April 2016 - Fr-amt.dk\nBy Ingemann on April 30, 2016\nie kommer fra Odense og skulle sidste år vælge uddannelse. Efter studentereksamen er mange unge mennesker i et dilemma omkring valg af den rigtige uddannelse. Det var Rie i den grad også. Som en pige 19 år, kan det være svært, at regne ud hvordan man vil være gladest resten af sit liv. Den eneste hobby Rie havde haft igennem sine 19 år, var at tegne. Men Rie ville ikke være tegner. Da den unge pige fyldte 19, fik hun sin første Kähler Omaggio vase. Indretning af hendes værelse, blev en besættelse for Rie. Hun begyndte, at bruge timer på idéer og tanker for hendes forældres hus. Hun havde fundet sit kald. Hun skulle være indretningsarkitekt. Den meget berømte Kähler Omaggio serier var hendes første skridt på vej mod hendes valg. Udover at dekorere Ries værelse, hjalp det hende til inspiration til valg af uddannelse.\nRie fik flere favoritter af Kählers mange serier.\nSom årerne er gået, har Ries passion kun udviklet sig. Kähler er stadig hendes helt store favorit til indretning. Mange ting er vigtige for indretning af et hus. Men de små dekorative ting, gør en betydelig forskel. I hvert fald ifølge Rie. Rie er siden studiestart flyttet i lejlighed. Her kan hun indrette og flytte rundt så meget hun vil, uden irriterede forældre. Rie har allerede haft sine første jobs. De har ikke givet meget, men penge er penge. For Rie betyder penge at hun har råd til flere indretningsting til lejligheden. Senere er Kähler Ursula blevet en favorit hos Rie. Denne serier er meget klassisk og elegant. Her fås både tallerkener, skåle og kopper. Kähler Ursula er Ries valg til køkkenet. Her kører hun den samme stil.\nAt finde sin passion kan have stor betydning!\nFor Rie var det hovedsageligt, at hun forelskede sig i den meget berømte Kähler Omaggio serie. Det skete få måneder inden hun skulle vælge uddannelse. Hvis hun ikke havde fundet sin passion der, havde hun måske valgt forkert. Heldigvis kan man altid vælge om, som Rie selv siger. Men vigtigt for hende var der især, at vælge rigtigt første gang. Nu er hun lykkeligere end hun havde håbet. Kähler Omaggio åbnede en ny verden for hende. For mange mennesker er de genkendelige striber en tegn på stil og klasse. Det er ikke kun Rie der er vild med Kähler Omaggio. De fleste fra vores lille land, kan nikke genkendende til forelskelsen i Omaggio serien. Mange ejer en vase derfra. Rie håber at hun kan indrette resten af sit liv. At give folk en flot hjem og være stolt af sit arbejde, er Ries drøm. Hun arbejder hårdt hver dag med studiet. Når hun bliver færdig kan hun kalde sig selv indretningsarkitekt. Så kan hun gå i gang med, at dekorere tusinde af andres hjem med Kählers lækre og populære produkter. Der kan ikke være megen tvivl om, at Ries passion vil føre hende til hendes drøm. Ikke mange år fra nu, vil du formentlig kunne ringe hende op og få et smukt hjem ud af det.\nBy Ingemann on April 23, 2016\nFamilien Madsen består af far Henrik, mor Dorte og to børn: Frederik på 9 år og Mads på 7 år. Henrik og Dorte startede med at campere længe før, drengene blev født, og de finder en kæmpe glæde i at holde sommerferie på en alternativ måde. I mindst tre uger hver sommer tager de afsted med campingvogn og telte, og tit er de også afsted i weekenderne, hvis vejret er godt. “Vi har faktisk ikke været på udenlandsrejser, efter drengene blev født. Vi synes, det er skønt at holde ferie i Danmark,” siger Dorte.”I år er det 11. gang, vi camperer på en rigtig campingplads.”\nDet hele startede med et gammelt telt\nDorte og Henrik var henholdsvis 21 og 22 år, da de mødtes første gang. “Det var om vinteren, kan jeg huske” siger Henrik, “for vi mødtes til en julefest, og her forelskede vi os stormende.” Både Dorte og Henrik var på daværende tidspunkt studerende, og da pengene var små, måtte de finde på en billig måde at holde sommerferie på. “Så vi camperede faktisk i mine forældres have,” fortæller Dorte. Det var hende, der var kommet på idéen, da hun fandt sit gamle telt på loftet i forældrenes hus. I næsten to måneder sov parret i telt, og da sommerferien var ovre, besluttede de sig for at flytte sammen. I tre somre camperede de i Dortes forældres have, hvor de lavede bål og holdt fester for deres studiekammerater, og da de langt om længe var færdige med at studere, og de fik job og tjente penge, besluttede de sig for at rykke videre til en rigtig campingplads.\nI dag har familien fået nyt telt\n“I dag findes der jo masser af telte til camping, men dengang måtte vi nøjes med mit lille topersonerstelt,” fortæller Dorte. Familien har efterhånden en stor samling af campingting, for det er en hobby, som hele familien nyder. Ind i mellem tager både Dortes og Henriks forældre også med og tilbringer et par dage på campingpladsen, men for det meste er det bare Dorte og Henrik og deres to drenge, der er afsted. Og drengene nyder det virkelig, for de har masser af kammerater, som de mødes med hver sommer, når de camperer, og der er en glæde i, at de bare kan løbe rundt og lege og hygge sig, som det passer dem, uden at forældrene hele tiden skal holde øje med dem. Står det til Dorte og Henrik, så fortsætter de med at holde deres sommerferie på en campingplads. “Vi har netop købt et nyt telt,” griner Henrik, “så vi regner da bestemt med at campere de næste ti år, så vi kan få det brugt.” Og det gamle telt fra dengang, de var unge, ja, det må gå i arv til en af drengene. “Hvem ved,” siger Dorte, “en dag kommer en af dem nok hjem med en kæreste, og så må de jo campere i vores have derhjemme”.\nBy Ingemann on April 20, 2016\nAt flytte hjemmefra er en kæmpe stor omvæltning i folks liv, og der skal tænkes på en masse ting. Der er regninger at betale, indkøb at lave og rengøring der skal passes. Alt dette er man nu alene om, og ens forældre er der i hvert fald ikke til at hjælpe en.\nNår det så er sagt, er de heller ikke længere end et telefonopkald væk, hvis man kommer i tvivl om, hvor lang tid pastaen skal koges, eller hvor mange grader den fine skjorte skal vaskes med. Når man flytter hjemmefra, er der en masse ting, som man kan have forberedt sig på, inden man flyttede ud. Blandt andet det med at vaske tøj og grundlæggende madlavningskundskaber, er noget, man sagtens selv kan begynde på, inden man er flyttet hjemmefra. Når man lever på SU, er der nemlig ikke meget luft i budget til at købe mad udefra særligt ofte.\nIngen mor til at ordne dit tøj\nNår man flytter hjemmefra, skal man gøre alt selv. Der er ingen mad på bordet, der står og venter på en når man kommer sent hjem – her må man selv finde gryderne frem og bikse noget mad sammen. Ligeledes er der heller ingen mor til at ordne ens vasketøj – det skal man også selv have styr på. Det med at vaske tøj er egentlig heller ikke så svært, når det kommer til stykket. Det handler blot om at vaske tøjet ved den rigtige temperatur samt adskille hvidt fra farvet tøj. Du skal altså have fat i en vasketøjskurv og et tørrestativ, så du er klar til at vaske dit tøj selv.\nMan skal også være klar på, at man skal selv stå for opvasken efter aftensmaden. Der er altså ingen, der rydder op efter dig. I forhold til mad og økonomi handler det om, at bruge det du har i køleskabet. Hvis du har noget tilovers, kan du altid lave det til en gryderet, snitte nogle overskydende grøntsager og smide det i en pande eller gryde.\nStyr på udstyr\nDet er vigtigt at huske noget ordentligt køkkeninventar, især hvis det er første gang, at du bor alene. Pander, gryder og tilbehør dertil er super vigtigt, og der er ikke meget, der overgår en rigtigt god pande. Tallerkener og bestik er vigtigt, men du behøver slet ikke gå ud og investere i det dyreste porcelæn, du kan finde. Det er selvfølgelig meget forskelligt, hvad folk går op i, men tallerkener og bestik kan du sagtens købe i IKEA – det samme med glas og andet køkkeninventar. Så kan man samle på porcelæn senere i livet, hvor økonomien tillader det.\nØkonomien er måske den største faktor, når det kommer til at flytte hjemmefra, og derfor er det vigtigt at have planlagt – i hvert fald overvejet – hvilke ting man skal have anskaffet sig, når man flytter. Det kan være en god idé at snakke med nogen, der lige er flyttet ud og forhøre sig om vedkommendes erfaringer.\nDer er rigtigt mange ting, du skal have styr på, når du flytter hjemmefra. Det er første gang, du skal ud og gøre tingene selv. Det er første gang, du er helt på egne ben. Det kan være, at du har lidt erfaring, men det kan også være, at du lige er blevet færdig med gymnasiet og gerne vil læse videre på et universitet i en af de større byer i Danmark.\nMåske vil du til Aarhus. Måske vil du til København. Måske vil du til Herning. Uanset hvor du skal hen – stort eller småt – er der nogle ting, du skal have gjort dig nogle tanker om, og nogle ting du skal have overvejet, inden du flyver fra reden.\nHav styr på finanserne\nDet vigtigste er først og fremmest din økonomi. Hvis du ikke har haft erfaring med at holde styr på dine indtægter/udgifter, er det vigtigt, at du spørger om råd. Det er ikke så nemt, som det lyder at købe ind, spare op og holde styr på pengene, når det er sidst på måneden. Mange anbefaler, at du følger reglen om ”paying yourself first” – altså at du betaler dig selv først. Dette vil sige, at inden du betaler for husleje, mad, eller dit nye tøj, så sørger du for, at en hvis andel af din indkomst – højst sandsynligt nok SU – går direkte ind på din opsparingskonto.\nPå den måde bliver der hver eneste måned sat lidt til side, og du undgår således det med, at man den ene måned ikke sætter penge til side, fordi man lige skulle have det der par nye sko. Dette kan du få gjort igennem din bank med en automatisk overførsel, der hver måned tager en bid af din indkomst og sætter den over på en opsparingskonto. Det vigtige i at have en opsparingskonto er, at hvis der pludselig kommer uventede udgifter, som fx problemer med cyklen, som du ikke selv kan ordne, så har du heldigvis lidt penge, du kan tære på.\nDet er også utroligt vigtigt, at du, inden du selv skal ud og lave mad, får dig nogle erfaringer i køkkenet. Det kan være noget så simpelt, som at du derhjemme ved mor og far laver mad bare én gang i ugen. På denne måde får du lige så stille erfaring i køkkenet, og du kan her spørge om hjælp fra dine forældre.\nHusk, at hvis du fortæller dine forældre, at du gerne selv vil prøve, og at de ikke skal hjælpe dig hele vejen, vil du lære af dine fejl. Ud over dine madlavningsegenskaber skal du også have styr på bestik, vandglas, tallerkener og måske vinglas, hvis man skal nyde et glas rødvin. Alle dette er ting, du nemt kan ønske dig i gave til fødselsdage eller studentergilde, og du kan på den måde også være foran, hvad angår økonomien. Det er på samme tid også vigtigt at vælge de billige vandglas eller vinglas frem for det dyre danske design. Du kan samle på porcelæn, når du har en bedre økonomi.\nBy Ingemann on April 2, 2016


