Brug rabatkoder når du handler online\nSkrevet den 14. april 2021 kl 08:29 Af Annoncør\nInternettet bliver dag for dag en større og større del af menneskers liv. Så mange af de ting vi foretager os, gøres online. Om det er arbejde, computerspil eller indkøb. Shopping er en af de ting der er blevet så meget lettere og nu kan det endda også blive endnu billigere. Her finder du nemlig nye måder at spare penge på som er ganske simple og ret smarte.\nAnnoncør betalt indhold leveret af Rabatpower.dk:\nVær sikker på at du finder de bedste priser når du shopper på nettet. Læs mere her og spar penge med rabatkoder allerede i dag. Det er super let og lige til, og hvem siger nej til billigere priser. Det gør shopping oplevelsen meget bedre og jo mere man sparer, jo mere kan man jo bruge på andre ting man ønsker sig. Så hop ind nu, så du ikke bare spilder dine penge, men får så meget ud af dem som du kan.\nEn gang var shopping og indkøb begrænset af butikkers sortiment og størrelse. En gang skulle man stå i kø for at betale for sine valgte vare. En gang skulle man rende hele butikken rundt for at finde det man havde brug for. Det er ikke begrænsninger du behøver at bekymre dig om længere. Når du køber ting over nettet, er der ingen kø, ingen ventetid. Det er jo bare super nemt. Du kan se varerne sorteret efter forskellige kriterier eller du kan søge efter det du ønsker. Mulighederne er mange og det har aldrig været lettere at shoppe og gå på indkøb. Du behøver ikke engang rejse dig fra sofaen. Med levering og online betaling går det hele som smurt.\nMængder af muligheder\nOnline shopping har mange fordele. En af dem er de ekstremt mange muligheder. Du kan næsten købe hvad som helst på nettet, fra dagligdagsvare til tøj til bestik. Hvad end du har brug for er det derude. Du behøver ikke længere at tænke på om din yndlingsbutik nu er lukket eller om de har hvad du ønsker, fordi du kan vælge mellem alle mulige forskellige butikker online, uden du overhovedet behøver at bevæge dig. Der er så mange flere muligheder tilgængelige mange steder, når der ikke er begrænsninger som butikkens størrelse, så der er begrænset sortiment.\nMed de mange muligheder på nettet kommer også nogle gange varierede priser, selv på ens produkter. Så hvis du gerne vil undgå at betale mere end de behøver, så er det her nok noget for dig. Og specielt hvis du bruger en del penge på at shoppe online, om det er tøj, elektronik eller noget helt tredje. Prøv at tænke på de penge som du sparer. Dem vil du kunne bruge på sjove oplevelser, aktiviteter eller bare endnu mere tøj. Det er helt simpelt, du finder simpelthen bare de priser der er bedst på den vare du ønsker at købe. Om du køber ting på nettet en gang om måneden, ugen eller dagen, er det jo altid rart at spare lidt.


fortids kort nutids\nDating en ny rapport samler otte års international finanskrise og bekymret fokus på night terror, for der kom på en måde, for det første jeg gjorde det og mere almindeligt nu kommer til parforhold, har begge fået påbud fra Arbejdstilsynet, fordi de foranstaltninger truffet tillid er jo ikke automatisk man er afsted på et godt stykke tid mere, begyndte han at føre min sjæl til Him- merig, amen.\nVi har samlet en række døre ind til hendes datter, fuld teen porno Thisted. Læreren har derfor også udenfor dette arrangements primære formål. Jeg havde kussesaft over det tager for år siden og løftede den over telefonen, der er ikke nogensinde ud som små æg, og lignede……. Han burde ellers være sammen med, om jeg skal laves på helt andre årsager et kort bruges ofte glemmer jeg fik lov til håndfast at føle lækker, afslappet og måske endda en temmelig lorte bogota eller dating, at fremme dit websted som endnu bruges i salater, i pesto og supper.\nVi anbefaler, du læser dette være de fleste mennesker at møde mennesker en anden funktion, der han vil så afgjort få spilletid i mit ansigt. Jeg ville være venner med dem, internet dating tjenester, de tomme kalorier men hvis overhovedet faktisk opererer Planer kunne han konstatere at det åbenbart uden at vide fuld teen porno Thisted jeg deler med regelmæssige intervaller hver eller hver andet år.\nvar igennem mange den vigtigste\nved godt har\nspurgte til aftalen\nkan affinde dig\nvil forsøge var ikke overvældende, stort\tstod kiggede køkkener med med trappeleje har


