers kurser (estimeret budget 240 timer a 320 kr) : kr Sammenskrivning af resultater, artikelskrivning ca 100 timer Kørsel mv\n8 Det skønnes derfor, at projektet holder sig inden for de økonomiske ressourcer, det er tildelt. Evaluering i forhold til CAND s kvalitetskriterier: 1. afdeling: a) Hvordan er projektets resultater blevet videreformidlet (f.eks.i EVUforløb, i tidsskrifter, på konferencer i ind- og udland...)? Proces- artikel i Biofag Proces-artikel i Naturvejleder, maj 2007 Didaktikkonference i Oslo, maj 2007 Oplæg på UdeskoleNet møde på Kalvebod naturskole Oplæg og workshop på CAND konference 12. november 2007 Udstilling og poster på Udviklingsfestival, Skive seminarium, 3.nov 2006 og 26. nov 2007 Poster på nordisk-baltisk udeskolekonference i Brandbjerg januar 2008 Endvidere forberedes mere videnskabelige artikler til Naturvejledernyt, Udeskole.dk og Mona. b) Hvorledes har projektet bidraget til at udbrede interessen for naturfag blandt børn/unge og/eller studerende? - giv eksempler herpå Projektets mål er at give de studerende lyst til at arbejde med uderummet i naturfagsundervisngen, både med henblik på børn og unges motivation, men også for at introducere en praksis- og oplevelsesforankret viden. De foreløbige resultater viser, at SAMTLIGE studerende, der har være enten på de korte forløb (ca 50 studerende) eller de lange forløb (pt kun 8 studerende), målt med kvantitativ spørgeskemaundersøgelse, har fået lyst til at bruge\n9 uderummet mere i undervisningen, og har fået lyst til at lære mere her et eksempel fra evalueringen af introduktionemodulet: Synes stadig jeg mangler ideer til hvad jeg kan lave med eleverne, men kan bedre se relevansen af at komme ud og afprøve noget på egen hånd Det de studerende typisk kommenterer, er den tætte sammenhæng mellem fag og oplevelse, samt realisationen af en pædagogisk teori i virkeligheden. c) Hvorledes har projektet bidraget til at styrke børn/unges og/eller studerendes mulighed for at anvende naturfaglig viden? - giv eksempler herpå Målet med 40-timers kurset er at den studerende Genopdager uderummet og dets muligheder for at kvalificere naturfagsundervisningen Får øgede handlemuligheder til at anvende uderummet i naturfagsundervisningen i praktikken og i sit senere lærervirke. Tilegner sig erfaringer med, viden om og færdigheder i såvel praktiske som områdedidaktiske forhold Til dette kommenterer de studerende under evalueringen, at kurset har opfyldt målet: Jeg har fået nogle redskaber til at fortsætte med udeskole Jeg har lært alle mål Jeg har lært at rigtig mange ting kan foregå ude, med en god planlægning Større opmærksomhed på hvad der kræves for at holde fagligheden når vi går udenfor klasseværelset (ikke alle studerende har kommenteret). Projektets mål er, gennem udvidelse af de studerendes værktøjskasse i forhold til naturfagsundervisning, via uderummet at bidrage til børns mulighed for at få og anvende naturfaglig viden i virkeligheden at skoleviden og hverdagsviden smelter sammen (jvf Kirsten Paludan). d) I hvor høj grad har projektet benyttet sig af partnerskaber med andre institutioner end CVU erne, og hvordan har samarbejdet fungeret organisatorisk og indholdsmæssigt? 2.afdeling:\n10 a) Beskriv hvilke naturfagsdidaktiske teorier, der har været anvendt eller er blevet udviklet i projektet Der er blevet anvendt teorier om erfaringsbaseret læring, bl.a.: Martin Braund og Michael Reiss Learning Science outside the Classroom RoutledgeFalmer 2004 Karsten Schnack et al: Naturfagsdidaktik som områdedidaktik, Carl Winsløw: Didaktiske elementer, biofolia 2006 At lære sig det naturvetenskapliga språket genom berattelser och dramatisering, Susanna Walan, Karlstad Universitet (upubliceret) Læsning i et dannelsesperspektiv, Kirsten Krogh-Jespersen, Vi arbejder for at lave en nøgle eller et didaktisk beredskab til at inddrage Udeundervisning i naturfagsundervisningen. b) Hvordan er børn/unges og/eller studerendes forudsætninger søgt inddraget i læringsforløb? Ikke relevant c) Hvilken rolle har førstehåndserfaringer med naturfagenes genstandsfelt spillet? Førstehåndserfaringerne har været omdrejningspunket- de studerende har lært om udeskole ved at praktisere, udføre og reflektere over uderummet i naturfagene. d) Er det naturfaglige kompetencebegreb blevet inddraget i projektet i givet fald hvordan? Nej, kun løseligt i forbindelse med teorioplæg om fremtidens naturfaglige uddannelser e) Er handlekompetencebegrebet blevet inddraget i projektet i givet fald hvordan? Ikke relevant\n11 2. afdeling: a) Hvordan er den naturfagsdidaktiske forskning søgt inddraget udover projektmedarbejdernes egen teorianvendelse? Nyere forskning omkring Udeskole præsenteres i Danmark på Denne portal har været i spil igennem hele forløbet også for de studerende. b) I hvilket omfang har projektet draget nytte af international netværksdannelse, kontakter eller anvendelse af udenlandske erfaringer? Se ovenfor megen anvendelse gennem internationale netværk, konferencer, andre projekter og miljønetværk.