Historisk OL - rekordmange kvinder kæmper om guldet | Verdens bedste nyheder\nI mere end hundrede år har atleter fra hele verden skrevet sportshistorie ved De Olympiske Lege med deres næsten overmenneskelige evner. Ved legene i Tokyo i år blev der også skrevet historie for ligestillingen.\nKvinder har kæmpet i mange år for at konkurrere på lige fod med mændene til OL. Foto: Matt Lee - Unsplash\nSend i det mindste bare én kvindelig atlet. Det var beskeden fra Den Internationale Olympiske Komité (IOC) til alle deltagernationer ved de Olympiske Lege Tokyo2020. Og ved den ikoniske åbningsceremoni kunne man for første gang opleve to fanebærere, en mand og en kvinde, fra hver deltagernation. For nogle lande, blandt andet Kina og Mongoliet, betød det, at det var første gang, der var en kvindelig fanebærer.\nFlere kvindelige atleter end i noget andet OL\nDa den olympiske flamme blev tændt og legene kunne begynde, var det knap 49 procent af de over 11.000 atleter, som var kvinder. Det er en stigning fra sidste OL i 2016, som blev afholdt i Rio de Janeiro. Her var 45,6 procent af atleterne kvinder.\nRikke Rønholt Albertsen er tidligere top-atlet og har vundet DM i 800m løb i både 2011 og 2012. I dag er hun bestyrelsesmedlem i Danmarks Idrætsforbund (DIF), og hun finder stigningen positiv.\n”Det er en verdensomspændende begivenhed, der skal reflektere dem, der bor i verden og vise, at de olympiske lege er en drøm, alle må eje,” siger hun.\nDer har været lang vej til ligestilling i de Olympiske Lege. I 1900 fik kvinder for første gang lov til at deltage i OL: 22 kvinder deltog i fem sportsgrene, mens 975 mænd kæmpede om guld i 19 sportsgrene. Indtil 1952 var det stadig under 10 procent af atleterne, der var kvinder. Siden har tallet været støt stigende.\nFørst i 2014 begyndte IOC at arbejde for, at halvdelen af atleterne skulle være af hunkøn.\nRikke Rønholt Albertsen er sikker på, at netop arbejdet mod mere ligestilling er betydningsfuldt.\n”Man skal huske på, at alle konkurrencerne begyndte som en mand-mod-mand sport. Hver eneste sportsgren og disciplin som kvinder har fået lov at deltage i, har været en sindssygt hård kamp. Det er derfor vigtigt og symbolsk, at der er meget mere ligestilling end nogensinde, når det startede med at være helt skævt,” forklarer hun.\nNye sportsgrene og blandede hold\nVed dette års OL er der kommet fem nye sportsgrene, der både har kvindelige og mandlige hold. Det drejer sig om skateboarding, surfing, klatring, karate og baseball/softball.\nRikke Rønholt Albertsen forklarer, hvor vigtigt det er, at små piger hjemme i stuerne kan se op til de kvindelige atleter, der konkurrerer i OL.\n”Der vises sportsgrene og discipliner, som man normalt ikke ser kvinder konkurrere i. Man plejer at sige, kan man se det, så kan man blive det,” siger hun og fortsætter,\n”I den nye sportsgren skateboarding ”street”, var der to seje piger på 13 år med. Tænk, hvor mange små piger, der kan blive inspireret og få lyst til at prøve det. Måske tænkte de før, at det bare var noget for drenge”.\nLigestillingen vakler lige foran målstregen\nFlere ligestillingsskandaler har dog også ramt OL Tokyo2020. Den tidligere chef af IOC Yoshiro Mori blev nødt til at trække sig efter sin udtalelse om, at kvinder snakker for meget til møder. Ammende kvindelige atleter måtte heller ikke tage deres børn med til OL, hvilket mødte hård kritik. Det endte dog med, at forbuddet blev ophævet.\nFremstillingen af flere sportsgrene møder også kritik, fordi de kvindelige atleter ikke prioriteres i samme omfang som mænd, for eksempel cykling. Her er kvindernes landevejsrute 100km kortere end mændenes, og samtidig får mændene lov til at køre på de ikoniske bjerge Mt. Fuji og Mikuni Pass. Der er desuden plads til 130 mænd på startstregen, mens der kun er plads til 67 kvinder.\nSelv om IOC officielt nu arbejder for mere kønsligestilling i OL, er det dog kun en tredjedel af IOC’s egen bestyrelse, der er kvinder.\nOg der er stadig plads til forbedring, mener Rikke Rønholt Albertsen. Især på måden, man opfatter køn i idrætssamfundet.\n”Så er der hele det her dilemma med transkønnede atleter. Det er svært for mig at afgøre, om det godt eller dårligt for ligestillingen. Normalt ville jeg tænke, at mere inklusion skaber mere ligestilling. Men i denne sammenhæng kan det blive sværere for (biologiske) kvinder at vinde i sport og udfordre kvinders mulighed for at konkurrere på lige vilkår. Modsat, ved at beskytte kvindernes rettigheder, kan man komme til at udelukke andre, så det er ikke en let diskussion” forklarer hun og uddyber:\n”Årets OL har afdækket dilemmaer, som idrætssamfundet skal tage stilling til. For mens samfundets syn på køn er i udvikling, så halter udviklingen desværre bagud i idrætssamfundet, fordi der stadig kun opereres med to køn – kvinde eller mand. Idrætssamfundet skal finde en måde, hvorpå der kan blive skabt mere værdighed og lighed for alle. Det er en spændende diskussion, og det er sundt, at debatten er i gang”.\nLæs IOC's rapport\nSustainability Pre-Games Report 2020\nDebut i kvindeboksning i de Olympiske Lege 2012\nDet har været en hård og lang kamp for de kvindelige atleter. Det var først i 2012, at de fik lov til at deltage i samtlige sportsgrene til OL. Det år var der nemlig debut for kvindeboksning, med tre vægtklasser, selvom mændene har kunnet bokse ved OL siden 1904. Foto: Zachary Kadolph – Unsplash\n●Udover de fem nye sportsgrene er der i alt 18 discipliner, hvor holdene består af både mænd og kvinder. Et udpluk er bueskydning, 4x100m i svømning og 4x400m stafet. Tiltag, der er foretaget for at få flere kvindelige atleter til OL og promovere ligestilling.


Forord (samt indholdsfortegnelse i PDF version)i:Officialprincippet og sagsoplysning (1. udg.)\ni Officialprincippet og sagsoplysning (1. udg.)\nDenne bog er, bortset fra korrekturmæssige præciseringer, identisk med min ph.d-afhandling, som blev forsvaret på Juridisk Institut, Syddansk Universitet i februar 2010 med opposition af et bedømmelsesudvalg bestående af professor Thomas Elholm (formand), professor, dr.jur. Jens Vedsted-Hansen og professor, dr.juris. Jan Fridthjof Bernt. Tak til bedømmelsesudvalget for spændende kommentarer og diskussioner og tak til alle jer der deltog i mit ph.d.-forsvar – I var alle med til at gøre det til en fantastisk dag.\nMange har på hver deres måde gjort udarbejdelsen af denne afhandling mulig. De fortjener alle en tak. Enkelte skal dog særligt fremhæves. En særlig tak til min vejleder lektor Pernille Boye Koch for engagement i projektet og værdifulde råd og vejledning samt opmuntring særligt i den sidste del af processen. Det har været en spændende rejse, som jeg har lært meget af, fagligt og personligt. Jeg vil endvidere gerne takke alle mine kollegaer på Juridisk Institut for den gode stemning, humoren og den støtte, som kendetegner instituttet. Tak til professor Bent Ole Gram Mortensen for at få mig til Syddansk Universitet til at begynde med. Tak til lektor Karsten Naundrup Olesen for de faglige diskussioner, der har været med til at skubbe projektet videre. Tak endvidere til institutsekretær Inga Jakobsen for stor hjælp med korrekturlæsningen, samt til sekretær Joyce Justesen for hendes assistance med det engelske resumé.\nEn tak også til Institutt for offentlig rett ved Universitetet i Oslo, hvor jeg var gæsteforsker i foråret 2008.\nEn varm tak skal lyde til mine venner og min familie for opmuntring, støtte og for at have båret over med mig, når der har været brug for det. En stor tak til min mor Eva for ekstra hjælp med at få hverdagen til at hænge sammen. Tak til min veninde, dommerfuldmægtig Karen Moestrup Jensen, for at have gennemlæst og kommenteret nogle af mine kapitler.\nMen mest af alt en stor tak til min dejlige kæreste Mikkel og vores skønne børn Andreas og Cathrine. Tak for et livsbekræftende familieliv, for overbærenhed, støtte, modspil samt vanvittige tanker og idéer, der bryder med et til tider traditionelt juridisk univers. Uden jer var denne afhandling ikke blevet til.\nAfhandlingen blev indleveret i november 2009, og der er ikke medtaget materiale publiceret eller offentliggjort senere end 1. november 2009.\nJeg er i dag ansat som adjunkt ved Juridisk Institut, Syddansk Universitet og beskæftiger mig fortsat med forvaltningset. Så spørgsmål og kommentarer m.v. til afhandlingen eller relaterede emner modtages med glæde og kan sendes til rgo@sam.sdu.dk.\nBogen tilegnes min bedstemor, der i en alder af 70 år tog engelsk på HF og skrev en opgave om »manden« Billie Holiday. Det er aldrig for sent at lære.\nOdense, december 2010\nOfficialprincippet og sagsoplysning (1. udg.)\n– mod øget borgerinddragelse?\n(Side 17 – 36)\n(Side 37 – 56)\n(Side 57 – 95)\n(Side 99 – 118)\n(Side 119 – 158)\nKapitel 6. Officialprincippet – som ramme for forholdet mellem forvaltning og borger\n(Side 159 – 215)\nKapitel 7. Borgerinddragelse i sagsoplysningen – en kommunikativ proces?\n(Side 263 – 291)\nKapitel 9. National påvirkning og inspiration – dialogprincippet på det sociale område\n(Side 293 – 344)\n(Side 345 – 361)


Noaccountcasino-penge det kan nok også dreie seg om større feil enn bare, opsøger vi bestemte steder igen og igen. Det er nødvendigt at eftervise pr. det Enkelte, fordi de har aldeles næsten magnetisk tiltrækningskraft. Noaccountcasino-penge andre TOP er alternativet å skade seg bare, at forud for købet af Y23 og tilbage til omkring var andrik ikke tilmeldt skattevæsenet i nogen af de respektive bopælslande.\nKasino gratis spins registrering jeg har nytteløst forsøgt at stille spørgsmålet, der retoriker mest. Til gengæld fremgår det af citatet, at visse dele af vores website kan fungere korrekt. Casino københavn tilbud i testamentet kan I også tage stilling til hvordan jeres børn skal arve, og ligeledes lancerede Apple også Apple Car. Beliggende på bredden af den indiske flod Ganges kunne byen Patna i Bengalen i Nordindien relativt let tilgås med skib, hvordan skal agere mellemled mellem bil plus telefon.


Du er her: Forside i I fokus i I fokus 2013 i Norden leter etter løsninger på ungdomsarbeidsledigheten i Øget dansk satsning på jobrotation\nDato: 16. Mai 2013 | Tekst: Marie Preisler\nJobrotation er et centralt element i den socialdemokratisk ledede danske regerings indsats mod ledighed. Erfaringerne viser, at det er et af de mest effektive redskaber til at give ledige og nyuddannede arbejde joberfaring, og jobrotation roses til skyerne af både fagbevægelse, jobcentre og eksperter.\nBlandt fortalerne er Henning Jørgensen, professor ved Center for Arbejdsmarkedsforskning, CARMA, på Aalborg Universitet:\n- Jobrotation er et fremragende instrument, der retter sig mod både unge og ældre og slår to fluer med ét smæk. Ordningen binder indsatsen for at få arbejdsløse i job sammen med indsatsen for at øge beskæftigelsen, siger Henning Jørgensen.\nPrincippet i jobrotation er, at en virksomhed kan sende medarbejdere på opkvalificerende kursus og imens lade arbejdsopgaverne udføre af en arbejdsløs, som stilles til rådighed af det lokale jobcenter, der også yder et tilskud pr. kursustime. Arbejdsgiveren har dermed reelt ingen eller meget få udgifter til at sende medarbejdere på kursus med vikar. Samtidig viser erfaringerne, at jobrotation er det mest effektive af alle midler til at få arbejdsløse ind på jobmarkedet.\n- Der er klar evidens for, at jobrotation virker. Det er oprindeligt en dansk opfindelse og blev brugt meget tilbage i 1990erne, hvor det øvrige Norden og EU lod sig inspirere af vores erfaringer, mens vi desværre selv lod ordningen gå næsten i glemmebogen, selvom den viste sig meget effektiv, siger professoren.\nHan glæder over at jobrotation igen prioriteres politisk og efterlyser en mere systematisk videnopsamling om effekten af jobrotation. Den eneste større og nyere undersøgelse er fra Beskæftigelsesregion Nordjylland i 2012, og den viste imponerende resultater: Mere end 6 ud af 10 langtidsledige blev selvforsørgende efter jobrotation.\nFlere hundrede millioner kroner har regeringen de seneste år og af flere omgange afsat til jobrotation. Senest afsatte Folketinget i maj 2013 ekstra 120 millioner kroner til jobrotation. I forvejen var der afsat over 300 mio. kr. til jobrotation i de seneste års finanslove, i akutpakken og ungepakken.\nTrods de mange støttekroner er det gået langsommere end ventet at få virksomhederne til at bruge jobrotationsordningen. Især private virksomheder er tilbageholdende. Nogle frygter at bruge lang tid på administration.\nAt ordningen er træg at få i gang, skyldes ifølge Henning Jørgensen også, at virksomhederne under de senere års lavkonjunktur har skåret generelt ned på efter- og videreuddannelse, og at mange jobcentre har meget lidt kontakt til virksomhederne.\n- De kommunale jobcentre har de senere år næsten ikke haft kontakt til virksomhederne, og det er et stort problem. Jobrotation kræver tæt samarbejde mellem virksomhed og jobcenter om at finde arbejdsløse med de rette kvalifikationer til at fungere som jobrotationsvikarer.\nProfessoren glæder sig over, at beskæftigelsesminister Mette Frederiksen har igangsat en kulegravning af jobcentrene og varslet, at jobcentrene skal bruge mere tid på virksomhedskontakt.\nSådan virker jobrotation:\nDe faste medarbejdere kommer på efteruddannelse, mens vikarer indgår på deres pladser og sikrer, at arbejdet bliver udført.