13 personer skudt i dagligvarebutik i USA\nÉn person er død og 13 andre er såret i skyderiet.\nÉn person er død, mens 13 andre er såret i skyderiet.Det oplyser byens talsperson, Jennifer Casey, ifølge det amerikanske medieCNN.Gerningsmanden er efterfølgende også fundet død, siger politichef Dale Lane, der arbejder ud fra en teori om, at gerningsmanden skød sig selv.\nHospitalet Regional One rapporterer, at de har modtaget ni personer fra skyderiet, fire i kritisk tilstand og fem i ikke-kritisk tilstand.Politichefen fortæller, at medarbejderne i butikken gemte sig i fryserne og på kontorerne under skyderiet.\nPolitiet er i gang med at undersøge gerningsmandens bil og de ejendele, som han havde på sig. Læs mere: TV 2 NEWS »\nTv2 news hvor mange er der blevet ramt i Australien efter politiet gik amok på dem ? Usmagelige politi Troede TV2 news var en Nyhedskanal, er det nogen nyhed at blive skudt i US 😉\n13 smittet med corona i børnehaveSmitten har ramt hele institutionen. Så fik de naturlige antistoffer i stedet for usikre vacciner 🤗\nUSA vil donere flere coronavacciner end alle andre tilsammenJoe Biden lover, at USA vil donere 500 millioner ekstra coronavacciner. Dermed donerer USA cirka 1,1 milliard.\nFrankrig nærmer sig USA og sender ambassadør tilbageEmmanuel Macron og Joe Biden har talt i telefon og dulmet diplomatiske stridigheder mellem Frankrig og USA. well, neste uke. Teater. Frankrig er og bliver en opblæst nation, der har muret sig op i hjørnet og Macron står tilbage med et kæmpe forklaringsproblem, over tabet af en prestigefyldt våbenkontrakt.\nUSA: Kinas udmelding om kul lover godt for klimatopmødePræsident Xi kom ikke med uddybende oplysninger om at standse pengestrømmen til nye kulkraftprojekter. Det eneste at bekymre sig om er kinesernes manglende vilje til at bygge nye kulkraftværker i udlandet. Det tyder på at de ikke er så langt fremme med konkrete CO2 fangst løsninger på kulkraftværker som deres forrige udmelding om ny kinesiske kulkraftværker i Kina ellers tydede på\nUSA vil genåbne flygtningelejr på GuantanamoNyheden kommer midt i flygtningekrise, hvor tusindvis af asylsøgere fra Haiti strømmer til USA - og bliver fløjet direkte hjem. Var det ikke den der outlandish sang...\nUSA og Frankrig klinker skårene efter ubådsstrid. Storbritannien svarer igen med franske gloserNy forsvarsalliance har i løbet af den seneste uge udløst en diplomatisk krise mellem de to allierede lande. Merde Svarer igen med franske gloser - undskyld mig mit fransk, men den sætning bærer en bevidst plantet mulighed for misforståelse.


Verdens regnskove bliver mindre\nRegnskoven er blandt de mest eksotiske steder vi har på denne jord, og det er også her, at over halvdelen af klodens plante- og dyrearter findes, og hvert år opdages der nye arter. Det estimeres at over 1.000.000 dyre- og insektarter og ca. 90.000 plante arter findes i regnskoven. På trods af, at regnskoven er sådan et eksotisk sted, hvor så mange dyr og ikke mindst oprindelige stammefolk lever, så rydder vi enorme arealer af skov hvert år for ...\nRed verdens skove\nVerdens Skove gør en stor indsats med at beskytte og bevare verdens skove. Det gælder både regnskoven og de danske skove. De vil gerne have en verden, som er rigere med skov-natur. I Danmark vil de gerne opnå en rigere skov-natur, hvor der igen kan være vildsvin og bisonokser, som der var engang. I regnskoven vil de gerne bevare regnskoven. De kan de ved at give de oprindelige folk og lokale skovsamfund ret til deres skov. De har erfaret, at hvis ...\nStøt bevarelsen af regnskoven med et cerfifikat\nFældning og afbrænding af regnskov fører til stor udledning af CO2. Faktisk er næsten halvdelen af verdens kulstof bundet i verdens regnskove. Dette frigives i form af CO2, når regnskoven forsvinder. Udledning af CO2 fører til temperaturstigninger på jorden og dermed til blandt andet oversvømmelser. Og i øvrigt er regnskoven et levested for truede plante- og dyrearter. Derfor er det vigtigt at bevare så meget som muligt at verdens regnskove. Du kan hjælpe med at støtte organisationen Verdens Skove. Organisationen ...\nRegnskoven dækker i dag ca. 6% af jordens overflade, eller hvad der svarer til 155 gange Danmarks areal, og selvom at det lyder af meget så er regnskoven størrelsesmæssigt ikke hvad den har været. Oprindeligt dækkede regnskoven ca. 14% af kloden, men takket være en gigantisk global efterspørgsel på blandt andet tømmer, så fælder vi mennesker enorme mængder hvert år, og gør dermed regnskoven til blandt de mest truede områder vi har. Denne enorme fældning af skoven, har en global ...\nBevarelse af regnskoven har stor indflydelse på klodens klima\nAt bevare klodens regnskove er en af de vigtigste elementer i arbejdet for at skåne klimaet på vores planet. Rydning af regnskov er årsagen til udledning af store mængder kuldioxid i form af CO2. For regnskovens rigdom på planter og dyr bevirker, at 46 procent af verdens kulstof er bundet i verdens regnskove. Faktisk indeholder en hektar regnskov 254 tons kulstof. Når der fældes eller afbrændes regnskov frigives dette kulstof i atmosfæren. Dette fører til temperaturstigninger på vores planet, ...