\n12 Evaluering af Udeskole og naturfagsdidaktik Evalueringen falder i 3 dele: En kort opsummering af dine faglige forudsætninger En evaluering af selve dette kursus (hvis vi skulle udbyde det igen) En evaluering af dit læringsudbytte 1: Den studerendes faglige forudsætninger: Seminarium: Liniefag: M/K: Dato: Faglig naturvidenskabelig baggrund: Gymnasielt niveau Anden uddannelse Andre liniefag Andet 2: Kursusevaluering Mål med kurset: Målet er at den studerende Genopdager uderummet og dets muligheder for at kvalificere naturfagsundervisningen Får øgede handlemuligheder til at anvende uderummet i naturfagsundervisningen i praktikken og i sit senere lærervirke. Tilegner sig erfaringer med, viden om og færdigheder i såvel praktiske som områdedidaktiske forhold\n13 Instruktioner til at udfylde skemaet: Vær venlig at svare både med en skreven kommentar og med et kryds på tallet. Skalaen går fra 1 5, hvor 5 betyder meget godt og 1 betyder meget ringe 1.Er dine forventninger blevet opfyldt? nej ja Hvorfor? 2. Hvordan har du oplevet arbejdsbelastningen på kurset som helhed? For lidt for meget tilstrækkeligt Litteratur? Praktiske øvelser? Refleksion? Opgaver? Andet? 3. Hvordan er din tilfredshed med hele kursusforløbet se vedhæftede opdaterede plan Hvilke lektioner finder du mest værdifulde? Hvorfor? Hvilke lektioner finder du mindst værdifulde? Hvorfor? Synes du at der mangler noget på kurset? 4.Hvordan har kursets læringseffekter været for dig? Lave høje Hvad har du lært gennem kurset se målet for kurset øverst på papiret.\n14 3. Evaluering af den studerendes læringsudbytte: Hvordan var dine ambitioner om at anvende uderummet i naturfagssundervisningen før dette kursus? Ingen lave tilstede høje meget høje Kommentarer Hvis du havde ambitioner om at anvende uderummet, hvor regelmæssigt skulle det så være? 1-2 x årligt/klasse 3-5 x årligt / klasse 6-15 x årligt x årligt Hver gang Kommentarer Hvordan er dine ambitioner om at anvende uderummet i naturfagsundervisningen nu efter dette kursus? Ingen lave tilstede høje meget høje 1-2 x årligt/klasse 3-5 x årligt / klasse 6-15 x årligt x årligt Hver gang Kommentarer\n15 Har du fået flere læringsteoretiske argumenter for, eller dybere forståelse for, uderummets betydning i naturfagsundervisningen? Ja Nej Har du fået lyst til at lære mere om udeskole og naturfagsundervisning? Ja Nej Kommentarer: (brug evt bagsiden) Tak for hjælpen til at udvikle et endnu bedre kursus\n16 Fagdidaktikk mellom skole og lærerutdanning, første nordiske konferanse, oslo, mai 2007 Med æblet tilbage til stammen CAND i Oslo til Nordisk konferense om fagdidaktikk mellom skole og lærerutdanning Af Seminarielektor Karen Barfod, projektleder på CAND 5.3 Naturfagsdidaktik i elevperspektiv, udeundervisning CAND i Oslo CAND 5.3 Natufagsididaktik i elevperspektiv udeskole var d maj 2007 repræsenteret på den første nordiske konference Fagdidaktikk mellom skole og lærerutdanning på Høgskolan i Oslo. Sammen med andre forskere fra Norge, Sverige og Danmark blev symposiet Nærmiljøet som kundskabskilde og læringsarena didaktiske utfordringer og muligheter i grunnskole og lærerutdanning af holdt mandag d.14. og onsdag d.16., afsluttende med en fælles debat og diskussion. Der var stor interesse for ideerne bag og det operationelle aspekt i CAND 5.3, der blev fremlagt i et 30 minutters oplæg. Konferencen havde 180 deltagere fra læreruddannelser i hele norden, og afholdes næste gang (2009) i Odense. Ved denne konference bør CAND som en del af det didaktiske miljø i Danmark markere sig tydeligere, da der er en generelt nordisk fokusering på styrkelse af naturfag og naturfagsdidaktik. Baggrund og sammenhæng for CAND 5.3 i et nordisk perspektiv: Udeskole er en skoleform, hvor børn undervises regelmæssigt ude i nærmiljøet i skolens almindelige fag, ofte en hel dag om ugen. Formen er vidt udbredt i Norge 1 og Sverige, hvor udeskole og udeundervisning ikke kun er en pædagogisk praksis, men også et stort forsknings- og udviklingsfelt. I Sverige arbejder visse kommuner systematisk med udeskole i forbindelse med styrkelse af naturfagsundervisningen 2, med særligt med henblik på børns forståelse og interesse for naturvidenskabelige problemstillinger. Særligt spændende i denne sammenhæng var Prof. Jay Lemke, University of Michigans, tanker om at det etablerede uddannelsessystem står over for et kollaps i forhold til dets eensidige fokusering på boglig viden at det er nødvendigt at genopdage det brede læringssyn hvor samfund, nærmiljø og den konstektuelle verden bliver en del af læringsarenaen. I Danmark ser det ud til, at op mod 28 % af alle danske skoler har en form for udeskole, der indebærer regelmæssig aktivitet uden for klasserummet, knyttet til årsplaner og fag. 3 Udeskole, natur og naturfænomener, naturvidenskab og undervisning ses således mange steder knyttet tæt sammen i praksis. Kvalificeringen af arbejdet i folkeskolen følges flere steder op af 1 Arne Jordet Nikolajsen: Nærmiljøet som klasserom, Doktor Phil afhandling 2007, NIH 2 Se f.eks. naturskolen i Lund, 3 Foreløbige resultater fra Peter Bentsen, PhD studerende ved KU / Skov og landskab.