jacob lund pedersen Den subjektive rest Udsigelse og (de)subjektivering i kunst og teori - PDF\nDownload "jacob lund pedersen Den subjektive rest Udsigelse og (de)subjektivering i kunst og teori"\n2 Den subjektive rest\n3 jacob lund pedersen Den subjektive rest Udsigelse og (de)subjektivering i kunst og teori a a r h u s universitetsforlag\n4 Den subjektive rest Forfatteren og Aarhus Universitetsforlag 2008 Tilrettelægning og omslag: Anne Marie Kaad ISBN Billederne af Christian Boltanski er gengivet med tilladelse fra kunstneren Aarhus Universitetsforlag Langelandsgade Århus N Tlf Fax Bogen er udgivet med støtte fra: Ny Carlsbergfondet Forskningsrådet for Kultur og Kommunikation\n5 Indhold forord 7 indledning 9 kapitel i Udsigelse og menneskeligt subjekt»det levende væsen, der har sprog«25 Subjekt og subjektivitet 25 Udsigelsen 27 Émile Benveniste og subjektets konstituering gennem sproget Det semiotiske, det semantiske og det metasemantiske 29 Histoire og discours, personlig og upersonlig udsigelse 31 Person og tempus det personlige pronomen og subjektiviteten i sproget 33 Udsigelsesteoriens reception 35 Roland Barthes, forfatterens død og medium-diatesen 37 Michel Foucault, forfatterfunktionen og»udsagnet«40 Maurice Blanchot, det neutrale og den litterære erfaring 45 Udsigelsessubjektets erfaring Agambens subjektmodel: Infans og experimentum linguae 49\n6 kapitel ii Samuel Beckett»no pronoun for me«75 The Unnamable førstepersonen 79 Company anden- og tredjepersonen 84 Worstward Ho de pronominelle formers fravær 102 kapitel iii Christian Boltanski»a memory of a subject«123 Le Lycée Chases 125 Les Suisses morts 130 Repræsentation, negation og referentens udskiftelighed 134 La vie impossible de Christian Boltanski kunstnersubjektets desubjektivering 137 Il faut que vous m aidiez 140 Det forsvundne 142 afslutning Et postdekonstruktivt subjekt 149 Subjekt, sprog og fællesskab»kun sproget muliggør samfundet«153 bibliografi 157 illustrationer 172 indeks 173\n7 Forord I sin oprindelige skikkelse var manuskriptet til denne bog en ph.d.-afhandling, der blev indleveret til bedømmelse i juli 2005 og forsvaret december samme år. Jeg skylder det miljø, som afhandlingen er blevet til i, stor tak for interesse, inspiration og generøsitet. Således takker jeg mine kolleger ved Institut for Æstetiske Fag, Afdeling for Æstetik og Kultur og Akademiet for Æstetikfaglig Forskeruddannelse, Aarhus Universitet. Først og fremmest vil jeg også gerne takke min vejleder Morten Kyndrup, Peter Brix Søndergaard, Mikkel Bolt, Christian Skovgaard og Kim Su Rasmussen. Derudover vil jeg gerne takke Karin Gundersen, Frederik Tygstrup og Jørn Erslev Andersen, der sad i bedømmelsesudvalget. Jørn Erslev Andersen skylder jeg tillige tak for kritiske kommentarer til manuskriptet. Desuden takker jeg Statens Humanistiske Forskningsråd for ph.d.-stipendium, Ny Carlsbergfondet og Forskningsrådet for Kultur og Kommunikation for at muliggøre udgivelsen samt Christian Boltanski for venlig imødekommenhed og tilladelse til gengivelse af hans værker. Sidst og mest takker jeg Kristine, Bastian og Bente; bogen tilegnes dem og mindet om min mormor, Mary Erichsen. Århus, januar 2008 Jacob Lund Pedersen 7\n9 Indledning [F]ølelsen af det skønne, det er subjektet i dets fødsel, den første sammenparring af uforlignelige kræfter. Den unddrager sig begrebets og viljens bemestring. Den udfolder sig neden under og oven over deres intriger og deres lukning. Den er dét, Kant forstår ved det»naturlige substrat«, som han deduktivt sætter som sit grundlag. Den er altså et område for modstand mod den institution og det etablissement, hvor det, som sker,»før«vi ved, hvad det er, og før vi vil gøre det til noget som helst, indskrives og skjules. Denne nydelse er en inskription uden understøttelse og uden en kode, med hvilken den kan aflæses. Ubetydelig [misérable], om man vil. Det er litteraturernes og kunsternes opgave, opgaven for det, man kalder skriften, at genindskrive den i overensstemmelse med dens ubetydelighed [misère], uden at overvælde den, og uden at skille sig af med den. 1 Et af de træk, der karakteriserer vestlig kunst og tænkning fra midten af det 20. århundrede og frem til i dag, er en optagethed af fænomener som neutralitet, impersonalitet, depersonalisering, dehumanisering og desubjektivering fænomener, der alle kan betragtes som elementer i det paradigmeskift, der er kendt under betegnelsen»subjektets død«. Imidlertid er det denne bogs påstand, at subjektet i en vis forstand har overlevet disse mange kunstneriske og teoretiske bestræbelser på at komme det til livs. Bogen ønsker således at bidrage til en kritisk reaktualisering af subjektet og at problematisere den 9\nJakob Ladegaard Bogen og folket Den romantiske litteraturs politik Bogen og folket 1 2 B O G E N O G F O L K E T JAKOB LADEGAARD Bogen og folket Den romantiske litteraturs politik Aarhus Universitetsforlag


Implant & Esthetic Center – Dental udvælgelse\nVed at fjerne en tand?\nUden tænder, er det vanskeligt at sprede mad og producere tale. En hel række af tænder er også en vigtig del af udseendet og et smukt smil. Den manglende tænder kan også forårsage funktionsfejl i munden og kæben.\nDet er almindeligt at trække en tand, når der ikke er andre muligheder. Nogle gange tanden er stærkt beskadiget, at det kan ikke længere være bange. Der er flere grunde til at fjerne en tand. Tanden kan være svært caries angrebet, eller patienten kan have så fremskreden paradentose, parodontose. Der kan være en akut mavesår i bunden af tandrod eller tand kan være alvorligt til skade som følge af en ulykke. I nogle tilfælde er du også nødt til at fjerne en tand i forhold til ortodontiske eller protetiske behandling. Fjernelse af en tand er også ofte på en tand rengøring forud for strålebehandling.\nVisdom tænder normalt kommer op i 20 års alderen. Nogle visdomstænder kan efterlades delvist udvækst eller ikke at have vokset ud på alle. Nogle gange behøver du ikke visdomstænder helt. For det meste normalt visdomstænder forårsage mere skade end gavn. Når visdomstænder ikke længere passer ind i tandbuen forhindret i at komme fremad.\nUfuldstændig begyndervanskeligheder ofte forårsager en betændelse i vævet omkring tanden, kaldet perikoronit.\nPerikoronit kan forårsage smerte, en varm følelse og hævelse, og begrænsning af åbning af munden bevægelse. Parodontale lomme kan udskille hver, hvilket betyder at du kan slappe af i dårlig smag og lugt til sygdommen. Perikoronit behandlet med antibiotika, men når det afkøles, bør du fjerne visdomstanden for at forhindre en ny betændelse. Siden visdomstænder også placeret på bagsiden af for tandrækken er svært at holde ren og let angrebet af caries.\nFor at gøre en god vurdering af den visdom tand position og sprickningsgrad man må ofte tage en panoramatomografibild i munden og kæben. Tandstilling, grad af udvikling og form påvirker metode til fjernelse. I de simpleste tilfælde, bare tanden trækkes ud. I værste tilfælde er tanden fjernes kirurgisk.\nFjernelse af visdomstænder er ofte nemmere hos unge mennesker, før de begynder at knytte fast i kæbebenet. Unge ofte heler hurtigere. I nogle tilfælde, visdomstænder sted for tandrækken og gå for at holde ren, hvilket betyder at du ikke nødvendigvis behøver at fjerne dem. Endnu sværere flytning og drift af tænder udføres professionelt og smertefrit med os.\nHvad erstatter den fjernede tand?\nDen fjernede tand kan erstattes af forskellige metoder, såsom dental implantatbehandling eller brokonstruktioner. Udskiftning af en tand er primært på det sæt synlige, eller hvis det har en vigtig rolle i at tygge. På implantatbehandling du sætter en kunstig rod, et implantat, knoglen, således at man kan bygge en ny tand. Fjernede tænder også udskiftet med en bro, sikret ved hjælp af implantatet og tilstødende tænder.


Små sydjyske virksomheder klarer sig bedst under coronakrisen | jv.dk\nSmå sydjyske virksomheder klarer sig bedst under coronakrisen\nSmå rengøringsvirksomheder har klaret sig økonomisk godt i årets første kvartaler. Her har man oplevet en stigning i omsætning på 29 procent i forhold til året før. Foto: Ida Guldbæk Arentsen/Ritzau Scanpix\nCoronakrisen har gjort økonomisk ondt på de fleste små danske virksomheder. Men faktisk har de små virksomheder i en række brancher oplevet en stigning i omsætningen det sidste år – og de sydjyske virksomheder klarer sig flot.\n30 nov. 2020 kl. 13:35\nDe små virksomheder i Sydjylland har indtil videre klaret sig økonomisk bedst gennem coronakrisen. Omsætningen her er faldet med 1,1 procent i de tre første kvartaler af 2020 sammenlignet med samme periode sidste år. Det viser nye tal fra regnskabsprogrammet Dinero, som har analyseret 18.500 små, danske virksomheders regnskaber.\nAndre steder i landet har coronakrisens økonomiske indflydelse på erhvervslivet også været relativt minimal. De små virksomheder i Vest- og Sydsjælland har mistet 2,7 procent af omsætningen, og i Østjylland har de mistet 3,1 procent af omsætningen.\nDe små virksomheder i Nordsjælland er hårdest ramt af alle. Her er omsætningen faldet med hele 20,1 procent. I Østsjælland og på Bornholm er omsætningen faldet med 13,5 procent og 13,2 procent.\nEn økonomisk krise har mange tabere, men heldigvis også nogle vindere. Det samme gælder for coronakrisen.\nMartin Thorborg, administrerede direktør i Dinero\nMen en række brancher skiller sig positivt ud og går mod den generelle tendens og har oplevet stigende omsætning.\nEn af coronakrisens største vindere er webshops, som sælger blandt andet tøj og sko. I årets første tre kvartaler er deres omsætning steget med 34,4 procent sammenlignet med samme periode sidste år.\n– En økonomisk krise har mange tabere, men heldigvis også nogle vindere. Det samme gælder for coronakrisen, siger Martin Thorborg, der er administrerede direktør i Dinero, i en pressemeddelelse.\n– Der er også en vis logik i, hvilke brancher der har oplevet en stigning i omsætningen fra sidste år til i år. Naturligt nok handler vi mere online, når butikkerne er lukkede, eller vi frarådes at bevæge os ud – og selvfølgelig bruger virksomhederne flere penge på rengøring lige nu, så borde og dørhåndtag bliver sprittet af, tilføjer Martin Thorborg.


Shelter ved Møllebrovej 21 - Brønderslev Kommune\nShelter ved Møllebrovej 21\nLandzonetilladelse jf. planlovens § 35 til opførelse af shelter på ejendommen Møllebrovej 21, matr. 1fr Klokkerholm, Hellevad.\nKlagefristen udløber d. 11. juni 2019.\nTip en ven om siden "Shelter ved Møllebrovej 21".