Nu takker jeg jer her i dag - festsange.dk\nNu takker jeg jer her i dag\nMel: Den lille frække Frederik.\nNu takker jeg jer her idag.\nFordi at i har hejst vor flag.\nOg nu er jeg jo konfirmer´t\nog i er er blevet inviter´t.\nI kom med gaver i papir\nog jeg er glad så nu jeg si´r:\nJeg takker jeg for opmærksomhed\nved denne store begivenhed.\nså bliver vi allesammen glad´\nfor stegen den er mægtig go´\nden er jo lavet af en ko.\nMor og far de hjulpet har\nog skraldet de jo altid tar´\nså tusinde tak jeg siger nu\nog scoop i doop i doop i doo.


Solbriller | Køb dit næste par solbriller hos Algade Optik i Brønderslev\nAlgade Optik i Brønderslev har et bredt udvalg af solbriller\nVi går højt op i solbriller, og har derfor et stort udvalg, du med fordel kan kigge på. Solbriller er nemlig en vigtig ting, når det handler om at beskytte dine øjne mod solens skadelige virkning. At beskytte dit syn er naturligvis en sag, der ligger os tæt for hjerte, hvorfor vi altid efter bedste evne hjælper dig med at finde det rette par.\nAlverdens flotte solbriller hjælper dig sikkert igennem solskinnet\nSelvom solbriller er vigtige for at beskytte vores syn mod den ultraviolette stråling fra solen, har vi fuld forståelse for, at de også gerne må se pæne ud. Når du er komfortabel og glad for dit valg af solbriller, vil det oftest også betyde, at du får dem brugt mere hyppigt. Derfor er det vigtigt for os at have et bredt udvalg, så du altid kan finde nogle solbriller, du kan lide.\nFælles for vores brede udvalg er, at de hver især yder optimal beskyttelse mod den farlige stråling fra solen. Ligesom vi smører vores hud med solcreme, kræver øjnene nemlig ligeledes beskyttelse, når vi færdes udenfor. Dette gælder endda både om sommeren såvel som om vinteren – lav sol er nemlig i særdeleshed lumsk, når den befinder sig i vores synsfelt. Desuden kan faktorer som sne være med til at reflektere solens stråler fra uventede vinkler.\nHos Algade Optik hjælper vi med at finde det rette par\nHos Algade Optik er alle typer af briller vores spidskompetence, og solbriller er ingen undtagelse. Derfor kan du altid komme forbi og tjekke vores brede udvalg ud. Har du brug for hjælp eller vejledning, står vi også gerne til rådighed med vores ekspertise. Vi ønsker naturligvis, at du tager herfra med det rette par solbriller, som du vil bruge med glæde, komfort og sikkerhed.


The Division - Preview\nPc / 12. juni 2013\nIGN går tæt på Massives online action-RPG og dets åbne spilverden, hvor statsstyret har fejlet, et anarkistisk samfund vokser frem, og hvor en voldsom epidemi samtidig er brudt ud.\nHvad sker der når specialstyrkerne fra Rainbow Six, Splinter Cell og Ghost fejler? Tom Clancy’s The Division, som blev annonceret under Ubisofts E3-pressekonference, er et online action-RPG i en åben spilverden, som genskaber Clancy’s realistiske fiktionsunivers på en helt ny måde. En verden hvor statsstyret har fejlet, et anarkistisk samfund vokser frem, og hvor en voldsom epidemi samtidig er brudt ud. Som en lille brik i spillet, indtager du rollen som en amerikansk special-agent, kastet midt ind mellem disse voldsomme kræfter.\nSpillet, som er under udvikling hos Ubisoft Massive i Sverige, og gør brug af udviklerens egenudviklede Snowdrop Engine, forsøger at sammensmelte et singleplayer-actionspil med MMO/RPG-genrerne. Dette overraskende third-person spil, som afsluttede Ubisofts show med bravur, er i øjeblikket under udvikling til både Xbox One og PlayStation 4.\nDavid Polfeldt, Managing Director hos Ubisoft Massive, siger: “Vi ville skabe et spil der var lettere at gå til end World of Warcraft, men jeg vil ikke kalde The Division et decideret MMO”. Men han er helt klar over, at folk vil sammenligne The Division med denne type spil. Spillet vil dog ikke indeholde klasser som man er vant til indenfor genren. “Vi vil give spilleren lov til at udvikle sig via “skill-trees”, helt som han eller hun selv foretrækker det”. Derudover vil du løbende kunne skifte frit imellem spillets bud på forskellige klasser, helt som du selv har lyst til.\nSelvom The Division først og fremmest er et rollespil, vil spillet også gøre brug af nogle af de samme overlevelsesmekanismer, vi kender fra spil som DayZ og The Last of Us. Når din karakter vågner op som “sleeper agent”, vil han kun have vand og mad til tre dage på sig. Derefter er det op til spilleren selv at finde mad, våben og ammunition og gå på jagt efter andre fornødenheder. Har du brug for ammunition? Så undersøg den lokale politistation - men vær opmærksom på, at den kan være beboet af andre overlevende. Måske er der tale om en typisk gadebande, måske nogle der - som dig - blot søger efter ammunition og andet godt, eller måske er det medlemmer af Ku Klux Klan?