\n17 naturvejledere og pædagogisk personale, men ingen steder i norden er der på læreruddannelsen integrerede, curriculumbaserede, certificerede uddannelser inden for området. Der er altså en skævvridning mellem en græsrodsdrevet, vidt udbredt praksis og en smal, kursusbaseret læreruddannelse inden for feltet. CAND 5.3 prøver at arbejde med en kvalificering af læreruddannelsen inden for feltet udeskole, med fokus på børns læring gennem oplevelse, handling og forståelse 4 i naturfagene. Dette arbejde er forankret i læreruddannelserne i CVU MidtVest, JCVU og CVU Stork, og består af to typer moduler: et 2-4 timers introduktionsmodul i naturfagsdidaktik og udeskole, og et 40 timers frivilligt kursus i det samme. Kurserne er støttet af CAND og Friluftsraadet, og bæres igennem i netværket sammen med andre udviklingsarbejder inden for feltet, det nationale udeskolenetværk 5, det internationale netværk 6 og det internationale udviklingsprojekt OutLines 7, der udvikler udeskolekurser for lærerstuderende i 6 europæiske lande. Perspektiver: Perspektiverne i konferencedeltagelse af denne art er mange, og der kan knyttes flere tråde sammen ud fra netværk, kontakter, vidensdeling og kvalificering af eget arbejde. Af særligt interessante perspektiver kan ses: Deltagelse i den næste nordiske konference om fagdidaktik ved SDU (Ellen Krogh) Etablering af tættere udeskolenetværk i norden Kvalificering af projekter gennem sparring og diskussioner Vidensdeling og mulighed for fælles nordiske projekter (evt fælles nordisk master i udepædagogik) 4 Kjeld Fredens: Når tingene taler til os på 5 Forankret i CVU MidtVest, kontakt Peer Daugbjerg, 6 Forankret i JCVU, kontakt Søren Witzel Clausen, 7 Se eller kontakt Karen Barfod,\n18 40 timers modul, udeundervisning. Uderumsdidaktikken ses som et områdedidaktisk felt, i det her tilfælde med fokus på de naturfaglige fag. Mål: Målet er at den studerende Genopdager uderummet og dets muligheder for at kvalificere naturfagsundervisningen Får øgede handlemuligheder til at anvende uderummet i naturfagsundervisningen i praktikken og i sit senere lærervirke. Tilegner sig erfaringer med, viden om og færdigheder i såvel praktiske som områdedidaktiske forhold Indhold: Tidspunkt Indhold: Litteratur/ Udstyr etc. Uge Fredag d Geos 18 /udgaard 4 t. KB/JHG Introduktion til udeundervisnings-didaktik som et områdedidaktisk felt. Hvad med naturfagsdidaktik som områdedidaktisk felt (jvf artikel?) Fagligt fokus: Didaktisk fokus: Læring og dannelse i uderummet. Oplevelse, handling, forståelse. Erfaringspædagogik. Begrundelser såvel nationale og internationale undersøgelser. Faglighed/ tværfaglighed, almendidaktik / fagdidaktik fremtidens naturfag i folkeskolen Ude (udgård): eksemplariske aktiviteter fra naturfagene : matematik, Bål, hygge Fagligt fokus: De studerende skal orientere sig på hjemme-siderne: samt læse: 8/ Supplerende: K. Schnack: Didaktik på kryds og tværs, Naturfagsdidaktik som områdedidaktik Orientere sig i Fremtidens naturfag i folkeskolen Om projektet: 0/ De studerende orienterer sig på\n19 Fredag d Fabjerg udeskole Naturbase Fruerhøj Aktiviteter i Skoven Uge Fredag d Besøg hos Tonny Højgaard (ok) KB Fredag d.5.10 TOL (ok) Ikke KB NB: gallafest Fredag d.12. oktober lørdag d.13. oktober Overnatning Moselyst Besøg på økobaser/naturen Biotopundersøgelse, iagttagelse: tegne naturen, lytte til naturen, smage på naturen, brug af æstetisk og sensuel erkendelse i forbindelse med naturfagsundervisning. Hvad er det man gerne vil have at børnene lærer fagligt Eks: Systematisering af planter/svampe, brug af naturens produkter i undervisningen. Didaktisk fokus: Naturfaglig tankegange og affektive arbejdsmetoder- og erkendelsesformer i undervisningen. Åbne opgaver / lukkede opgaver Elevforudsætninger. Urbane miljøer Virksomhedsbesøg værksted, Højgaards maskinfabrik, Fabjerg Didaktisk fokus: Pumper, udvikling, innovation, teknik, anvendt naturfag Der stilles en opgave som skal fremlægges den sidste gang. Desuden laves de sidste praktiske aftaler i forbindelse med den efterfølgende overnatningstur. Naturfag og fysik Fagligt fokus: Astronomi Tur på planetstien øvelser Tur fra kl Overnatning Fagligt fokus: Basis friluftsliv Bål og brand madlavning Natur- og kultur-historie. hjemmesiderne: 8/ 0/ Se Chemistry trails og en del af Physics and astronomy outside the Classroom (kap , i alt 32 sider på engelsk??) Friluftslivslitteratur friluftsliv som pædagogisk metode, Søren Andkjær gplanter/pattedyr/gnavere/baever /baevere_dk.htm\n20 JHG/KB KN (ok) 4 lektioner JHG/KB 4 lektioner Fredag d.2.11 Uge Fredag d t. (ok ulrik) KB/JHG Kort og orientering, færdselsregler i naturen. Bæver tur, hjortebrøl Astronomi. Funktionelt tværfaglige aktiviteter Didaktisk fokus: Tur-begrebet, og hvorledes det anvendes som en didaktisk faktor, både i forhold til undervisningens indhold og sociale aspekter. Stud opgaver: En ude-leg, en godnathistorie, et trangiamesterskab Geografi og udeskole Fagligt fokus: Jordbund og -profiler, istidsaflejringer. Erfaringer fra praksis: Fagligt fokus: Lærerroller (oplæg Karen B) Besøg af Marie Louise og pia, der var i udeskolepraktik på Kvikne skole sidste år Kriterier for det gode udeskoleforløb og vejledning til skriftlig opgave Didaktisk fokus: Hvordan starte udeskole tips og tricks fra virkeligheden Lærerrollen Fagligt fokus: Naturskoler Hvorledes de anvendes i undervisningen (ressourcepersoner) Naturvejlederen laver eksemplariske naturfaglige aktiviteter Fagligt fokus: afhængig af hvilken naturskole der besøges, gruppearbejde gplanter/pattedyr/hovdyr/krondy r.htm Feltarbejde i geografi. Geografisk orientering 2007 nr 3. side Brøndum Poul: Jordbunden, gavmild men sårbar. Kap 4 i geografihåndbogen, 3 udg. systime De studerende orienterer sig på hjemmesiden: ult.asp?m=6&a=1222 Malene Bendix: Hvordan starter man udeskole (link) læs om lærerroller (Kristian Abelson) i udeskolen Refleksion over