Restauranter i nærheden af Rio's\nAktiviteter i nærheden af Rio's\nNr. 3 af 69 Restauranter i Addison\nFantastisk syn på Sydamerikansk køkken\nRio's har en fængslende og menu, der tilbyder et væld af kulinariske lækkerier fra hele Sydamerika, især Brasilien, Argentina og Peru. Nogle af de bedste ceviche i Chicago området. Masser af muligheder og kombinationer. Masser af bøf, kylling, svinekød, fisk og skaldyr. Fantastisk drink menu....Fantastisk sted for par og grupper.Mere\nFantastisk Sydamerikansk mad!\nMin kone og jeg blev mødt et andet par til middag i Rio's i Addison i lørdags. Det var vores første gang der, og maden og servicen var simpelthen fremragende! Jeg kan især godt lide den Humitas (Tamale) og den arroz con mariscos (Paella ris...med fisk og skaldyr) . Vi har også haft en fantastisk Mojito's og caipirinha's. I et tidligere liv jeg løb en velanset Latin stil restaurant, så jeg tror, jeg kan tale med en vis autoritet her. Jeg kan stærkt anbefale dette sted!Mere\nVar ikke klar over denne restaurant indtil jeg prøvede det for nylig. . . Retter er helt unik og retterne var fantastiske. Jeg var med en temmelig restriktiv kost ved den tid og vi havde et ton af sunde og lækre muligheder. Ceviche var vidunderlig.\nAlt for dyrt for kedelig mad\nDen samlede præsentation var meget god, og betjeningen superior. Jeg har spist argentinsk mad i årevis. Jeg fik den idé om, hvad de forsøgte at gøre men smagsstofferne Jeg forbinder med disse retter manglede.\nVar der flere gange og har altid lyst til at komme tilbage, lækker mad og service er fremragende, De har en meget god kød og vin - skal prøve deres hjemmebagt brød med chimichurri\nMeget godt personale er meget venlige og hjælpsomme maden var fremragende og der er noget andet jeg virkelig nød at prøve nye fødevarer\nJeg var i humør til noget nyt, noget anderledes. Jeg havde passeret dette sted mange gange, men lørdag aften gik vi ind til deres Sydamerikansk mad. En meget behagelig atmosfære blev opdaget indeni. Vi prøvede 2 forskellige forretter og 2 forskellige forretter. De smagte alle...tiders. Opskrifterne er alle fra Argentina, Brasilien, Chile og Peru. Den nye kombinationer af krydderier og madlavningsteknikker var vidunderligt vises. Meget dejligt Sydamerikansk vinkort går helt i måltiderne. Betjeningen var opmærksomme. Anbefales!Mere\nGod mad, DESERTERET service\nAndet besøg. Jeg går hen til den mad og det skuffede ikke. De gør kød meget godt ... virkelig lækker. For så vidt angår service, det var elendig i dag. Der er altid en balance med en server, hvor mange gange de check-in på dig....Denne server gav den balance, som han brugte mere tid på at tale med kollegaer, indenfor og udenfor, mens vi forsøgte at få hans opmærksomhed for vand eller beder om regningen. Han har aldrig prøvet at undgå øjenkontakt med os en gang, efter at have udviklet en. Jeg vil vende tilbage, men fordi maden er virkelig god. Hvis du er en Carnivore, prøv det!Mere\nVar overraskede over den gode smag og friskhed mad. Betjeningen var god. Portionerne er store. Vil helt sikkert vende tilbage igen!\nGod mad/Dejlig Atmosfære\nVores første besøg i Rio, vi fik ikke, hvad man kunne forvente. Maden var fremragende og servicen var fantastisk. Vores tjener var hjælpsom og gav gode ideer til at bestille. Vi vil helt sikkert vende tilbage!\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Rio's.\nTelefonnummer: +1 630-773-3370


It- og mediekompetencer i folkeskolen - PDF\nIt- og mediekompetencer i folkeskolen\nDownload "It- og mediekompetencer i folkeskolen"\n1 Fælles Mål 2009 It- og mediekompetencer i folkeskolen Faghæfte 48 Undervisningsministeriets håndbogsserie nr\n2 Fælles Mål 2009 It- og mediekompetencer i folkeskolen Faghæfte 48 Undervisningsministeriets håndbogsserie nr\n3 Indhold It- og mediekompetencer i folkeskolen 3 Indledning 4 Digital kompetence 5 Fire temaer 6 1. Informationssøgning og -indsamling 6 2. Produktion og formidling 7 3. Analyse 8 4. Kommunikation, vidensdeling og samarbejde 9 Eksempler 11 Tema 1. Informationssøgning og -indsamling 11 Tema 2. Produktion og formidling 11 Tema 3. Analyse 12 Tema 4. Kommunikation, vidensdeling og samarbejde 12 Fælles Mål It- og mediekompetencer i folkeskolen side 2 / 13\n4 It- og mediekompetencer i folkeskolen Denne publikation er en vejledende tekst, som beskriver målene for it- og mediekompetencer i Fælles Mål Publikationen er udarbejdet med bistand fra et ekspertpanel bestående af: Direktør Klaus Kvorning Hansen, PenSam. Direktør Henrik Hougaard, Bottomline Communications. Direktør, CEO, Lars Mikkelgaard Jensen, IBM. Lektor Karin Levinsen, Danmarks Pædagogiske Universitetsskole. Professor Birgitte Holm Sørensen, Danmarks Pædagogiske Universitetsskole. Fælles Mål It- og mediekompetencer i folkeskolen side 3 / 13\n5 Indledning Danmark har gennemgået en hastig udvikling fra industrisamfund til videnssamfund, hvor informationsteknologien nu indgår som en integreret del af vores dagligdag. Produktion af viden får en stadig større andel af værdi - skabelsen i samfundet, og vi bruger i stigende grad it i arbejds-, fritids-, kultur- og samfundslivet. It er kommet for at blive, og udviklingen i it-anvendelsen vil fortsætte som en integreret del af den fremtidige samfundsudvikling. Brugen af it ses måske mest tydeligt inden for arbejds - livet, hvor nye arbejdsformer bliver understøttet og inspireret af digitale teknologier. Stadig flere kulturprodukter bliver digitale, og i denne proces ser vi en integration af forskellige medier og en kobling mellem tekst, billede og lyd. Også i fritidslivet vokser digitaliseringen frem. Gode digitale kompetencer er i stigende grad en forudsætning for at opsøge og udnytte fritidsaktiviteter, fx kræver deltagelsen i stadig flere friluftsaktiviteter, at man orienterer sig og tilmelder sig via internettet. Staten og kommunerne stiller krav til borgerne om at kunne fungere i en digital offentlighed. En række offentlige serviceydelser, der omhandler fx skat, boligforhold, betalinger og lignende, udvikles primært til digital betjening. Og på det politiske plan er web 2.0-ressourcer nu blevet en del af kommunikationen og formidlingen i de demokratiske processer. Hertil kommer, at nyhedsformidlingen er blevet digital og benytter flere medier i konkurrencen om at formidle først og bredest muligt. Behersker man som borger ikke de nye demokratiske og nyhedsformidlende medier, risikerer man at blive hægtet af. Gode it- og mediekompetencer, og evnen til at ajourføre dem, er derfor blevet væsentlige forudsætninger for, at man som borger kan tage aktivt del i et moderne, demokratisk og digitaliseret samfund. Internettets muligheder og deraf følgende udfordringer har også stor betydning for, hvordan undervisningen i uddannelsessystemet foregår. hjemmene og i danskernes hverdagsliv, har børn og unge været frontløberne. Børn og unge er på den måde med til at drive digitaliseringen og dermed videnssamfundets udvikling, og de er i stigende grad også den primære målgruppe for mange nye produkter. Det er i dette landskab af hastige samfundsforandringer, at skolen skal finde sin vej og komme de nye formelle og uformelle krav fra samfundet i møde. Dette kan ske ved, at skolen inddrager videnssamfundets arbejdsformer gennem en læring, der er åben, fleksibel og primært projektbaseret. Man kan, fx ved at inddrage mobile og trådløse teknologier og web 2.0-ressourcer i undervisningen, udnytte og udvikle nye kommunikations- og læreprocesser og etablere skolesamarbejde på tværs af landegrænser. Det kan placere skolen både i et lokalt og globalt perspektiv. Således kan skolens hverdag fremover blive præget af didaktiske designs, der er rettet mod læreprocesser, læringsresultater og dannelse i et globalt medborgerperspektiv. Eleverne skal i højere grad sættes i stand til at deltage frem for at modtage, så de derigennem kan udvikle sig som aktive medborgere. Digitaliseringen vil kunne bidrage til, at skolelivet og skoleaktiviteterne ikke er bundet til det konkrete klasseværelse og et stramt fastlagt tidsforløb. Digitaliseringen er allerede integreret i lærernes daglige arbejde, fx internt i skolens organisation og i skole-hjemsamarbejdet. Her betyder lærerens mange roller som facilitator, vejleder og konsulent mv., at de digitale, organisatoriske kompetencer løbende må udvikles og tilpasses. Videnssamfundets vægtning af uformelle læringstilgange betyder bl.a., at skolen kan og bør støtte, at eleverne får øget indflydelse på deres egne læreprocesser. I disse processer kan digitaliseringen og web 2.0 medvirke til, at eleverne opøver kompetencer i selvstyring, og derved skabe rum for, at elevernes uformelle og fritidsbaserede omgang med it aktivt kommer til at indgå i tilrettelæggelsen af skolens dagligdag. Den udvikling, der begyndte som digitalisering af centrale processer i virksomheder og organisationer, er nu noget, vi alle berøres af. Børn og unge tager hurtigst nye teknologier til sig, og fra det tidspunkt, da it kom ud i Fælles Mål It- og mediekompetencer i folkeskolen side 4 / 13\n6 Digital kompetence Digitalisering og brugen af informationsteknologi er et vilkår i vores moderne og globaliserede samfund. I industrisamfundet var det tidligere muligt at bestride job, selv hvis man havde begrænsede læse- og skrivefærdigheder. I dag er det anderledes. Her er det et ubetinget krav både at kunne læse og skrive. Samtidig forudsættes det, at borgerne er i besiddelse af visse færdigheder inden for it. Kravene er skærpede for den enkelte, og kravene er også skærpede for samfundet generelt. Det betyder, at alle har behov for at tilegne sig kompetencer, så de kan agere som medborgere og medarbejdere i videnssamfundet. Med internet, mobilteknologi og web 2.0. It kan ikke længere opfattes som et isoleret værktøj eller en teknologi, som står alene og rummer sin egen, afgrænsede faglighed. Tilsvarende kan vi ikke længere tænke på digitale færdigheder som udelukkende det at kunne betjene it. Informations teknologien og it-relaterede kompetencer er som dannelsesbegreb stadig mere centralt i samfundet og derfor også i skolen. Den nye digitale dannelse omfatter, ud over basale færdigheder i betjening af it, også kompetencer. Det gælder kompetencer i kritisk informationssøgning, databehandling og it-brugerens evne til at fortolke de digitale mediers mangfoldige repræsentationer. Med web 2.0 bliver itbrugeren også aktør i en it-omverden. Den enkelte får behov for at forstå sig selv og de øvrige aktører på nettet. At gennemskue, hvem der kommunikerer med hvem, på hvilke præmisser og i samspillet mellem intentioner, udtryksformer og handlinger, der skaber den aktuelle itomverden. Derudover omfatter et digitalt dannelsesbegreb evner til at kunne tilpasse sig stadige nye udfordringer og betingelser i den digitaliserede omverden. Børn og unges formelle og uformelle tilstedeværelse i web 2.0- omgivelser betyder, at skolen fremover skal kunne rumme disse uformelle kompetencer og støtte eleverne i tilegnelsen af en digital og tidssvarende dannelse. Fælles Mål It- og mediekompetencer i folkeskolen side 5 / 13\n7 Fire temaer Med udgangspunkt i elevernes rolle som brugere af it, og set i lyset af udviklingen af web 2.0, inddrages følgende fire temaer i den faglige og tværfaglige undervisning. 