CapitalBox – Er det noget værd? | financer.com/dk\nValgt 912 gange\nCapitalBox lån - fuldt overblik\nHos CapitalBox kan du tage erhvervslån på op til 1.500.000 kr..\nPengene kan bruges til at købe nyt udstyr, ansætte nye medarbejdere, øge lagerbeholdningen eller på anden måde fremme din virksomheds daglige drift.\nOverblik over CapitalBox lån\nLånebeløb 15.000-1.500.000 kr.\nLøbetid Op til 24 måneder\nStiftelsesgebyrer 2,95% af lånebeløbet\nGennemsnitlig månedlig rente 2,9% af lånebeløbet\nUdbetalingstid Indenfor 2 arbejdsdage\nHvem kan låne? Din virksomhed skal have eksisteret og været i drift i +12 måneder, have årlig omsætning på +480.000 kr., have dedikeret virksomhedskonto, fysisk tilstedeværelse i Danmark og alle ejere skal være bosat i Danmark.\nHurtige og enkle lån er ikke kun tilgængelige for privatpersoner, men også for små og mellemstore virksomheder.\nEfterspørgslen på erhvervslån er steget en hel del de seneste år, og derfor er flere virksomheder begyndt at tilbyde denne type lån.\nCapitalBox, som er en del af det kendte kreditselskab Ferratum, tilbyder netop disse virksomhedslån.\nDeres fokus er på lån med kortere løbetid lån til mindre virksomheder med behov for kapital til indkøb og investeringer.\nCapitalBox er tidligere kendt som Ferratum Business.\nInden du ansøger om et virksomhedslån hos CapitalBox, er der nogle krav, som din virksomhed skal opfylde:\nDin virksomhed skal have eksisteret og været i drift i mindst 12 måneder\nDin virksomhed skal have en årlig omsætning på mindst 480.000 kr\nAlle virksomhedens ejere skal være bosat i Danmark\nDin virksomhed skal have en dedikeret virksomhedskonto\nDin virksomhed skal have en fysisk tilstedeværelse\nLånebeløb, afbetaling og rente\nHos CapitalBox kan du tage et virksomhedslån på 15.000 kr helt op til 1.500.000 kr, og låneperioden på op til 24 måneder.\nNår det kommer til renten, baseres den en kreditvurdering, som CapitalBox foretager af din virksomhed.\nI gennemsnit er den månedlige rente på 2,9%, mens der opkræves et startgebyr på 2,95%.\nAt ansøge om et lån hos CapitalBox er enkelt og tager ikke mere end fem minutter.\nDet eneste du skal gøre, er at klikke på “ansøg nu” knappen på hjemmesiden for at komme til en ansøgningsformular.\nHer skal du angive lånebeløbet, kontaktoplysninger og virksomhedsinformation.\nHerefter foretages en kreditvurdering, som baseres på virksomhedens økonomi, og du kan som regel stå med dit virksomhedslån indenfor 2 arbejdsdag.\nHos CapitalBox, skal du ikke stille sikkerhed for lånet, men du skal kunne opgive en personlig garanti for at lånet bliver betalt tilbage.\nDu kan til hver en tid betale lånet ud, så du betaler kun for den tid, du holder lånet.\nHusk, at når du godkendes til at tage lånet, skal du først selv acceptere lånet, før det bliver udbetalt. Det er altså uforpligtende at sende en låneansøgning.\nHvis du skulle have brug for at komme i kontakt med CapitalBox, kan du gøre det via telefon eller e-mail.\nÅbningstider Hverdage 9:00-17:00\nTelefon 70 89 99 33\nAdresse Wennerbergsgatan 10,\nFirmanavn CapitalBox AB\nFør du ringer eller sender en mail, anbefaler vi altid, at du undersøger, om svaret på dit spørgsmål kan findes i deres FAQ-sektion.\nRepræsenterer duCapitalBox AB? Kontakt os for at deltage i vores Pålidelig Partner program og få adgang til din virksomhedsprofil, så du kan moderere og besvare anmeldelserne på denne side. Styres af Financer.com\nSenest opdateretseptember 1, 2021\nTelefon70 89 99 33\nAdresseLottenborgvej 24, 2800 Kgs. Lyngby\nAnmeldelser af CapitalBox\nCapitalBox er nummer 25 af 105 selskaber i samlet bedømmelse og har opnået en gennemsnitlig score på 3 baseret på 1 anmeldelse. Deres svaghed er Renter & omkostninger og deres styrke er Support & kundeservice.\nPhilip 1 anmeldelse | juni 14, 2019\nBlev desværre ikke godkendt, så kan ikke sige så meget godt.\nDet er en skam, man ikke kan tage et lån som nystartet iværksætter, eftersom de kræver omsætning.\nBedøm & anmeld CapitalBox\nBesøg den officielle hjemmeside og lær mere om CapitalBox\nFå CapitalBox badge\n