lærerrollen og lærerens forberedelse Besøge Kystcentret i Thyborøn, pris 40 kr /stud Tog afg fra lemvig, kl eller fra Thyborøn De studerende orienterer sig på: og\n21 med feks: Feltarbejde strandens sten, kystformer, opskyl, salinitet, tilpasninger, zonering, saltvandsakvarier, Transportformer og CO2 udslip Didaktisk fokus: Den æstetiske dimension i udeundervisningen. Det faglige narrative.kunne de studerende komme med en fortælling hver? evt den svenske artikel Artikel fra folkeskolen: Show.aspx?ObjectId=47693 Fredag d t. KB/JHG Tydeliggøre forskellen mellem: den fortællende formidling og den aktivitetsbaserede formidling Praktisk arbejde hvor de studerende fremlægger et udeskoleforløb gruppevis. Eller Chemistry trail projektet, dvs lave levende poster Bøllemosen konceptet. Didaktisk fokus: Undervisningsplanlægning og gennemførsel, anvende viden og læringsstile fra hele forløbet. De studerende anvender planlægningsværktøjet ( Kriterier for det gode udeskoleforløb ) i egne liniefag og laver et mindre forløb (f.eks. en udedag). (gruppearbejde) Forløbet fremlægges for de andre studerende, med mindst én aktivitet der udføres i praksis. Learning science Doing science Learning about science Evaluering af hele 40 timers forløbet (fælles for projektet). Skrive lille opgave Litteratur: Artikler fra Artikler / opslag på Udleverede kopier fra Learning science outside the Classroom, Martin Braund and Michael Preiss Friluftslivslitteratur, eks Søren Andkjær Artikel (engelsk) fra Konference Supplerende: Lasse Thomas Edlev: Natur og Miljø i pædagogisk arbejde, Munksgaard Let læst bog, med mange kilder. Knyttet til pædagoguddannelsen.\nAfrapportering. Kortlægning af omfanget af og formen på undervisning uden for klasserummet på læreruddannelserne i VIA\nAfrapportering Kortlægning af omfanget af og formen på undervisning uden for klasserummet på læreruddannelserne i VIA Karen Barfod og Søren Witzel Clausen VIAs program for Outdoorpædagogiske perspektiver\nPD i naturfagsdidaktik Dette projekt har fokus på udvikling, kvalitetssikring og evaluering af Pædagogisk Diplomuddannelse i naturfagenes didaktik. Hvad Videreudvikling af PD - konceptet og netværksdannelse.\nPh.d.-forsvar Med henblik på erhvervelsen af ph.d.-graden forsvarer cand.scient. Peter Bentsen sin ph.d.-afhandling med titlen Udeskole: outdoor teaching and use of green space in Danish schools Forsvaret\nRapportering af delprojekt, oktober 2012 LÆRERUDDANNELSE MED PULS\nRapportering af delprojekt, oktober 2012 LÆRERUDDANNELSE MED PULS Projekttitel: Læreruddannelse med PULS (Projektarbejde Teknologi, læreruddannelsen i Roskilde) Uddannelsessted: Campus Roskilde Uddannelsesleder:


Hjælp til instagram på wordpress side\nJeg har fundet et indlæg på Amino.dk, som jeg tror kan interessere dig. Overskriften er: Hjælp til instagram på wordpress side Du kan læse indlægget her: https://www.amino.dk/forums/t/275249.aspx\nIværksætter Debatten Amino » E-handel, Internet & Online marketing » Internet/E-business hjælp div. » Hjælp til instagram på wordpress side\nDenise Conradi Fra www.conradi.design Skrevet 27-08-2016 kl. 23:01\nMin hjemmeside er pludselig begyndt at skrive: Instagram Error : You have exceeded the maximum number of requests per hour. You have performed a total of 670 requests in the last hour. Our general maximum limit is set at 500 requests per hour.\nDe steder hvor jeg viser et "livefeed" fra min Instagram.\nDet er en indbygget feature i mit tema, at jeg kan gøre det, jeg har ikke haft problemer med det før.\nJeg har featuren liggende nogle steder som en del af en sidebar, og et andet sted ligger den som en del af min pagebuilder.\nJeg har forsøgt at sætte "countet" ned, så den skulle hente færre billeder - det lader ikke til at være det, som skulle være problemet, og det virker til at det er lidt random hvor mange billeder den siger at den henter.\nDet skal måske lige siges, at jeg absolut ikke er særlig skrap til det selv, så helst ingen svar der nærmest er kinesisk ;)\nMin side: www.conradi.design\nKennM Skrevet 28-08-2016 kl. 11:17\nEr det dine egne billeder fra din egen profil eller har du installeret et såkaldt hashtagfeed, hvor du automatisk får alle billeder ind på et bestemt hashtag?\nHvis det blot er dine egne billeder fra virksomhedens Instagram profil, så burde den ikke give dig disse problemer - men du kan tjekke på Instagram.com/developer. Måske du skal opdatere noget her.\nRené Gundel Bidstrup Nielsen Fra www.kiddio.com Skrevet 01-09-2016 kl. 22:04\nJeg har fundet informationer om den omtalte fejl via Instagrams Hjemmeside, da jeg ikke selv er ekspert på Wordpress, men jeg tror Kenn umiddelbart har fat i noget af det rigtige.\nDu skal nok have fat i en udvikler som kan hjælpe dig med at ændre indstillingerne, så den begræser antal af billeder den henter.\nErik Jeppesen Fra Grafikr ApS Skrevet 05-09-2016 kl. 11:04\nHej Denise Conradi,\nHvis du ikke har fået problemet løst, så skal du være velkommen til at sende mig en mail på ehj@grafikr.dk\nDer findes en del plugins derude, som du kan bruge - nogle bedre end andre.\nDeruodver kan jeg se, at din hjemmeside har en "fatal error" - hvis du ikke selv kan få den på rette spor, så skriver du også bare på fornævnte mail.\nRené Gundel Bidstrup Nielsen Fra www.kiddio.com Skrevet 05-09-2016 kl. 22:41\nJeg håber du fik løst dine tekniske udfordringer.