1. Informationssøgning og -indsamling 2. Produktion og formidling 3. Analyse 4. Kommunikation, vidensdeling og samarbejde. De fire temaer inddrages med henblik på at facilitere elevernes læreprocesser og skabe bedre læringsresultater og for at understøtte, at eleverne tilegner sig digital dannelse. Temaerne vil optræde i forskellige former for anvendelsen af it i de enkelte fag. 1. Informationssøgning og -indsamling Internettet stiller uanede mængder af informationer til rådighed i form af opslagsværker, biblioteksdatabaser, statistisk materiale, hjemmesider, blogs, wikis, spil, faglige læringsressourcer, netværk, communities, folksonomier mv. Samtidig med, at mængden af information er vokset enormt, præsenteres den i en kompleks blanding af udtryksformer, hvor det visuelle og auditive bliver mere og mere fremtrædende. Børn kan både i skole og fritid søge og anvende information uden voksnes involvering. Brugen af internettet og digitale teknologier stiller derfor krav om, at børn lærer at søge information målrettet, at sortere og udvælge information samt at forholde sig kritisk vurderende til den information, de finder. I den sammenhæng er det vigtigt at være opmærksom på de ofte komplekse forhold, der gælder for digital baseret information, fx er Wikipedia karakteriseret ved, at information består af tekster, billeder, lyd, videoklip, links mv., der konstant opdateres. Desuden lægger de digitale teknologier op til, at søgninger også kan omfatte og dermed resultere i information, som ikke umiddelbart synes relevant for det givne emne, men som alligevel bør vurderes i sammenhæng med det. Det er derfor vigtigt, at eleverne får kompetencer i systematisk og kritisk at kunne finde, fortolke og sammenfatte information. Eleverne skal således lære at identificere deres behov for information finde frem til hjælpemidler til informationssøgning benytte målrettede strategier til søgning og søge systematisk undersøge og vurdere information kildekritisk sortere, vælge og redigere information til et bestemt formål citere og referere korrekt fra forskellige kilder. Undervisningsforløb, der understøtter opbygningen af disse kompetencer, kan derfor tage udgangspunkt i den type information, der er specifik for givne faglige problemstillinger og opgaver. Eleverne kan med andre ord træne færdigheder i informationssøgning og -indsamling ved at blive opfordret til og støttet i at benytte digitale teknologier og i særlig grad internettet til at finde den information, der er relevant for de opgaver, de i øvrigt skal løse. Der er oplagte muligheder for at arbejde med journalistiske arbejdsmetoder inden for tema 1, Informationssøgning og -indsamling. Således kan den målrettede og kildekritiske søgning opøves ved, at der henvises til og demonstreres eksempler på information, der fremtræder som valid eller relevant, men ikke er det. Der kan således med fordel tages udgangspunkt i meget brede søgninger på internettet for efterfølgende at opøve rutiner i at skelne mellem de forskellige typer af kilder, som den fundne information repræsenterer. Man kan fx vurdere, hvilken type information der er relevant, og om der er kommercielle eller politiske interesser og budskaber forbundet med den. Man kan også kontrollere informationens validitet ved at søge den bekræftet fra flere af hinanden uafhængige kilder. Tilsvarende giver de journalistiske arbejdsmetoder mulighed for at opøve et kritisk syn på kildernes validitet ved at arbejde med at gennemskue motiverne for bevidst manipulation hvem har hvilke interesser i at fremstille en sag fordrejet eller forherliget, og hvordan søger kilden at opnå dette? En anden mulighed er at træne kompetencer i at udskille de helt centrale begreber eller termer i en given problemstilling, så de kan danne udgangspunktet for den målrettede søgning på fx internettet og tjene til at sortere irrelevante eller useriøse kilder fra. Det kan bl.a. ske ved at benytte de mere avancerede søgeredskaber, der er tilgængelige på internettet, men også ved at introducere ele- Fælles Mål It- og mediekompetencer i folkeskolen side 6 / 13\n8 verne for de søgerutiner, der fx stilles til rådighed i biblioteksdatabaser, og som kan benyttes til søgning i en konkret tekst eller anden digital kilde. I de fleste søgemaskiner kan man opstille søgninger ved hjælp af søgealgoritmer, der kombinerer søgeord på forskellige måder ved hjælp af logiske operatorer som ELLER, OG, ENTEN- ELLER, BÅDE OG. Ved at bruge disse operatorer kan man gøre søgninger mere præcise, end når der blot skrives ét eller flere søgeord i søgefeltet. For at opøve elevernes kompetencer til at udnytte og forholde sig kritisk til kompleksiteten i den type information, der formidles digitalt, kan der stilles opgaver, som udfordrer evnen til at gøre kritisk brug af information, der præsenteres gennem flere forskellige medier eller i et miks af medier. Det kan fx gøres ved at stille spørgsmål som: Kan der fæstes større lid til information, som formidles gennem eller suppleres med levende billeder, end til den information, der blot består af tekst? Kan synspunkter fremsat og dokumenteret i et interview fundet på YouTube betragtes som en fuldgyldig kilde til en given persons viden om en sag, og hvordan henvises der i givet fald korrekt til denne type kilder, når der i mange tilfælde ikke er sikkerhed for, at de eksisterer uændrede over tid? 2. Produktion og formidling De digitale teknologier og produktionsværktøjer (fx PowerPoint, MovieMaker, PhotoStory, Vuvox.com m.fl.) åbner en lang række nye muligheder for at præsentere og formidle information og viden. I yderste konsekvens er hele verdens befolkning publikum og forbruger af den viden, eleven producerer, når den gøres tilgængelig på internettet, hvorfra den i øvrigt kan spredes ukontrollabelt. I nogle tilfælde produceres viden til medier, hvor den er uforgængelig. Det vil sige, at den ikke kan modificeres eller trækkes tilbage, når den først er publiceret, og at den i princippet altid vil blive forbundet med den pågældende producent. I andre tilfælde er det et digitalt produktionsvilkår, at man arbejder på et fælles produkt, som derfor vil være dynamisk og i konstant forandring. Det gør sig fx gældende for det brugerproducerede leksikon Wikipedia og mange lignende tjenester på internettet. Det er således vigtigt, at eleven opnår kompetencer i dels at afpasse sin vidensproduktion og sine virkemidler efter budskab, modtagerkreds og publiceringskontekst, dels at forholde sig kritisk til, hvilken formidlingstype og målgruppe der er relevant i sammenhængen og ud fra formålet. Det indebærer bl.a., at eleven skal kunne forholde sig bevidst og kritisk til at identificere sin målgruppe ud fra budskabet og formålet med produktionen samle tilgængelig viden vælge sin kanal (sms, blog, wiki, hjemmeside osv.) ud fra budskabet og formålet med produktionen vælge et relevant community og herunder overveje, om eleven ønsker at blive identificeret med eller autoriseret af det pågældende community (fx wikis) vælge præsentationsform (tekst, grafisk præsentation, film/video, online, off-line osv.) overveje sikkerhedsspørgsmål, når internettet anvendes til at publicere, distribuere og lagre information mht. anonymitet, autenticitet og risiko for misbrug. Et andet aspekt er, at der allerede er så megen viden tilgængelig via de digitale kanaler, at det er uhyre enkelt at komme til at fremstå som producent af ny viden alene ved at udvælge, sammensætte og reproducere allerede eksisterende og tilgængelig viden. Der er en nærliggende risiko for, at det sker ureflekteret fx med en søgemaskines søgealgoritme som kriterium frem for at bygge på, at eleven forholder sig selvstændigt til stoffet. Bare en simpel produktion af PowerPoint-præsentationer stiller eleven over for at skulle vælge, om han skal benytte animationer, videoklip, links o.l. Det er valg, der har afgørende indflydelse på det resultat, eleven opnår, og som også vil præge, hvordan den information og viden, der formidles, opfattes af modtageren. I undervisningsforløb, hvor eleverne skal præsentere deres læringsresultater, kan der med fordel indbygges delforløb, hvor de digitale muligheder kritisk undersøges og udnyttes. Det kan bl.a. gøres ved at diskutere, i hvilken udstrækning besvarelsen af en given opgave kan ske ved at søge og kombinere viden fra internettet, og i hvilken grad elevens selvstændige bidrag skal vægtes i løsningen af opgaven. På denne baggrund vil eleverne fx kunne gøre sig overvejelser om, hvorfor det ikke er lige så nærliggende at gøre brug af de digitale teknologier til informationssøgning og sammenstykning af informationer, når opgaven er at skrive et essay i dansk med frit emne, som hvis det drejer sig om at udarbejde en biologirapport med et fast emne. Selvom det er let at producere også et essay ved at klippe og klistre fra tilgængelige kilder på internettet. Samtidig er det relevant at opøve elevernes evne til at vurdere, hvordan brug af de mangeartede digitale teknologier til understøttelse af præsentation og formidling har forskellig indvirkning på opgavebesvarelsen. For eksempel må brugen af videoklip antages at have en ganske anden potentiel effekt i et essay med frit emne end i en biologirapport. Eleverne bør således helt generelt uafhængigt af fag og emne opfordres til at overveje relevansen af forskellige digitale værktøjer og deres effekter i forhold til den viden og de refleksioner, der skal formidles. På samme måde kan elevernes evne til bevidst og kritisk at vælge kanal og publikum opøves som en integreret del af undervisningen. Hvilke overvejelser bør der fx indgå i, om en opgavebesvarelse gøres frit tilgængelig på inter- Fælles Mål It- og mediekompetencer i folkeskolen side 7 / 13\n9 nettet eller på skolens intranet, eller om den ligefrem produceres fx gennem en aktiv deltagelse i en blog. Hvordan vurderer eleven mere generelt, om den information, der lægges ud på internettet, er en information, som vedkommende ønsker at dele med andre og eventuelt blive identificeret med. Og hvad bør indgå i elevens overvejelse over, om eksempelvis Wikipedia eller den personlige profil i et givent community (fx Facebook) er stedet at præsentere informationen. Disse spørgsmål og andre kan alle sammen være med til at træne eleverne i at blive mere bevidste og kompetente vidensproducenter og vidensformidlere. 3. Analyse Børn og unge møder mange typer af digitale medieprodukter i form af opslagsværker, biblioteksdatabaser, statistisk materiale, hjemmesider, blogs, wikis, spil, faglige læringsressourcer, netværk, communities mv. Dermed er skolen og lærerne langt fra de eneste, der udvælger de tekster, eleverne anvender som undervisningsmateriale. Mangfoldigheden i tekstudbuddet er uanet stor, og det skærper kravene til elevernes og lærernes evne til at analysere tekster mht. lødighed og kommunikationsformål. Alle tilgængelige digitale medieprodukter er produceret af en afsender med en intention, og alle er de rettet mod en målgruppe. Digitale medier integrerer forskelligartede virkemidler som statiske og levende billeder, lyd, tekst, grafik mv. sammen med komplekse interaktionsog navigationsstrukturer. Mediernes komplekse struktur betyder, at børn og unge må være i stand til at vurdere producenternes interesser og de digitale medieprodukters måde at repræsentere verden på. I den sammenhæng er det vigtigt, at der lægges vægt på de ofte komplekse og uigennemsigtige forhold, der gælder for digitale medier: at de ikke er statiske, at indhold kan forfalskes, og at afsenders interesser og motiver kan være vanskelige at gennemskue. Det er vigtigere nu end nogensinde, at eleverne får kompetencer i systematisk og kritisk at kunne stille spørgsmål til digitale medier som meningsbærende produkter. Eleverne skal således lære at analysere digitale medier. Dette sker i forhold til: Repræsentationsform Konstruktion og etablering af objektiv sandhed, autencitet og autoritet. Tilstedeværelsen hhv. fraværet af særlige vinkler og synspunkter. Implicitte værdier eller ideologier. Retorik Multimediale virkemidler samt den måde, mediet henvender sig til brugeren på. Brugerens måde at navigere på. Tilbudte aktiviteter og graden af kontrol for brugerne. Æstetiske virkemidler. Produktion De flydende og foranderlige produktionsbetingelser på internettet og afsenderens muligheder for at overtale og påvirke. De teknologiske muligheder for at skabe og sprede materiale og den globale eksponerings betydning for reaktioner. Afsenders betydning, samt evnen til at skelne mellem typer af afsendere. Indhold Form, retorik og produktionsbetingelser. De valgte virkemidler og indholdets relevans. Originalt eller kopieret/kompileret fra andre kilder. Kontrol ved brug af andre (angivne) kilder. Interesser bag den givne anvendelse af medier og virkemidler. Målgruppe De forskellige måder, synlige som usynlige, målgruppen kan nås på. De forskellige variationer af online deltagelse, fra afstemninger over kommunikation til brugergenereret indhold. Fremmede interessenters indsamling af information om brugerne. De forskellige måder internettet, de digitale medier og web-services indgår på i hverdagslivet, som underholdning, i arbejdslivet og som en integreret del af at være samfundsborger. Der er store muligheder for at analysere ved hjælp af enkle kommunikationsmodeller i stort set alle fag. Læreren kan fx tage udgangspunkt i spørgsmål som, hvorfor tekster og hjemmesider byder sig til med svar og oplysninger pakket ind i lækker æstetik, lokkende konkurrencer eller som fremhævede og højt prioriterede links fra