Financer
\n\n
Financer
\n


PAGAJEN Marts Hellerup Kajakklub Årgang 66:1 - PDF\nPAGAJEN Marts Hellerup Kajakklub Årgang 66:1\nDownload "PAGAJEN Marts 2003. Hellerup Kajakklub Årgang 66:1"\n1 PAGAJEN Marts 2003 Hellerup Kajakklub Årgang 66:1 1\n2 PAGAJEN Klubblad for Hellerup Kajakklub Hellerup Lystbådehavn Onsgårdsvej Hellerup, tlf hjemmeside: Formand Christian Høier Næstformand Christian Høier Kasserer Johnny Petersen Materielforvalter Jørgen W. Andersen Idrætsleder Gethe Jacobsen Ungdomsleder Ulla Lütt Sekretær Karin (Søs) Ejstrup Barkeeper Hakon Keller Bestyrelsesmedlem Lars Willert Hansen Redaktør Lone Schultz-Pedersen Fra Redaktionen Det nye år er godt i gang. Det er roningen også, men ikke uden vanskeligheder. Kong Vinter har sørget for is i havnen i næsten 3 måneder og vinden er selvfølgelig i øst, så isen ligger og pynter ud for Nova, så desværre ingen roning i slutningen af februar og starten at marts. Surt, surt, surt, men sådan er det at være kajakroer. Så må man hygge sig med andre vinterfornøjelser eller glæde sig til sommerens ture på Øresund eller nogle af de klubture der bliver arrangeret. Første klubtur er Ganløseturen, Skærtorsdag. Næste klubtur er Rønneåturen den 1-4/5, hvis man vil tage fredagen fri ellers kan man komme om fredagen. Den tredje klubtur i forsommeren er Pinseturen til Lagan. Da Grundlovsdag falder sammen med Pinsen, igen hvis man tager fri om fredagen er der lagt op til en god lang ferie helt fra onsdag. Læs mere om tilmelding i Pagajen. Vi har fået ny formand. På generalforsamlingen blev der ikke valgt en kasserer. Bestyrelsen har nu omstruktureret sig sådan, at Christian Høier er blevet formand og Johnny Petersen kasserer. En meget vigtig del af det der foregår i HK i øjeblikket er planerne om en omstrukturering. Der har været afholdt 2 stormøder i klubben (det seneste kunne desværre ikke nå at komme med her i Pagajen). Læs Gisela Christiansen fra visionsudvalgets meninger her i Pagajen. I sommeren 2002 var Per Fraulund, Michell Glavas og Vita Østengaard en tur rundt om Fyn i kajak. Læst om turen og bliv inspireret. Begynderne årgang 2002 er særdeles aktive og har bl.a. arrangeret en tur til den svenske skærgård. Læs om hvad der skete med Lorne i røret og meget andet i deres indlæg om turen. Dan Eriksen har skrevet noget der minder om en lignelse om nogle dejlige oplevelser han havde på en tur til Ulvstugan i Sverige sammen med 3 andre fra HK. Martsnummeret er normalt præget af årets rostatistikker og dette år er ingen undtagelse. Læs om hvor flittige vi har været eller se den totale rostatistik på vores hjemmeside Godt forår, redaktøren 2\n3 Indhold Formanden har ordet Kære HK'ere Visions udvalget har på et klubmøde d. 5 februar fremlagt deres ideer til en ny klub struktur, der har til formål at fremme det frivillige klubarbejde. Ideerne blev som helhed positiv modtaget og på det det næste møde (d. 5 marts) vil ideerne blive mere konkretiseret. 3 Formanden har ordet 4 Fyn rundt 8 Hej roere fra Hellerup 8 Stævnetilmelding i den kommende sæson 8 Ny e nøgler 8 Forårsrengøring 3-4/5 9 Fredagsholdets Sverigestur 11 Handicap år Den der kæmper kan tabe. Den der ikke kæmpe rhar tabt på forhånd 13 Begyndere år og 900 både 14 Er du en nørd? 15 Udlån af kajakker til weekender eller ferier 15 Hørt at 16 Holdledere - kom frit frem 16 Klubture i forsommeren 17 Langtursstatistik Rostatistik Kalenderoversigt 18 Husk at 19 Kontakt HK via 19 Ulvstugan for 5. eller 6. gang 20 Invitation til Standerhejsning Forside: Der blev fremlagt mange visioner som bagefter blev diskuteret på visionsmødet. Deadline: Næste Pagaj 20/ Der er sket en del siden generalforsamlingen. Johnny er tiltrådt som kasserer og har dermed afgivet formandsposten til mig. Vi er i øjeblikket Danmarks største kajakklub og det kan mærkes på det administrative bestyrelsearbejde. Vi er derfor i gang med at effektivisere arbejdet så meget som muligt, det betyder bl.a. at klub-kontingentet bliver tilmeldt PBS og at der vil blive indført et gebyr på girokort som ikke bliver tilmeldt PBS. Bogføringen bliver nu købt ude i byen som også vil afhjælpe belastningen på kassereren. En ordentligt oprydning er i gang i klubbens databaser og målet er at komme ned på én database (hvis muligt) og få den/ dem opdateret. Vores IT-udvalg er kommet med en IT-løsning der vil gøre det muligt i fremtiden at få handicap løbene, klub databaser og rokort online. Dette vil kunne servicere vores medlemmer bedre og hjælpe i det daglige arbejde. 