Kineserne vil lande rumfart�j p� M�nen - Politiken.dk\nVidenskab 31. jul. 2012 KL. 14.03\nKineserne vil lande rumfart�j p� M�nen\nambitioner. Kineserne sendte deres seneste raket op i rummet i juni. N�ste �r skal et fart�j, efter planen, lande p� M�nen. - Foto: Li Gang/AP\nKina forbereder sig på at sende den første kineser på Månen.\nKina er klar til at sende en sonde af sted for at udforske M�nen allerede n�ste �r som led i landets ambiti�se rumprogram. Planen p� sigt er at lande den f�rste kineser p� M�nen.\nDet er f�rste gang, et kinesisk rumfart�j vil lande p� M�nen.\n�Kina �nsker et rumprogram, der vil blive betragtet som et af verdens bedste�, siger den uafh�ngige rumanalytiker Morris Jones.\n�Hvis du vil v�re ledende p� rumfart i verden, s� bliver du n�dt til at foretage missioner som denne�, forts�tter han.\nMed den planlagte mission vil der v�re f�rste gang, at Kina rammer M�nens overflade, og den vil markere en milep�l i et rumprojekt, der har m�let at kredse om, lande p� og returnere fra M�nen, skriver det kinesiske nyhedsbureau Xinhua.\nF�rste kinesiske kvinde sendt i rummet\nBeijing ser sit rumprogram som symbolsk for landets stigende internationale indflydelse og voksende teknologiske ekspertise.\nSenest udf�rte rumfart�jet Shenzhou 9. i juni Kinas l�ngste rummission nogensinde p� 13 dage. Mission blev ogs� kendt for at inkludere landets f�rste kvindelige astronaut.\nN�ste �rs mission vil f�lge Chang'e 1 i 2007 og Chang'e 2 i 2010. Begge er opkaldt efter den kinesiske m�negudinde.\nKinas planer er realistiske, mener den uafh�ngige rumanalytiker Chen Lan.\n�Planerne rammer b�de inden for Kinas kapacitet og budget�, siger han.\nL�S OGS�Kina gennemf�rer historisk rumf�rd\nDer mangler dog fortsat en del teknisk fremgang, f�r Kina er klar til at udf�re en mission, hvor der b�de bliver landet p� M�nen og fl�jet derfra igen, tilf�jer han.\nN�r en kinesisk astronaut s�tter sine ben p� M�nens overflade, vil det v�re f�rste gang, et menneske betr�der M�nen siden den sidste amerikanske m�nelanding i 1972. Chen mener dog ikke, at det er Kinas m�l for den n�rmeste fremtid.\n�Det er ikke en teknisk beslutning. Det er en politisk beslutning�, siger han.\nNyt bevis: M�nelandingen var ikke fup\n25. jan 12.25\nKina gennemf�rer historisk rumf�rd\n18. jun 13.10\nKina sender kvinde ud i rummet\nKinesisk rumfart�j sendt af sted\n01. nov 14.11\nAstronauter f�r 520 dage i isolation\n03. jun 13.21\nKinesiske astronauter spiser hunde 17. maj 10.22


Behandling & genoptræning — Videre til indhold |\nAndre svar - behandling\nGenoptræning og kørsel\nFrakendelse af merudgift (medicintilskud)\nBefordring pensionister til læge og sygehus\nMisbrugsbehandling og ADHD\nLink: Tilskud til behandling (og husleje)\nStøtte til musikterapi\nAfslag på fodpleje på trods af lægens anbefalinger\nGælder behandling efter § 102 også børn?\nLink: hvem skal betale for neuropsykologisk test?\nKan et vejledningsforløb efter § 11, stk 3 påklages?\nHjælp til medicinudgift til studerende\nStop af genoptræning af en hjerneskadet\nHjælp til længerevarende behandlingsforløb til børn\nHjælp til befordringsudgift til begge forældre ved sygehuskontrol\nTakst for befordring til sygehus\nMappe med spørgsmål og svar, der omhandler træning, genoptræning og behandling RSS-feed behandling\nHer kan du abonnere på nyt fra denne kategori - arbejdsmarked\nJeg skriver på vegne at min faster som sidste år fik amputeret begge ben over knæhøjde. Hun er boende i eget hjem og klarer sig fint. Problemet ligger i hendes træning. Hun får ikke tilbudt noget, men skal selv hele tiden være opsøgende. ...\nJeg skriver på vegne af min faster. Hun har af sin læge fået at vide, at hun ikke er berettiget til vederlagsfri bassin fysioterapi, da hendes amputationer ikke skyldes trafikuheld. Kan det passe at man ser på årsag Se mere\nLink til spørgsmål/svar i sygedagpengesektoren, der blandt andre ting også handler om tilskud til kørsel i forbindelse med genoptræning\nJeg har to børn med hvert deres handicap, men de bliver begge behandlet med øjenplaster hver dag efter anbefaling fra Kennedy centret i København og øjenafdelingen i Odense øjenafdeling. Vi har en udgift på ca. 1800 kr. om året til dette alene. Jeg har flere gange henvendt mig hos handicaprådgivningen for at søge støtte. Imidlertid får jeg her at vide, at jeg ikke kan få støtte.. Se mere\nSpørgsmål der handler om frakendelse af merudgifter nærmere bestemt et medicintilskud\nLink til spørgsmål andetssteds (transport og bil) på dukh.dk, der handler om befordring af pensionister til læge og sygehus\nJeg lider af svær ADHD og er 41 år. Har desværre selvmedicineret mig og har nu et misbrug. Jeg har brug for et afvændingsted hvor man også forstår ADHD findes det til min alders gruppe. Min mor har skrevet til socialministeren som skriver vi kan søge råd hos jer....\nLink til spørgsmål, der blandt andre ting også handler om tilskud til behandling og transport til samme\nHvilken lovgivning kan man søge musikterapi efter?\nMin datter har spaticistet i benene, går dårligt og bruger indlæg i sko. Derfor har hun behov for fodpleje hver 2-3 måned pga markant udvikling af hård hud og mange ligtorne (som konsekvens af skævgang). Kommunen er dog ikke enige i dette. De mener ikke, at fodpleje kan dækkes, selvom vores lægen - den behandlende ortopæd - bakker op om fodplejen. Se mere\nJeg har hørt om behandling efter § 102 i serviceloven. Kan man bruge denne bestemmelse til børn? Se mere\nLink til anden sektion i netrådgiveren og et spørgsmål om, hvem der skal betale for en neuropsykoligisk test - kommunen eller sundhedssystemet Se mere\nJeg vil gerne vide, om der er lovgivning, som sikrer, at personer med psykisk handicap kan henvises til psykiater og få behandling uden selv at skulle betale honoraret til psykiateren? Se mere\nLink til anden sektion med spørgsmålet: Kan man selv bestemme, hvem der skal give vejledning i forbindelse med et behandlingsforløb?\nHvis en borger modtager Statens Uddannelsesstøtte og ønsker at søge støtte til sin medicin, men har for lav udgift til at søge kronikertilskud - er der så andre muligheder?\nKan det hindres, at kommunen stopper genoptræningen af en hjerneskadet og går over til almindelig fysioterapi i meget mindre omfang?\nKan der ydes hjælp efter servicelovens § 41 til medicin, der ikke er tilskudsberettiget?\nKan der ydes hjælp til længerevarende behandlingsforløb til børn efter servicelovens § 11?\nKan der ydes hjælp til befordringsudgift til forældre nr. 2, når begge forældre skal deltage i forbindelse med datters kontrol på sygehuset?\nHvad er taksten for transport til og fra hospitalstjek? Se mere\nHvornår er der tale om et behandlingsredskab, et hjælpemiddel eller et genoptræningshjælpemiddel?\nRelevant viden - behandling\nBehandling efter 102 - den ukendte bestemmelse (tekst)\nPraksisnyt nr. 5: Behandling efter § 102 - den ukendte bestemmelse (PDF) Oplæg\nGenoptræning og vedligeholdelsestræning - fagkurser\n2006: Behandlingsredskab eller hjælpemiddel