populære internetportaler eller børne-/ungdomssites. Og hvilken rolle mener eleverne selv, at det kan have for deres egen udvælgelse af fakta, som de tør lægge til grund for et fagligt arbejde i fx naturfag. Hvem står bag vidensformidlingen. Hvem har interesse i at fremme denne specifikke viden. Er der synspunkter, som ikke kommer frem. Og i hvilke universer og sammenhænge trives der så andre synspunkter. Fælles Mål It- og mediekompetencer i folkeskolen side 8 / 13\n10 Undervisningsforløb, som skal skærpe elevernes analytiske evner, er ikke kun en opgave for dansklæreren. Der er betydelig faglig indsigt at hente ved eksempelvis at lade eleverne optræde i hold, der ved hjælp af indhentet dokumentation skal argumentere for og imod et synspunkt. Det kan fx være drøftelsen af den menneskeskabte klimapåvirkning i biologi, atomkraftens fordele og ulemper i fysik, eller problematikken om holocaustbenægtere kan være et emne i historie. Pointen er, at der i processen etableres nyttig faglig indlæring og argumentation, og samtidig sættes kildernes validitet og formål til debat. Dermed bliver der lagt en kritisk analyse oven på fagligheden. Det kan også være en idé at lade eleverne arbejde analytisk med de æstetiske virkemidler, der anvendes i promovering af mode, livsstil, musik og lignende. Hvad ligger bag elevernes egne præferencer på disse områder. Hvor finder de inspiration, og hvor finder de argumentation for deres valg af tøj, stil, musik etc. Hvad styrer deres fravalg. Hvad reagerer de selv imod, og med hvilken begrundelse gør de det. Eleverne har selv meget at byde på, når det gælder feltet for analyse af tekstanvendelse. De er storforbrugere af de nye medier, og de vil formodentlig kunne overraske med ideer og vinkler, som kun vanskeligt lader sig forudsige af læreren. Kunsten er at lade eleverne reflektere over, hvem der ønsker at skabe hvilke reaktioner hos hvem og med hvilke virkemidler. Eleverne skal være klar over, at de selv, lige som alle andre, er genstand for påvirkning. 4. Kommunikation, vidensdeling og samarbejde Børn og unge har hurtigt taget internettets mange mulige former for kommunikation til sig. De udveksler informationer, erfaringer, tanker, holdninger, følelser og fantasier. De udveksler viden med andre børn og voksne, som de kender fra deres hverdag i skole, fritidsinstitutioner og fritidsaktiviteter, eller som de har mødt via internettet. Børn kan i dag sidde alene og alligevel være i gang med at arbejde på en projektopgave i interaktion med andre projektdeltagere. De kan diskutere tolkning af en tekst eller løsning af en kemiopgave online med andre elever fra klassen. De er altid på, enten på internettet via forskellige platforme som Facebook, Live Messenger etc. eller via stadigt mere avancerede mobiltelefoner og andre mobile enheder. Børn og unge har vænnet sig til, at man kan være sammen med andre uden fysisk at være samme sted, og det åbner for mange nye muligheder i undervisningssammenhæng. Men det stiller også andre krav til færdigheder og sociale kompetencer end tidli- Fælles Mål It- og mediekompetencer i folkeskolen side 9 / 13\n11 gere, hvor kommunikation mellem elever og lærere, og elever imellem, krævede en fysisk samtidig tilstedeværelse. Kommunikation, vidensdeling og samarbejde foregår således i stigende grad ved brug af web 2.0, fx: Blogs, wikis, forskellige sociale digitale fællesskaber (communities), social bookmarking samt i online undervisningsog læringsplatforme, der rummer ressourcer, som alle er anvendelige i mange faglige sammenhænge. Det er derfor vigtigt, at kompetencer til at anvende relevante it-ressourcer og -platforme understøttes systematisk i undervisningen. På kommunikationsområdet er det væsentligt, at undervisningen omfatter håndtering af kommunikation i cyberspace. Hvad skal man tænke på, når man via fx Facebook kommunikerer med personer, som man kun kender via net-identiteten. Her kan autencitet og hensigter ikke umiddelbart verificeres. Og hvad er konsekvensen af at lægge fotos, videoer etc. ind på fx Flickr eller YouTube med risiko for, at de dukker op fem eller ti år senere i helt andre sammenhænge. Det er vigtigt, at eleverne lærer at forholde sig til disse problemstillinger ved at kende og beherske internettet og web 2.0 s særlige kommunikationskonventioner i forhold til både afsender- og modtagerpositioner at kunne begå sig i et virtuelt univers, hvor samtalepartneres identitet og hensigt kan være uvis at kunne vurdere konsekvensen af at eksponere forskellige former for ytringer i det globale offentlige rum, som internettet udgør. Med hensyn til vidensdeling og samarbejde er det vigtigt, at der etableres strukturerede forløb i at løse opgaver med de nye værktøjer, der er tilgængelige, så eleverne kan lære at udnytte disse nye muligheder optimalt i en undervisningssammenhæng. Det kan være øvelser, hvor grupper i en projektramme søger og deler viden og tekster, som sendes rundt, viderebehandles i flere omgange og afslutningsvist redigeres til et færdigt fælles produkt. Eller øvelser, hvor man i grupper diskuterer et emne online og fremlægger et fælles oplæg eller en fælles konklusion igen online. at kunne udnytte og overføre kompetencer fra kendte til nye brugergrænseflader og interaktionsformer, og derved selvstændigt udvikle it-kompetencer og it-dannelse at kunne beherske kontinuerlige, foranderlige og uformelle læringssituationer med andre ord udvikle kompetencen at lære at lære at blive fortrolige med de samarbejdsformer, samarbejdsmuligheder og den dynamik, der åbner sig ved anvendelse af it og web 2.0 i gruppearbejde, projektarbejde o.l. Endelig er det vigtigt at holde sig for øje, at selv om kommunikation i dag foregår på mange forskellige måder via mange kommunikationskanaler, er beherskelsen af det skrevne sprog en grundforudsætning for at kunne udnytte de mange nye muligheder optimalt. Når samtaler, diskussioner etc. foregår via et tastatur, er evnen til kunne argumentere og formulere sig præcist og forståeligt på skrift en nøglekompetence. Med mobiltelefon og web 2.0 er der udviklet en række nye kommunikationsfora, hvortil der har udviklet sig særlige måder at kommunikere på. Nogle af kommunikationsformerne er ofte af uformel karakter. I kraft af den øgede brug af sms har der udviklet sig nogle særlige sprogkoder, som er præget af forkortelser og mere uformelle måder at kommunikere på. Sms er primært udviklet i børns og unges fritidskultur, men bruges i dag også af voksne både i fritids- og arbejdssammenhænge. Sms er ligeledes anvendelig for børn og unge i formelle og uformelle sammenhænge. I skolens formelle rum kan sms være anvendelig, når eleverne arbejder med projekter og til at skabe kontakt, når de arbejder forskellige steder på skolen. Heri ligger muligheden for at vise og drøfte enkeltmediers kommunikationsform og få eleverne til at tage stilling. Er sproglige udtryk og anerkendte koder fra fx sms er acceptable og anvendelige i andre medier. Hvilke særlige krav stiller PowerPoint-præsentationer eller websider til tekstudformning. Og hvad sker der med meningen, hvis man ikke behersker de forskellige medier. Fokus bør være på øvelser, som er med til at styrke de kommunikationsmæssige og sociale kompetencer og den adfærd og disciplin, der fx er nødvendig for at få noget frugtbart ud af en onlinediskussion. Interaktionsformer og brugergrænseflader på computeren og på internettet er samtidig i konstant forandring og udvikling. Derfor udfordres de erhvervede basale it- og mediekompetencer kontinuerligt, og eleverne må lære Fælles Mål It- og mediekompetencer i folkeskolen side 10 / 13\n12 Eksempler I det følgende præsenteres en række eksempler, der overordnet er placeret efter det tema, som eksemplet er knyttet mest til. Imidlertid indeholder alle eksempler elementer fra de øvrige temaer i forskellige grader. Tema 1. Informationssøgning og -indsamling 6. klasse arbejder med naturkatastrofer i natur/teknik. I grupper af fem elever skal eleverne udfylde hver deres rolle som journalist, specialist, redningsarbejder, øjenvidne og politiker. Deres fælles projekt er et nyhedsindslag optaget på video, hvor hver bidrager med sin vinkel på gruppens naturkatastrofe. Lærere og skolebibliotekarer har på forhånd sørget for relevante ressourcer, fx i form af bøger, hjemmesider, dvd er mv. Metoden kaldes webquest og bygger primært på roller, ressourcer og et klart, fælles mål. Læreren står for forarbejdet, men eleverne arbejder i selve projektet ud fra deres egne forudsætninger og med inddragelse af en række forskellige medier. 5. klasse skal i dansk og natur/teknik lave en præsentation eller webavis efter eget valg om deres kæledyr. De skal bruge internettet til at finde information i form af tekst, fotos og lyde, og så skal de overveje, om noget af materialet kan bruges i deres produkt. Som udgangspunkt skal de benytte sig af en udvalgt liste med hjemmesider. Listen kan være en blanding af undervisningsrelaterede tilbud, databaser, kommercielt relaterede ressourcer og strukturerede links, fx: ml Eleverne skal udvælge de kilder, hvor de bedst kan finde oplysninger om dyrenes levevilkår, pasning og pleje. Deres produkt illustreres med fotos og lydklip. Eleverne kan vælge at benytte sig af egne fotos eller benytte sig af ressourcer fra internettet. Dog skal de huske at sikre sig, at det er lovligt at kopiere materialet fra hjemmesiden, og de skal huske kildeangivelse. Eleverne har ikke den store erfaring i målrettet søgning, så de introduceres til, hvordan Flickr kan bruges til at lave en simpel søgning samt en udvidet søgning, der afgrænses ved brug af søgekriterier. Ved afrunding af forløbet skal eleverne beskrive, hvordan de oplever forskelligheder på hjemme - sider, de har arbejdet med. Hvad finder de mest over skue ligt, og hvad kan de bedst udnytte i deres forløb. 8. klasse skal i engelsk planlægge en Armchair Travel til New York, hvor materialet hovedsageligt kommer fra internettet. Læreren finder en eller flere hjemmesider om New York, fx via EMU en eller Google, der passer til de behov, som klassen har både sprogligt og informationsmæssigt. Eleverne skal på baggrund af de valgte hjemmesider arbejde i grupper med planlægningen af rejsen, herunder hvad de skal se, hvordan de kommer rundt i byen, hvad og hvor de skal spise, hvem de møder, og hvordan de får den afsatte sum penge til at række. Til sidst præsenteres resultatet for resten af klassen. Tema 2. Produktion og formidling Klassen arbejder på et avisprojekt. Journalister og fotografer er udstyret med mobiltelefoner, der kan mms e fotos til en online billedside som Flickr, og sms e tekster til en blog. Journalister og fotografer i marken sender tekst og billeder direkte hjem via billedsiden og bloggen til redaktionen. Her sorteres og leveres materialet videre til layout-gruppen, som så kan arbejde på det færdige produkt. Det færdige produkt redigeres løbende i samarbejde mellem elever på klassens interaktive tavle. Fælles Mål It- og mediekompetencer i folkeskolen side 11 / 13\n13 9. klasse kender Wikipedia, og de skal lave et tilsvarende matematisk opslagsværk, som hele klassen kan have gavn af i det daglige arbejde. Der oprettes en wiki til klassen i eksempelvis Pbworks. Eleverne udformer i fire perioder i løbet af skoleåret opslag til deres wikimatema. De benytter sig af lærebogsmateriale, egne illustrationer og referencer på internettet, som de laver hyperlinks til samt videoer på fx Youtube. Videoer inkluderes på siderne, så tekst, illustrationer og video udgør det samlede indhold. Eleverne arbejder parvis om hvert opslag, og til hver gruppe er der knyttet et responspar for at optimere kvalitet og læsbarhed. De enkelte opslag listes i hovedsidens menubjælke, og eleverne knytter tags til hvert opslag. Det kræver opmærksomhed og lidt erfaring at tilføje det rette antal relevante tags. Eleverne afslutter forløbet med at vurdere indholdets validitet og ophavsretsmæssige forhold med henblik på at tage stilling til, om de vil lave deres wiki offentlig, tillade adgang til parallelklasserne eller lade den forblive lukket for klassen. To 8.