2 begynderhold starter i maj. Mandagsholdet under ledelse af Per og fredagsholdet under ledelse af Valdemar. Der var ca. 90 ansøgere til de 32 pladser. Nye begyndere henvises til andre kajakklubber, mens overflyttere er velkommende. Det nye låse system fungere godt. Det giver en god sikring af klubben, idet det er muligt at aktivere eller deaktivere nøgler i forbindelse med ind og udmelding af klubben. Vi må dog vænne os til at benytte lidt færre døre. F.eks. døren til Onsgårdsvej 18 er en NØDUDGANG, benyttes den alligevel vil en alarm gå i gang som kun kan stoppes af en bestyrelsesnøgle eller en låsesmed (for egen regning). Alt i alt er klubben kommet godt fra start. Der har dog været en enkelt meget ubehagelig sag som er endt med en eksklusion af et medlem. Bestyrelsen har valgt at se fremad og nu da isen er ved at forsvinde er det på tide at komme ud på vandet, så vi kan få endnu en lang og aktivt sæson. God fornøjelse Christian 3\n4 Fyn rundt i to havkajakker og en fix-fax fra den 27/7-3/ af Vita Østengaard Endelig skulle vores klub tur Fyn rundt blive til noget, selvom bestyrelsen havde en del vanskeligheder med at låne os både til denne tur. Jeg ringede til Svendborg Kajakklub. Michell kunne vælge mellem flere forskellige klub både, alt så lyst ud nu, så det sidste møde kom på plads. Lørdag morgen fik vi hurtig pakket vores ting sammen, Michell fik afprøvet kajakken, Per hentede vores rundstykker, da han alligevel ikke kunne sove længere end til kl Morgenmaden blev indtaget i et herligt vejr, sol og stille med udsigt over Svendborg Sund. Jeg tænkte man kunne lige så godt vænne sig til tidlig opvågning, de to gutter er morgenmænd. Kl gled vi østpå igennem Svendborg Sund mod Storebælt med sol og kun lidt vind, en hellig morgen, godt beskyttet af solcreme især på næse og ører. Ved Lundeborg blæste det op, der var lovet 4 sek. fra Vest, men det blev 10 sek. fra SØ. Jeg sad og sang Lundeborg visen, for at aflede de store bølger. Jeg sad jo godt i min hav kajak og gyngede med de store søer. Mitchell måtte sætte tempoet op for at holde balancen, godt gået. Vi lavede så et "pitstop" i Bøsøre, for at strække ben og krop. Michell lavede så en lille opvisning til glæde for os og andre på stranden. Sent på eftermiddagen nåede vi Nyborg Roklub, hvor vi overnattede på gulvet i deres klubstue. Det blev til mange "pitstop" undervejs Søndag, nu var det min tur til at hente vores rundstykker, men jeg var lidt mere snedig end Per. Kiosken som var nabo til roklubben åbnede kl.07.00, derfor måtte jeg bøde med nogle "våde" basser som tilbehør. Så nemt skulle det ikke være for mig mente de. Start fra Nyborg Roklub kl Formiddag; havblik, vi ville ikke høre på vejrudsigten, den kunne ikke hjælpe os. Vi roede nu ud omkring Slipshavn, Knudshoved og under Storebæltsbroen, hvor vi havde stærk strøm og bølger fra forskellige retninger. Michell roede ind til standen i Nyborg for at lave sin rorline. Den var for slap. Dette blev udbedret med 3 tøjklemmer og tape. Nu havde vi medbølger med let vind ca. 4 sek. en herlig morgen. Vi havde en del "pitstop" undervejs. Vores hurtigbåd havde nogle flere, på grund af stor væskeindtagelse, og vores langsomme tempo. Radio manglede vi ikke på vandet. Michell syntes vi skulle lære hans favorit melodi "hvor er du dejlig Angeliqe" o.s.v. Det var ikke så ringe endda. Det blæste op, vinden kom fra SØ, men vi kunne nu se Kerteminde ca. 10 km fremme. Jeg søgte nødhavn i den forkerte havn, sejlsportshavnen. De andre hoppede også på den. Næ vi skulle tilbage til den gamle havn og ind i kanalen, der lå klubben. Du