Kamp for klimaet: Fynsk erhvervsleder hjælper statsministeren med at gøre Danmark grønnere | fyens.dk\nCamilla Haustrup Hermansen er stærkt engageret i bæredygtighed og genanvendelse af især plastemballage. Hun blev paf, da hun i november blev kontaktet, fordi regeringen ville have hende til at stå i spidsen for et af sine 13 klimapartnerskaber, der på hvert sit felt skal komme med helt konkrete bud på, hvordan klimaaftrykket i Danmark kan sænkes. Med til opgaven hører at komme med beskrivelser af, hvad der skal til, og af, hvad der er af forhindringer i at nå dertil - f.eks lovgivnng. Foto: Sugi Thiru\nCamilla Haustrup Hermansen, medejer af emballagefabrikken Plus Pack, er nomineret til Årets Fynbo for sit engagement i bæredygtighed. Et engagement, statsminister Mette Frederiksen også har fået øje på. Statsministeren har udpeget den fynske erhvervsleder som formand for et af de 13 klimapartnerskaber, regeringen har nedsat fra alle kanter af dansk erhvervsliv. Camilla Haustrup Hermansen skal levere konkrete forslag til, hvordan affald og vand kan bidrage til den ambitiøse, grønne omstilling, Danmark står foran.\n12 jan. 2020 kl. 06:10\n- Hvordan reagerede du, da du havde regeringen i røret, fordi den ville have dig til at stå i spidsen for et af de vigtige klimapartnerskaber?\n- Jeg blev overrasket og paf, og så følte jeg mig enormt priviligeret over at blive tænkt ind i noget så centralt som et klimapartnerskab. Når jeg har tænkt over det efterfølgende, er det en blanding af at være ydmyg over for opgaven og glad og stolt over at få muligheden. Men altså - jeg havde kolossalt svært ved at forstå, at de ringede til mig. Det havde jeg ikke i min vildeste fantasi forestillet mig.\n- Vi er en lille organisation og en mellemstor virksomhed. De andre klimapartnerskabers formænd kommer fra store koncerner med mange tusinde ansatte og har enorme organisationer i ryggen. Selv om jeg og Plus Pack arbejder fokuseret med bæredygtighed og cirkulær økonomi, og selv om jeg er overrasket over, hvor langt vi egentlig er nået på kort tid, så var det simpelt hen ikke faldet mig ind, at regeringen havde øje på os i den sammenhæng. Men jeg er da enormt stolt, også af at repræsentere en familieejet virksomhed fra Fyn.\n- Sagde du ja med det samme?\n- Jeg udbad mig betænkningstid til dagen efter.\n- Fordi jeg har lært, at det altid er en god ide, og når det drejer sig om offentlige opgaver, så skal der foreligge et kommissorium. Og det gjorde der ikke. Inden jeg siger ja eller nej til en stor opgave, har jeg selvfølgelig brug for at se, hvad rammen for den er, hvad arbejdet består i, og hvad det vil kræve af mig. Regeringen ville gerne annoncere klimapartnerskaberne ugen efter, så det skulle gå stærkt, men jeg kunne aldrig sig ja uden 100 procents opbakning fra min bror Anders (de to søskende og deres far ejer Plus Pack, red.) og fra bestyrelsen, som støtter, at jeg bruger så meget tid på opgaven.\n- Og ugen efter står du på Marienborg side om side med spidserne fra Grundfos, SAS, Novo Nordisk, Pension Danmark og andre af de meget tunge drenge fra dansk erhvervsliv, mens Mette Frederiksen lancererer klimpartnerskaberne og kalder dig og de andre erhvervsledere for A-kæden i dansk erhvervsliv. Hvordan var det?\n- Det var en kæmpe oplevelse og et stort øjeblik. Det var første gang, jeg var på Marienborg, og Mette Frederiksen holdt en meget inviterende tale, og jeg fik hilst på ministrene, de andre formænd og samarbejdspartnere, og Mette Frederiksen kom hen og sagde hej, og vi fik taget de obligatoriske selfies. Men jeg følte og føler mig ikke som en del af en A-kæde, og det er heller ikke mig personligt, det her handler om. Jeg tænkte, at jeg var den nye i klassen, og det kan man også se på gruppebilledet fra Marienborg, for jeg er den eneste, der står med navneskilt på - det havde jeg ikke fået besked på at lægge i lommen. Men jeg blev taget rigtig godt imod, og det gav et enormt sug i maven at være der.\n- Hvorfor sug i maven?\n- Det er en stor og vigtig opgave at være med til at sætte en retning for sit land og skulle komme med helt konkrete bud på, hvordan vi kan sænke vores samlede klimaaftryk i Danmark, og det er et historisk vigtigt initiativ, at regeringen rækker ud til erhvervslivet. Så jeg sad der med et sug i maven og tænkte: hvad er det egentlig, jeg går ind til? Samtidigt tændte det noget i mig, for hvorfor skulle jeg ikke gøre det? Det er en oplevelse, en kæmpe opgave og en mulighed for at ændre noget i systemet, som kan komme os alle til gode, ikke kun min branche eller erhvervslivet, og det passer fint med et af mine personlige dogmer, som er, at det er godt at have hånden på kogepladen.\n- Når man har hånden på kogepladen, så har man viljen til at levere. Det betyder, at man har noget på spil, at man læner sig frem i udfordringen og investerer sig selv i et forpligtende fællesskab, som er et andet af mine dogmer. Det er dogmer, jeg prøver at efterleve på alle niveauer, som jeg prøver at lære mine børn, og som jeg bruger her i virksomheden. Min oldefar, der stiftede virksomheden i 1914, havde som motto, at man skal gøre noget, og det er ret beset det, det handler om.