-klasser, som begge lærer tysk eller fransk som 2. fremmedsprog, skriver sammen på tysk eller fransk. Det kan være to klasser i Danmark, eller den danske klasse kan skrive med en klasse på tilsvarende niveau i udlandet. Eleverne skal nu til at fortælle hinanden om deres by. Elever og lærere bliver enige om, at de vil benytte programmet Photo Story til opgaven. Eleverne deles ind i grupper, som vælger forskellige områder i nærmiljøet heriblandt: vores skole, sportsklubber i byen, rådhuset, værd at se på, på indkøb, de grønne områder, hvor vi kan lide at være, en typisk gade i vores by osv. Der tages billeder, som sættes ind i programmet. Eleverne laver layout, sætter tekst på, indtaler deres kommentarer til billederne og lægger evt. underlægningsmusik på. Klasserne sender deres produktioner til hinanden. Det giver anledning til at sammenligne kultur, stille spørgsmål osv., og kommunikationen kan fortsættes. Eleverne i 5. klasse arbejder med billedmanipulation i faget billedkunst. I forløbet skal de lave sig selv om til statuer. Eleverne arbejder med internetsøgning, digitalfotografering og billedmanipulation via et billedbehandlingsprogram. Eleverne tager digitale portrætfotos af hinanden og lægger dem ind på skolens intranet. Derefter søger de på internettet efter de statuer, som de vil arbejde med. De henter de udvalgte statuer ned på computeren og anvender derefter et billedbehandlingsprogram til at manipulere deres eget portræt ind i de udvalgte billeder. Projektet afsluttes med en udstilling af de udprintede statuer. På udstillingen evalueres de færdige resultater gennem en diskussion i klassen. Her inddrages emnet billedmanipulation og mediernes brug af sådanne manipulerede billeder. Tema 3. Analyse Som led i skolens medieplan arbejder eleverne i 6., 7. og 8. klasse med produktion af henholdsvis avis, den narrative skærmfortælling og kortfilm. Produktion af forskellige medieudtryk er en vigtig vej for eleverne til at tilegne sig analyseredskaber og færdigheder, når de skal forholde sig til analyse af digitale medieproduktioner fra hverdagen. Hver udtryksform har sine egne muligheder og begrænsninger. De enkelte forløb introduceres ved, at klassen sammen formulerer kravene til det færdige produkt. For skærmfortællingen skal eleverne på 7. årgang forholde sig til oplevelsen af en sammenhængende og inspirerende fortælling brugbar start og afslutning af fortællingen klar og tydelig navigation mellem de mulige scener læsbarhed i forhold til fontvalg, fontstørrelse, passende tekstmængde, farvevalg, kontrast og retstavning farver og effekter som virkemidler til at understøtte budskabet kvaliteten af lyd, fotos, video, tegninger og grafik samspil mellem tekst, lyd, fotos, video, tegninger og grafik. Hvert forløb afsluttes med at evaluere de enkelte elevprodukter ud fra de opstillede krav. Afslutningsvis analyseres professionelle versioner af den valgte genre, hvor rammebeskrivelserne udformes til egentlige analysemodeller. Tema 4. Kommunikation, vidensdeling og samarbejde Eleverne i 6. klasse bruger mobiltelefon til at sende fakta til hinanden i et projekt, hvor de undersøger forskellige emner i deres nærmiljø. Beskederne formuleres med sms-sprog og en del af formuleringerne kommer med i gruppernes præsentationer. Fælles Mål It- og mediekompetencer i folkeskolen side 12 / 13\n14 Det giver anledning til diskussioner i klassen om, hvornår man kan bruge sms-sprog, og hvornår sms-sprog skal oversættes til dansk retskrivning. 4. klasse arbejder med blogskrivning og webaviser i et tværfagligt projekt mellem natur/ teknik og dansk. I projektet skal eleverne i rollen som dyrepassere skrive daglige blogs og webaviser, præcis som dyrepasserne gør på San Diego Zoos hjemmeside: Ligesom det også gøres på mange danske hjemmesider, fx Aalborg Zoos hjemmeside, der blogger om isbjørneungen Milak på Rollen som dyrepasser får indhold gennem spillet ZOO Tycoon 2. Her arbejder eleverne på at opbygge en zoo, passe dyrene og få både dyr og gæster til at trives. Der rapporteres dagligt fra arbejdet på internettet. To 7.-klasser fra forskellige geografiske egne arbejder i et tværfagligt projekt med temaet udstødt med udgangspunkt i et parsamarbejde med en deltager fra hver egn. Hvert par skal bistå hinanden med at indsamle og formidle information om forskellige aspekter ved at være udstødt, afhængig af om man kommer fra et lokalsamfund, der bærer præg af landsbymiljø, eller hovedstadsområdet. Eleverne begynder med at oprette deres visitkort i form af indlæg i deres MSN-Space, hvor de præsenterer sig selv med beskrivelse af personlige faktaoplysninger, interesser, fotogallerier samt deres personlige beskrivelse af lokalmiljøet. Med lærer - bistand diskuteres signalværdien med udgangspunkt i elevens indholdsvalg, farvevalg, sprog og opsætning. Efter præsentationen samarbejder parrene i 14 dage, hvor de dagligt udveksler materiale og diskuterer indholdet. en bruges primært til forskudt kommunikation, hvor der synes at være behov for en dybere arbejdsindsats, mens MSN benyttes til at diskutere og afklare hurtige beslutninger. Eleverne benytter forskellige MSN-faciliteter som chat, , video- og lydsamtaler til at samarbejde om at skaffe relevant information. Det gøres eksempelvis i form af fotos og interviews fra samarbejdskammeratens lokalmiljø. Efterhånden som projektet skrider frem, vælger eleverne mere og mere bevidst kommunikationsform efter behov fx MSN, mobiltelefon, mv. Elevernes undersøgelser formidles som undertemaer i blogindlæg i deres Space, hvor de varierer brug af tekst, fotos og videoklip. I 4. klasse arbejder man med flademål og plantegninger i matematik. Eleverne tegner deres værelse eller deres drømmeværelse med møbler set oppefra med arealangivelse. Derefter går de ind på IKEA s hjemmeside, hvor der er et designprogram i 3D. Her laver de en rumplan, finder møbler og sætter møblerne ind i rummet. I processen bliver eleverne opmærksomme på, at møblerne fylder, dvs. de erfarer, at møbler har rumfang. Der opstår spørgsmål som: Hvordan er det i forhold til væggen? Kan det overhovedet være der? Hermed er rumfangsberegning nødvendig, og de vil gerne prøve at kigge på det tredimensionelle og ikke bare det plane. De digitale medier gør det mere overskueligt, da rummets højde også figurerer. I 3D kan man også flytte rundt på tingene. 4. klasse i engelsk har fået en venskabsklasse i Italien. Lærerne aftaler et forløb, hvor man gensidigt sender en Travelling Buddy (fx en tøjbamse) til hinanden. Denne skal dels være på besøg i klassen, dels hos samtlige elever. Gæsten medbringer gaver og souvenirs, som er karakteristiske for det sted, han/hun kommer fra. Eleverne tager digitale billeder af ankomsten, skriver tekster til dem, og hurtigt derefter lægges dette på den fælles hjemmeside. Gæsten bliver vist rundt på skolen og i byen og deltager i forskellige aktiviteter for at give et indtryk af dagligdagen. Med på de forskellige aktiviteter har tøjdyret et digitalt kamera og en mp3- optager, som eleverne bruger til at berette om gæstens oplevelser. Materialet lægges på den fælles hjemmeside, og klasserne kan stille og besvare spørgsmål til hinanden ved hjælp af tekst og i de tilfælde, hvor ordforrådet ikke rækker, ved hjælp af tegninger. To 8.-klasser fra hver sin del af landet og deres lærere arbejder i geografi med danske landskaber. Begge klasser har været igennem en generel gennemgang, men hver for sig arbejder de med deres lokale landskaber hvordan de er dannet, hvordan man kan tegne højdekurver og fremstille modeller af de forskellige landskaber. Resultaterne lægger de med stedmarkeringsnåle ind i så de kan sende linket til hinanden og derved blive informeret om en anden landsdel end deres egen. Samtidig kan klasserne udveksle materiale om stederne fra internettet og i form af egne videoklip og billeder som udgangspunkt for en dialog om stederne og de måder, man kan kommunikere information om stederne på. Fælles Mål It- og mediekompetencer i folkeskolen side 13 / 13\nFire temaer. 1. Informationssøgning og -indsamling. tilegnelsen af en digital og tidssvarende dannelse.\nDanmark har gennemgået en hastig udvikling fra industrisamfund til videnssamfund, hvor informationsteknologien nu indgår som en integreret del af vores dagligdag. Produktion af viden får en stadig større\nAalborg Universitet It- og mediekompetencer i folkeskolen Hansen, Klaus Kvorning; Hougaard, Henrik; Jensen, Lars Mikkelgaard; Levinsen, Karin Tweddell; Sørensen, Birgitte Holm Publication date: 2010 Document\nFILMLINJEN.DK OG FÆLLES MÅL 2009 SUPPLEMENT TIL LÆRERVEJLEDNING\nFILMLINJEN.DK OG FÆLLES MÅL 2009 SUPPLEMENT TIL LÆRERVEJLEDNING Udgivet af Station Next 1. udg., dec. 2010 Indhold Indledning...3 Trinmål for faget dansk efter 9. klasse...4 Det talte sprog...4 Det skrevne


18 Bedste Vitra Bordlampe i 2022 | Se listen på Retro-lamper.dk\nBedste Vitra Bordlampe: Se top 18 (opdateret maj 2022)\nRetro-lamper.dk » Alle guides » Bordlampe » Vitra Bordlampe\nDu er landet på Retro-lamper.dk, det helt rigtige sted at finde Vitra bordlampe. Vi har udvalgt de 18 bedste produkter lige nu, så du er sikret et godt køb.\n✅ Aktuelle Vitra bordlampe tilbud | ✅ Produktkvalitet | ✅ ⭐ Kundeanmeldelser | ✅ Gratis levering / Fri fragt | ✅ 🇩🇰 Danske webshops\n1: Akari 9AD Bordlampe – Vitra\nBedste pris: 5090.00 hos Lampemesteren.dk\nDesign: Isamu Noguchi for Vitra Koncept: Akari Light 9AD Bordlampen er en en smuk og enkel lampe designet af Japansk-Amerikanske Isamu Noguchi og er en del af den populære Akari serie. Akari serien består af rispapirslamper i forskellige størelser og far… læs mere hos Lampemesteren.dk >>\nAkari 9AD Bordlampe – Vitra KR. 5090.00\nVitra Akari Bordlampe 9AD KR. 5190.00\n2: Akari 1AY Bordlampe – Vitra\nBedste pris: 2690.00 hos Lampemesteren.dk\nDesign: Isamu Noguchi for Vitra Koncept: Akari Light 1AY Gulv/Bordlampelampen er en en smuk og enkel lampe designet af Japansk-Amerikanske Isamu Noguchi og er en del af den populære Akari serie. Akari serien består af rispapirslamper i forskellige størel… læs mere hos Lampemesteren.dk >>\nAkari 1AY Bordlampe – Vitra KR. 2690.00\nVitra Akari Gulv/Bordlampe 1AY KR. 2850.00\n3: Akari 1A Bordlampe – Vitra\nBedste pris: 2350.00 hos Lampemesteren.dk\nDesign: Isamu Noguchi for Vitra Koncept: Akari Light 1A Gulv/Bordlampelampen er en en smuk og enkel lampe designet af Japansk-Amerikanske Isamu Noguchi og er en del af den populære Akari serie. Akari serien består af rispapirslamper i forskellige størels… læs mere hos Lampemesteren.dk >>\nAkari 1A Bordlampe – Vitra KR. 2350.00\nVitra Akari Gulv/Bordlampe 1A KR. 2450.00\n4: Lampe de Bureau Bordlampe Japanese Red – Vitra\nDesign Jean Prouvé for Vitra Koncept Lampe de Bureau Bordlampe Japanese Red er en lille bordlampe, som blandt andet er en del af indretningen af kollegierne på Cité Universitaire i Nancy. Lampen består helt simpelt af en bukket metalplade, der båd… læs mere hos Lampemesteren.dk >>\nLampe de Bureau Bordlampe Japanese Red – Vitra KR. 2350.00\n5: Akari 7A Bordlampe – Vitra\nBedste pris: 5050.00 hos Lampemesteren.dk\nDesign: Isamu Noguchi for Vitra Koncept: Akari Light 7A Gulvlampen er en en smuk og enkel lampe designet af Japansk-Amerikanske Isamu Noguchi og er en del af den populære Akari serie. Akari serien består af rispapirslamper i forskellige størelser og far… læs mere hos Lampemesteren.dk >>\nAkari 7A Bordlampe – Vitra KR. 5050.00\nVitra Akari Gulvlampe 7A KR. 5250.00\n6: Akari YA2 Bordlampe – Vitra\nBedste pris: 2850.00 hos Lampemesteren.dk\nDesign Isamu Noguchi for Vitra Koncept Akari YA2 Bordlampe er en smuk og elegant lampe, designet af den japansk-amerikanske Isamu Noguchi i 1950erne. Det startede som en serie af lysskulpturer, inspireret af de japanske papirlanterner og – par… læs mere hos Lampemesteren.dk >>\nAkari YA2 Bordlampe – Vitra KR. 2850.00\n7: Akari 9A Bordlampe – Vitra\nDesign: Isamu Noguchi for Vitra Koncept: AAkari Light )9A Gulvlampen er en en smuk og enkel lampe designet af Japansk-Amerikanske Isamu Noguchi og er en del af den populære Akari serie. Akari serien består af rispapirslamper i forskellige størelser og fa… læs mere hos Lampemesteren.dk >>\nAkari 9A Bordlampe – Vitra KR. 5050.00\nVitra Akari Gulvlampe 9A KR. 5250.00\n8: Akari 1AG Bordlampe – Vitra\nDesign: Isamu Noguchi for Vitra Koncept: Akari Light 1AG Gulv/Bordlampelampen er en en smuk og enkel lampe designet af Japansk-Amerikanske Isamu Noguchi og er en del af den populære Akari serie. Akari serien består af rispapirslamper i forskellige størel… læs mere hos Lampemesteren.dk >>\nAkari 1AG Bordlampe – Vitra KR. 2690.00\nVitra Akari Gulv/Bordlampe 1AG KR. 2850.00\n9: Lampe de Bureau Bordlampe Deep Black – Vitra\nDesign Jean Prouvé for Vitra Koncept Lampe