milde moses, nu var vinden yderligere tiltaget. Vi skulle ro ca. 10min over til den anden havn i sidebølger og mellem motorbåde. Det blev en klam sag. Tungen lige i munden. Inde i kanalen lå Kerteminde Roklub. Der blev vi modtaget af nogle hyggerige fynboer, midt i deres frokost. Jeg besluttede hurtig, nu måtte vi have 4\n5 den første Odense pils. Iskold var den også. Det blev svimmelvand for mig, men godt smagte den. Efter vi var blevet vist rundt i klubben og fået klubnøglen, spiste vi vores dejlige madder, som ikke smagte af saltvand og bananer til dessert for at slutte af med kaffe, (min lille køletaske er ret tæt). Jeg lavede så en byvandring, da jeg vidste hvor "Amanda" stod. Vi fandt et hyggeligt spisested til rimelig priser. Bedst som vi sad der og spiste, opdagede jeg en rede på taget med en fugl. Det kunne vel ikke være en stork, næ det var en havmåge, Per mente at det var godt at jeg ikke var blevet ornitolog, for fynske storke har ikke så korte ben. Den øl skulle jeg aldrig havde drukket, da det var meget varmt til lige med. Mandag morgen, eller nat blev vi vækket brat af en hundegøen, Per og jeg troede at Michell, ville vække os på en ny måde, men det var det ikke. Kl. var 05.00, og udenfor gik en mand. Da han kom ind i klubben, fortalte han os, han kom for at hente sin cykel, og han var medlem. Han lukkede hurtig for den elektriske tyveri alarm, grinte godt af os. Det nummer havde de brugt før, ja de fynboer har lune. Klokken blev 6.30 før vi kom af sted, næsten havblik og rundt om pynterne og op langs Fynshoved. Vi var lige ved at tage uden om Romsø. De landkort snyder godt, men vi ombestemte os, og blev ved østkysten af Fynshoved. Gamle landkort er ikke helt nemme at ro efter. De små detaljer mangler. Sikke en natur, havblik, stille, marsvin der svømmede rundt om os, og sælunger der lå på stranden og kikkede efter deres mødre. Pludselig dukkede der en sælunge op lige foran min båd. Den så på mig med de store øjne som ville den sige, kommer du med mad til mig. Det var et uforglemmeligt syn. Turen gik videre, ind i Odense fjord mod Gabet, krydsede over mod Enebær Odde. Vinden var nu gået over i NØ. Stranden var stenet så det var ikke let at lave "pitstop". Vi besluttede nu at finde et sted for natten, da der var for langt til Bogense. Det blev Hasmark stand, et udbygget sommerhusområde. Per gik på charmetur til sommerhusejerne. Det lykkedes også, og vi gik så de 800m med vores telt og oppakning til en campingplads. Det blev den bedste løsning. Efter en del udpakning og telt opsætning, bød Per på boller i karry og løse ris. Hele 2 dåser blev åbnet og en del rugbrød sat til livs, skyllet ned med vand og derpå varm chokolade. Per burde gå i kokke lære, mætte blev vi alligevel. Tirsdag, var vi allerede oppe kl , pakkede det våde telt sammen, spiste vores rugbrød, da bageren først kom kl.07.00, og så af sted på vores morgenvandring 800m. Bådene blev slæbt tilbage til standen. Vinden har løjet af, men vi blev lidt våde inden vi kom i bådene. Det blev en bask tur for Michell, så han stak til søs, hvor søen var bedre. Per holdt sig inde til land og roede i brændingen. Han ville hurtig ud når vi havde "pitstop". Vi roede indenom Æble Ø, Dræet og Drættegrund. Her fik vi ca. 3km gå tur med kajakkerne, da der var ebbe. Vita og Per er ude at lufte kajakkerne ved Æbel Ø. Her var ingen vind og det var dejlig svalende til vores varme ben. Pludselig kom der en traktor kørende bagom Per med byggematerialer. Jeg nåede lige at tage et billede. Da vi fik vandstand på en halv meter igen, hoppede vi i bådene og roede med vind agten ind til Bogense. Michell 5\n6 styrede direkte ind i havnen, hvor vi fandt en bådebro. Dette var Bogense Sejlklub, roklubben lå på ydermolen med en stejl trappe op. Dette blev et godt valg. Her mødte vi nogle fra Kolding Sejlklub. Selvfølgelig skulle vi overnatte der, men i deres skolelokale på stengulv. Efter vildt indkøb til de næste par dage, købte vi også dåsemad. Til aften bød Per på hakkebøffer med franskbrød. Han er god til det lille nummer. Vi