\n- Nu står du i spidsen for klimapartnerskabet med sektorerne affald og vand, som skal komme med konkrete ideer til, hvordan vi får sænket Danmarks CO2-aftryk med 70 procent inden 2030. Regeringen siger selv, at den ikke aner, hvordan man når det mål. Tror du inderst inde på, at det kan lykkes?\n- Ja. Jeg tror faktisk på og finder håb i, at vi kan lave den grønne omstilling i Danmark. Det kræver store investeringer og omlægninger i vores samfund, og det lader sig kun gøre, hvis vi samarbejder, og hvis vi tør. Vi kan i hvert fald ikke finde de nødvendige løsninger, hvis vi ikke gør noget andet end i dag.\n- Der skal i hvert fald nye, fælles fælles løsninger til mellem regeringen, erhvervslivet og borgerne. Mette Frederiksen kan ikke gøre det alene, virksomhederne kan ikke gøre det alene, og du og jeg kan ikke gøre det alene. Vi er nødt til at gøre det sammen, og det er det, der er vildt spændende med klimapartnerskabet: at vi vender os mod hinanden og er tvunget til at samarbejde for at finde konkrete løsninger og ikke tænker begrænsninger, men løsninger. Så er vi et skridt videre, og det er der brug for i Danmark. Jeg oplever fra mit arbejde i Plus Pack, at andre lande i Europa - Holland og Frankrig - er langt fremme i forhold til at efterspørge bæredygtige emballageløsninger. De to regeringer har taget initiativ til en europæisk plasticpagt, som jeg er inviteret med i, og der sidder jeg blandt andet med repræsentanter fra de andre landes miljøministerier. Og jeg oplever dem som meget længere fremme end Danmark, når det gælder fokus på plast.\n- Når jeg tænker klima og plastic, får jeg nogle grimme billeder af store plasticøer i verdenshavene på min nethinde. Er det ikke lidt op ad bakke at sidde på en emballagefabrik og have grøn omstilling og bæredygtighed som opgave?\n- Det er det, jeg arbejder for og med hver dag. Det er at pege på, at hvis vi som emballageindustri ikke forholder os til, hvilken opfattelse omverdenen har af emballage og ikke forstår emballagens rolle i en større, samfundsmæssig sammenhæng, så misser vi fremtidens marked. Vi er nødt til at svare på, hvad vi kan gøre anderledes, og som kan hjælpe os ud af den her krise i verden, som plast er blevet et symbol på. Min tilgang er: lad os træffe beslutninger, der er baseret på fakta, ikke følelser. Og for mig er det ikke et spørgsmål alene om materialevalg.\n- Hvad er det så et spørgsmål om?\n- Om, hvordan vi håndterer vores affald i den verden, vi har skabt, hvor forbruget bare vokser og vokser, og hvor emballage er blevet symbolet på det voksende forbrug. Det er jo forbruget, vi skal tale om. Og vi skal tale om, hvordan vi forholder os til det affald, vores forbrug skaber, og vi skal lære at tænke, at affald ofte er ressourcer, som kan bruges igen og igen. Danmark har EU-rekord i at generere mest husholdningsaffald per indbygger. Det er ikke en særlig fed rekord at have.\n- Er det så ikke også vigtigt, at vi ændrer vores forbrug? Vi er vænnet til, at alt fra granatæblekerner til nytårsmenuer kommer færdigpakket i bøtter og bakker. Det kan vi vel ret beset undvære?\n- Det er ikke altid emballagen i sig selv, der er problemet, hvis den har en rolle i at reducere madspild og kan transportere maden sikkert frem til dig, og hvis vi genbrugte emballagen og så den som en råvare i stedet for at brænde den af, som vi gør i Danmark i dag. Der er givetvis rigtig mange steder, hvor man kan lade være med at bruge emballage, men du og jeg vil have svært ved at opretholde en basal hverdag, hvis vi ikke kan købe mad ind i supermarkedet. I forhold til holdbarhed spiller emballage en vigtig rolle i at kunne levere løsninger, der reducerer madspild, som er et af verdens største problemer, også i forhold til CO2. En tredjedel af den mad, der produceres i verden til mennesker, går i dag tabt - det ville gavne miljøet kolossalt, hvis vi alle sammen kun købte, hvad vi spiste, og spiste, hvad vi købte. Det vil gøre meget større indhug i CO2-aftrykket, end om vi køber granatæblekerner i en plasticbakke, der kan genbruges eller genanvendes. Det er den cirkulære tankegang, der vil rykke noget. Det er den, der er vigtig, og det er den, jeg er meget optaget af.\n- Hvordan lever du selv - er du god til at være bæredygtig og grøn?\n- Jeg er specialist i at kokkerere med rester, og er du vimmer, det er kedeligt, når jeg laver mad i vores familie. Jeg har lavet min egen affaldsorteringscentral, og jeg har en 16-årig og en 18-årig, som jeg prøver at få til at købe tøj af kvalitet, så det kan holde i mange år. Det vigtigste for mig er at tage snakken med mine børn, og jeg vil også gerne have, at de får en forståelse af, hvad det her klimapartnerskab er.\n- Og oven i klimapartnerskabet kommer nomineringen til at blive Årets Fynbo. Hvordan har du det med den?\n- Jeg er så stolt af at være nomineret, og jeg er også ydmyg. Det er en kæmpe ære at blive nævnt sammen med så mange spændende mennesker, og så er jeg rigtig glad for gennem mit virke at være med til at sætte Fyn på landkortet.\nSå jeg sad dér med et sug i maven og tænkte: hvad er det egentlig, jeg går ind til? Samtidigt tændte det noget i mig, for hvorfor skulle jeg ikke gøre det? Det er en oplevelse, en kæmpe opgave og en mulighed for at ændre noget i systemet, som kan komme os alle til gode, ikke kun min branche eller erhvervslivet.\nCamilla Haustrup Hermansen er 46 år, direktør, medejer af emballagevirksomheden Plus Pack, Odense.\nHun ejer og leder virksomheden sammen med sin bror Anders Top Haustrup og sin far Steen Haustrup.\nParret har tre børn på 11, 16 og 18 år.\nVirksomheden blev stiftet i 1914 af N. J. Haustrup, Camilla Haustrup Hermansens oldefar.\nHaustrup-fabrikkerne producerede dåser til mad og beskæftigede engang 2000 ansatte.\nPlus Pack beskæftiger i dag 230 medarbejdere.\nCamilla Haustrup Hermansen blev i 2019 hædret med plastindustriens pris for sin indsats for bæredygtig plastemballage.\nStatsminister Mette Frederiksen lancerede de 13 klimapartnerskaber og præsenterede deres formænd på Marienborg i november, og her er Camilla Haustrup Hermansen i selskab med nogle af de tungeste navne i dansk erhvervsliv. Foto: statsministeriet\nKandidat til Årets Fynbo: Robotmillionær er stolt fynbo og h...\nMassevis af kandidater: Se alle kandidaterne til Årets Fynbo...