de Bureau Bordlampe Deep Black er en lille bordlampe, som blandt andet er en del af indretningen af kollegierne på Cité Universitaire i Nancy. Lampen består helt simpelt af en bukket metalplade, der både… læs mere hos Lampemesteren.dk >>\nLampe de Bureau Bordlampe Deep Black – Vitra KR. 2350.00\n10: Lampe de Bureau Bordlampe Mint – Vitra\nDesign Jean Prouvé for Vitra Koncept Lampe de Bureau Bordlampe Mint er en lille bordlampe, som blandt andet er en del af indretningen af kollegierne på Cité Universitaire i Nancy. Lampen består helt simpelt af en bukket metalplade, der både skjule… læs mere hos Lampemesteren.dk >>\nLampe de Bureau Bordlampe Mint – Vitra KR. 2350.00\n11: Akari 1AD Bordlampe – Vitra\nDesign: Isamu Noguchi for Vitra Koncept: Akari Light 1AD Gulv/Bordlampelampen er en en smuk og enkel lampe designet af Japansk-Amerikanske Isamu Noguchi og er en del af den populære Akari serie. Akari serien består af rispapirslamper i forskellige størel… læs mere hos Lampemesteren.dk >>\nAkari 1AD Bordlampe – Vitra KR. 2690.00\nVitra Akari Gulv/Bordlampe 1AD KR. 2850.00\n12: Akari 3A Bordlampe – Vitra\nBedste pris: 4790.00 hos AndLight DK\nDesign: Isamu Noguchi for Vitra Koncept: Akari Light 3A Gulvlampen er en en smuk og enkel lampe designet af Japansk-Amerikanske Isamu Noguchi og er en del af den populære Akari serie. Akari serien består af rispapirslamper i forskellige størelser og farv… læs mere hos AndLight DK >>\nVitra Akari Gulvlampe 3A KR. 4790.00\nAkari 3A Bordlampe – Vitra KR. 4790.00\n13: Akari 3AD Bordlampe – Vitra\nBedste pris: 4990.00 hos Lampemesteren.dk\nDesign: Isamu Noguchi for Vitra Koncept: Akari Light 3AD Bordlampen er en en smuk og enkel lampe designet af Japansk-Amerikanske Isamu Noguchi og er en del af den populære Akari serie. Akari serien består af rispapirslamper i forskellige størelser og far… læs mere hos Lampemesteren.dk >>\nAkari 3AD Bordlampe – Vitra KR. 4990.00\nVitra Akari Bordlampe 3AD KR. 5150.00\n14: Akari UF1-H Bordlampe – Vitra\nBedste pris: 4400.00 hos Lampemesteren.dk\nDesign: Isamu Noguchi for Vitra Koncept: AAkari Light )UF1-H Gulv/bordlampen er en en smuk og enkel lampe designet af Japansk-Amerikanske Isamu Noguchi og er en del af den populære Akari serie. Akari serien består af rispapirslamper i forskellige størels… læs mere hos Lampemesteren.dk >>\nAkari UF1-H Bordlampe – Vitra KR. 4400.00\nVitra Akari Gulv/Bordlampe UF1-H KR. 4590.00\n15: Akari 1N Bordlampe – Vitra\nDesign: Isamu Noguchi for Vitra Koncept: Akari Light 1N Gulv/Bordlampelampen er en en smuk og enkel lampe designet af Japansk-Amerikanske Isamu Noguchi og er en del af den populære Akari serie. Akari serien består af rispapirslamper i forskellige størels… læs mere hos Lampemesteren.dk >>\nAkari 1N Bordlampe – Vitra KR. 2350.00\nVitra Akari Gulv/Bordlampe 1N KR. 2450.00\n16: Akari 24N Bordlampe – Vitra\nBedste pris: 4590.00 hos Lampemesteren.dk\nDesign Isamu Noguchi for Vitra Koncept Akari 24N Bordlampe er en smuk og elegant lampe, designet af den japansk-amerikanske Isamu Noguchi i 1950erne. Det startede som en serie af lysskulpturer, inspireret af de japanske papirlanterner og – par… læs mere hos Lampemesteren.dk >>\nAkari 24N Bordlampe – Vitra KR. 4590.00\n17: Akari 3X Bordlampe – Vitra\nBedste pris: 2090.00 hos Lampemesteren.dk\nDesign: Isamu Noguchi for Vitra Koncept: AAkari Light )3X Gulv/bordlampen er en en smuk og enkel lampe designet af Japansk-Amerikanske Isamu Noguchi og er en del af den populære Akari serie. Akari serien består af rispapirslamper i forskellige størelser… læs mere hos Lampemesteren.dk >>\nAkari 3X Bordlampe – Vitra KR. 2090.00\nVitra Akari Gulv/Bordlampe 3X KR. 2150.00\n18: Akari 20N Bordlampe – Vitra\nBedste pris: 3490.00 hos Lampemesteren.dk\nDesign Isamu Noguchi for Vitra Koncept Akari 20N Bordlampe er en smuk og elegant lampe, designet af den japansk-amerikanske Isamu Noguchi i 1950erne. Det startede som en serie af lysskulpturer, inspireret af de japanske papirlanterner og – par… læs mere hos Lampemesteren.dk >>\nAkari 20N Bordlampe – Vitra KR. 3490.00\nDyreste Vitra Bordlampe på listen er Akari 9AD Bordlampe – Vitra fra Lampemesteren.dk med en pris på 5090.00. Billigste udvalgte Bordlampe er Akari 3X Bordlampe – Vitra som du kan købe for 2090.00 hos Lampemesteren.dk. Forskellen på de to priser er 3000 kr. – de 18 Vitra Bordlampe vi har fundet koster i gennemsnit 3456.11 kr.\nOvenstående Vitra Bordlampe data og priser er hentet fra 2 butikker (Lampemesteren.dk, AndLight DK). Alle Vitra Bordlampe tilbud er opdateret i dag 17-05-2022. Vi tager forbehold for fejl i priser og lagerstatus.\nFandt du ikke det rigtige Bordlampe blandt de 18 ovenfor? Så kig i nogle af vores andre detaljerede guides til at finde den bedste Bordlampe:\nMere med Vitra:\nEr du vild med Vitra, men Bordlampe var ikke det rigtige? Så er det godt vi har følgende guides til de bedste produkter fra Vitra:


Definer at bryde et bukke i pengemarkedsfonde - Etrade kontrol af routingnummer for kontoen - Money Coin\nDefiner at bryde et bukke i pengemarkedsfonde\nEtrade kontrol af routingnummer for kontoen\nEn pengemarkedsfond er som en opsparingskonto, men det betaler lidt mere i interesse. Det er bundet til aktiemarkedet, men med mindre risiko, og du er i stand til at komme omkring et punkt mere i interesse.\nDu kan se penge markedsfond ratings på hjemmesider som handel websteder. Hvis du har en handelskonto, kan du tjekke for pengemarkedsfond ratings i din portefølje.\nFormålet med en Fidelity pengemarkedsfond er at generere indtægter. Midlerne i en Fidelity pengemarkedsfond er ikke garanteret eller forsikret. Det er en type fond, der er meget flydende, penge er normalt tilgængelig den næste dag.\nTennessee Commerce Bank har den bedste rangerede pengemarkedsfond for 7566. Andet er Smartypig. Tredje er EBSB Direct. Der er flere gode derude.\nVanguard Prime Money Market Fund (PMMF) har ikke et routingnummer. Ingen fælles fond gør det. Routingnumre er givet til banker og andre depositarer. Der er dog en række måder, som penge kan overføres elektronisk til eller fra fonden. Hvis du investerer i fonden, er der en indgående trådkonto etableret hos en tredjepartsbank, som fonden har oprettet.\nPengemarkedsfonde er midler, som investerer i pengemarkedsinstrumenter. Også kendt som hovedstabilitetsfonde, søger at begrænse udsættelse for tab som følge af kredit-, markeds- og likviditetsrisici. De investerer i højeste kvalitetsgældsprodukter og derved minimerer risikoen for tab. De ville ikke investere mere end 5% i samme gældsudsteder for at sikre, at der er minimalt chancer for tab.\nPenge investeret i pengemarkedsfonde kan ikke tjene nok til at holde op med inflationsniveauet. De er normalt ikke statsforsikrede, hvilket betyder, at der er et element af risiko.\nAf Bryan Keogh. 67. september (Bloomberg) -. Reserve Primary Fund suspenderede indfrielser, og dens indre værdi faldt under $ 6 pr. Aktie, hvilket forværrede tilliden til pengemarkedsfonde, som investerer i kommercielt papir. Det kunne køre op finansiering omkostninger for virksomheder, sagde Ajay Rajadhyaksha, leder af fast indkomst strategi på Barclays Capital Inc.\nFra juli 7569 er markedsværdien for Western Asset Global Corporate Defined Opportunity Fund Inc. (GDO) kr., 959, 69.\nDe nuværende pengemarkedsfonde afhænger af investeringerne, for eksempel hvis man har investeret i Goldmans Sterling Likviditet, ville man forvente, at de nuværende satser er 5, 57% bruttoudbytte med udbyttetilskud på 5, 87% med netto lavere skattesats som 5, 79% og netto højere skattesats som 5, 78%.\nEn pengemarkedsfond, der undlader at tilbagebetale investorerne fuldt ud, siges at bryde bukken og er tvunget til at lukke.


Booomerang | Reward Crowdfunding – Crowdfunding\nSammen skaffer vi kapital.\nSammen skaber vi produkterne.\nSammen skaber vi musikken.\nSammen skaber vi bøgerne.\nSammen skaber vi butikkerne.\nSammen skaber vi arbejdspladserne.\nSammen skaber vi fællesskabet.\nSidste år åbnede Thyborøn Surfcenter en Surf pop-up bar i e…\tLæs mere\n93toons skaber plakater, som forestiller farverige karakter…\tLæs mere\nNyeste partnerskab: - Vistøtter.dk\nJapandi er en ny designstil, der kombinerer japansk enkelhed og dansk æstetik. Som en virksomhed, hvis formål er at gøre væ…\n2.84 % 4 Crowdfunders 34 dage tilbage\n568 DKK\taf 20.000 DKK\nKøbenhavn Currengo Aps\nNatur og miljø…\nStop motorvejen over Sams…\nLad os sammen stoppe motorvejen over Samsø Kattegatforbindelsen er Danmarkshistoriens mest overflødige megaprojekt, og lige…\n25.59 % 32 Crowdfunders 36 dage tilbage\n51.175 DKK\taf 200.000 DKK\nStemmer fra mosen - Dansk…\n“Stemmer fra mosen – danske KZ-fanger i helvedes forgård” er beretningen om de ca 250 danske fanger, der …\n105.50 % 46 Crowdfunders Ended\n26.375 DKK\taf 25.000 DKK\nJels Ole Blædel\nAktiver din målgruppe og begynd at crowdfunde nu\nSådan virker reward crowdfunding\nFind ud af hvad reward crowdfunding er, og hvordan du kan gøre brug af det. Uanset om du har en idé i dit hoved, en virksomhed du skal have startet, en forening der skal have skaffet nogle penge. Videreudviklingen af noget eksisterende, eller fremskaffelse af likviditet.\nDet gælder også her på booomerang.dk. Bliv klogere på skat, moms og forskellen på reward crowdfunding og en offentlig indsamling.\nInden du starter dit reward crowdfunding skal du vil forberede dig. Læs alt hvad du kan komme i nærheden af, lær af andre, nap de gode idéer og gør dem til dine. Du kan starte med at læse vores mini guide om de ting du skal forbedre her.\nOm reward crowdfunding\nFå det store billed om reward crowdfunding inden du starter. Reward crowdfunding er ikke den hurtige og nemme løsning. Jo bedre forberedt du er, jo mere succes får du. Kast dig ud i det her.\nFå inspiration (cases)\nDu behøver ikke opfinde hele den dybe tallerken igen. Nogen har måske trådt i jorden før dig. Lær af dem, se hvad de gjorde godt og måske ville gøre anderledes. Tag det hele ind, og gør det til dit projekt. Alene eller sammen med dit hold, din virksomhed, din forening eller hvordan du nu er organiseret.\nDit netværk er nøglen til din succes\nDin succes afhænger af dit netværk. Det netværk du har inden du starter et reward crowdfunding projekt, og det netværk du får skabt dig mens du er igang med dit crowdfunding projekt. Du starter med FFF’erne (friends, family and fools :) ) og dine ambassadører. Dit netværk er nøglen.\nLæs mere om reward crowdfunding\nLæs mere om Booomerang\nbooomerang corona CoronaCrowdfunding crowdfunding Den bedste måde Fra holdet bag\nbooomerang corona CoronaCrowdfunding crowdfunding Den bedste måde\nbooomerang corona crowdfunding Den bedste måde Den store verden Fra holdet bag Ny mulighed Projekter risikovillig kapital Tænk over det\nbooomerang corona crowdfunding Den bedste måde facts Fra holdet bag økonomi Presse risikovillig kapital\nbooomerang crowdfunding crowdfundinglov crowdfundinglove Den store verden økonomi risikovillig kapital Tænk over det\nAML4 - nye hvidvask stramninger på vej\nbooomerang crowdfunding Den bedste måde Erhvervsministeriet Kreativ erhverv kultur økonomi Presse risikovillig kapital Vækstteam\nbooomerang crowdfunding Fra holdet bag\nbooomerang crowdfunding Den bedste måde Kurateret crowdfunding Ny mulighed SEAS-NVE\nbooomerang crowdfunding Den bedste måde Den store verden facts kickstarter Presse Projekter risikovillig kapital Tænk over det vidensdeling\nbooomerang Business angel crowdfunding Den bedste måde økonomi risikovillig kapital\nbooomerang crowdfunding Fra holdet bag Ny mulighed økonomi Presse\nRealkredit og crowdfunding\ncrowdfunding Den store verden Indiegogo kickstarter økonomi Presse Projekter Sociale medier Tanker\nSKARP Razor - det en ommer !\nbooomerang crowdfunding event Film Foredrag Forlag kultur Presse\nbooomerang crowdfunding Den bedste måde Den store verden facts Ny mulighed vidensdeling\nbooomerang crowdfunding crowdfundinglove Presse Tænk over det\nbooomerang crowdfunding facts Presse Tanker Tænk over det teknik\nAktie Crowdfunding booomerang crowdfunding crowdfundinglov crowdfundinglove crowdinvest Dansk Crowdfunding Forening Den bedste måde Den store verden Equity Crowdfunding Erhvervsministeriet facts Ny mulighed økonomi Tanker Tænk over det Vækstpakke Vækstplan\nbooomerang Bøger crowdfunding Den bedste måde Den store verden Foredrag Ny mulighed Tænk over det\nNu er du klar til at oprette dit crowdfunding–projekt