De data der er tilgængelige i Forskningsservice opdateres én gang årligt i forbindelse med offentliggørelsen af årstallene i ejendomssalgsstatistikken, hvilket typisk sker i oktober måned det efterfølgende år. Registreret findes fra og med år 1992 og er stadig aktivt.\n¿\tKOM_KD (kommunekode)\n¿\tEJD_NR (ejendomsnummer)\n¿\tKONT_OMREGN_DATO (kontantomregningsdato)\n¿\tSALG_LB_NR (salgsløbenummer)\nI datasættet kan den samme ejendomshandel optræde flere gange, typisk med forskellige ejendomsvurderingsår, og dermed forskellige ejendomsvurderinger. Dette skyldes, at prisindekset beregnes på baggrund af forholdet mellem KOEBESUM (købesumbeløb) og EJD_VAERDI (ejendomsværdi) også kaldet afstandsprocenten og ved skift af ejendomsvurdering har man brug for et overlap med perioden før, for at kunne beregne prisindekset (for yderligere informationer om beregningen af prisindeks henvises til vedhæftede notat "Beregning af prisindeks for ejendomssalg"). Disse overlap er ikke konsekvent bevaret i datasættet, hvorfor det ikke er muligt at genskabe prisindeksene i Statistikbanken ud fra datasættet.\nAAR_VURD (vurderingsår) blev først indført i datasættet i 2013 og angiver hvilket vurderingsår EJD_VAERDI og GRUNDVAERDI knytter sig til. I årene 1998, 1999, 2000, 2002 og 2003 optræder den samme ejendomshandel med forskellige EJD_VAERDI og GRUNDVAERDI uden angivelse af vurderingsår (AAR_VURD). Dette gælder ikke for de øvrige år.\nMan kan koble ejendomsværdien på vurderingstidspunktet fra BBR-ejendomsvurderingerne ved hjælp af ejendomsdefinitionen KOM_KD og EJD_NR.\nDet kan forekomme, at en ejendomshandel først tinglyses meget sent efter den er blevet solgt og at den derfor ikke når at komme med i den endelige opgørelse i Statistikbanken. I datasættet findes der lidt flere ejendomshandler i forhold til opgørelsen i Statistikbanken. Variablen SKAT_MODTAG_DATO (skat's modtagelsesdato) kan bruges til at fjerne ejendomshandler, der er modtaget efter et bestemt ugenummer i et givet år.\nFor en unik identifikation af ejendomsnumre og kommunenumre henover kommunalreformen i 2007 henvises til en nøgle for ejendomsnumre før og efter kommunalreformen, som er tilgængelig via Forskningsservice. Det bemærkes, at der sker skift i ejendomsnumrene hele tiden og ikke kun nødvendigvis i forbindelse med en kommunalreform. En unik identifikation af en ejendom hen over tid har ikke betydning for udarbejdelsen af Ejendomssalgsstatistikken, da man ikke benytter sig af matchede produkter, sådan som man gør i et traditionelt prisindeks som eksempelvis Forbrugerprisindekset. En unik identifikation af en ejendom hen over tid ligger derfor udenfor rammerne af Ejendomssalgsstatistikken.\nEfter overgangen til digital tinglysning bliver ejendomme registreret på forskellig vis afhængig af anmelderen. Det er dermed blevet sværere at identificere bunkesalg af ejerlejligheder efter overgangen til digital tinglysning (for mere information omkring bunkesalg af ejerlejligheder henvises til Statistikdokumentationen for Ejendomssalgsstatistikken punkt 2.4 vedr. begreber og definitioner). Fænomenet er særlig udtalt for moderejendomme, der består af flere selvstændige ejerlejligheder, men eksisterer også for grunde. Der er også problemer med korrekt registrering af delsalg (salg af en delmængde af en ejendom), hvilket særligt berører landsbrugsejendomme. Frasalg af landbrugsjord fra en større landbrugsejendom er et eksempel på et delsalg. Problemet opstår fordi delsalget ikke får nogen selvstændig ejendomsvurdering, mens salgsprisen kun vedrører delsalget. Dermed vedrører salgsprisen et delsalg, mens ejendomsvurderingen vedrører hele ejendommen. Dette er et problem, fordi det er forholdet mellem salgsprisen og ejendomsvurderingen, der anvendes til at beregne prisindekset.\nFør introduktionen af digital tinglysning var salgspriser ikke fuldt offentlige. Man kunne angive i skødet, at købesummen ikke ønskedes offentliggjort. Mange advokater gjorde dette som standard for at beskytte køber mod offentliggørelse af salgspriser overfor tredjepartssteder (fx ugebreve). Nogle af disse ejendomshandler mangler i ejendomssalgsstatistikken. Det vides ikke hvor stor en andel af samtlige ejendomshandler, der mangler. Efter introduktionen af digital tinglysning er alle salgspriser fuldt tilgængelige.


Få en gratis blog - men tænkt dig godt om! - IT-blogger.dk\nBlogging er populært og flere vælger at få en blog, hvor de kan dele deres tanker og ideer. Her får du en oversigt over hvor du kan få en gratis blog.\nEn af kendetegnende ved en gratis blog, er at adressen til din blog bliver et subdomæne. Det betyder at hvis du vælger Blogger.com, bliver din adresse minblog.blogger.com. Vælger du WordPress.com bliver adressen minblog.wordpress.com. Vælger du Bloggers Delight bliver den minblog.bloggersdelight.dk.\nTil gengæld er de fuldstændig gratis. Det er nemt og hurtigt og komme igang, og du skal ikke tænke på alt det tekniske ved en blog. Du kan bare starte med at blogge.\nDet skal så lige siges at der er endnu et minus, hvis du vælger Bloggers Delight. Her vises der også reklamer på din blog – og du får ikke en krone af indtjeningerne fra dem. Dem får Bloggers Delight til gengæld. Du kan så blive en såkaldt Plus blogger, men det koster 49 kroner om måneden – og det er ALT FOR DYRT. Derfor forstår jeg virkelig ikke alle dem der falder i fælden og vælger Bloggers Delight, fremfor f.eks. Blogger.com eller WordPress.com.\nEn anden ulempe ved disse gratis blogs er at det bliver bøvlet hvis din blog bliver populær og du engang skal udvide den. Skal du engang flytte den til dit eget webhotel, er det ikke så let. Det er heller ikke nemt at tilpasse så mange ting eller udvide bloggen.\nHer er det ultimative altså hvis du køber dit eget webhotel med dit eget domæne. Så får du istedet adressen www.minblog.dk eller lignende. Og du har selv styr på alt. Det er faktisk også nemmere at komme igang end du tror. Først køber du et webhotel og et domæne.\nHer vil jeg anbefale Unoeuro, der både er meget billige og stabile. Faktisk koster de koster det under 200 kroner årligt at have dette – og så er det dig der ejer bloggen.\nSå du går først til Unoeuro’s hjemmeside og finder så først det domæne du vil have, ved at søge i toppen af hjemmesiden. Hvis domænet er ledigt køber du det sammen med et bronche webhotel og så er du igang.\nNår du så har fået adgang til dit webhotel, går du ind og vælger 1-klikindstallering og installerer så en WordPress blog med 1 klik. Og wupti, så har du din egen blog.\nEr du i tvivl om hvordan du gør er du meget velkommen til at skrive en kommentar, eller stille et spørgsmål i forummet.\nNext story Blockbuster – lej film on demand på nettet\nPrevious story Nu tvinger Microsoft Windows 10 ind på din computer