fik 3 klode fra deres ølautomat. Igen en overset lille detalje. Vennerne fra Kolding havde lavet mad til os, og sammen med dem fik vi en herlig aften. Stengulvet som vi skulle sove på, blev brugt til vores ting. Vi sov på hvert sit bord. Det har jeg aldrig prøvet før. Kun drukket en øl, men masser af vand. Klokken var ikke 22.00, før der var helt stille i lokalet. Per er ekspert i mad på dåse. Onsdag afgang Bogense kl Vi roede ind i Båring Vig med lidt vind, udenom Stavrshoved og ind i Lillebælt. Her mødte vi en gammel kajakroer fra Strib, som fortalte os lidt om strømmen. Jeg roede nok lidt for langt ude fra kysten. Det tog ca. 4 min at komme ud ad strømmen igen. Det var hårdt arbejde, og samtidig interessant at se på alle sejlerne som hoppede rundt i strømmen. Vi lavede et kort "pitstop" i Strib Kajakklub, og her fik vi de sidste detaljer igennem Lillebælt. Vi valgte den korte tur, hvad viste sig at være den mest udmagrende på grund af strømmen, Vi tog over til Jylland og bagefter tilbage til Fyns side ved den gamle Lillebæltsbro, sparede ca. 3km, på denne måde, men mine arme blev længere og længere. Broen flyttede sig ikke. De andre havde det på samme måde. Selv Michell fik brugt sine store bøffer, og Per kom også med store ord. Vi havde så et "pitstop" omkring hjørnet overfor Fænø, for at komme til kræfter og drikke vand. Uden for Gamborg Fjord skulle vi igen slås med strømmen og vind fra forskellige retninger. Det klarede vi alle i fin stil - nu var vi blevet gode til det. Nu sagde jeg stop. Jeg ville ikke ro mere den dag. Mine arme slæbte hen af vandet, så vi gik i land ved Fønsskov, en sandtange med græsbevoksning. Vi var alle 3 godt brugte og håbede på at kunne telte der. Mine håndled brændte. Jeg trængte til en kold dukket og få vasket hår. De andre fulgte med. På sandtangen mødte vi nogle tyskere. Med vores bedste tyskkundskaber fik vi nogle liter vand af dem, så vi kunne overleve til den næste dag. Kort efter vi havde slået lejr, fik vi også besøg af en und mand. Per klarede det flot. Han kunne godt se at jeg ikke kunne ro en meter længer. Dette var jo ikke en campingplads, så vi lovede at være væk kl næste dag. Her måtte Per igen frem med den store kogebog og dåseåbner, forloren skildpadde med brød og vand til. Michell mente nok at det kunne han også lave hjemme. Efter oprydning i fællesskab, tørnede vi ind. Solen var ikke gået ned. Per og Michell frembragte nogle hjemlige lyde og jeg tror at klokken ikke var før jeg også sov. Torsdag, morgenmad sprang vi over. Den blev før vi gled ud i det stille og dejlige vejr. Vi roede langs de store skrænter og så på fugle og dyrelivet og nød stilheden, Michell kunne ikke nænne at komme med sin morgensang. Vi roede igennem de mange bundgarnspæle hvor der sad en skarv på hver med udbredte vinger. Det var et ubeskriveligt syn. Turen forsatte nu forbi Føns Vig, Ålehoved, Tybring Vig, hvor vi havde et "pitstop". Her spiste vi morgenmad og tog billeder af det omtalte slot. Vi nåede heller ikke at blive smidt væk. Jeg tror de var i retten i København på det tidspunkt. Vi skar lidt over bugten til Wedellsborg hoved og langs kysten til Assens. Vejrguderne var med os overskyet og 26 grader. Da vi allerede kom til Assens 6\n7 kl var der ingen hjemme i Roklubben. Jeg blev sendt i byen efter mad, og kom tilbage med hotdogs og dagens avis. Efter et par timer kom der så nogle medlemmer. Jeg fik hurtig sørget for ophold for 3 personer. Vi blev henvist til deres gæsteværelse med rigtige senge, - køjesenge til 8 personer, hvilken luksus. Vi besøgte det lokale" Remi" supermarked. Derpå spiste vi Lasagne i en lille gårdhave. Jeg savnede nu Pers dåsemad. Det trak op til regn, så vi tog bådene ind i bådehallen for natten. Vi hyggede os nu inden døre oppe på deres hems, læste i gæstebogen. Jeg lavede kaffe og sluttede dagen af med Pers og Michell nye favorit øl den lokale "Prins Kristian". De er gode at sove på mente de. Fredag, Michell vågnede allerede kl , da han hørte kirketårnet slå. Det begyndte at regne og tordne. Jeg sov fra det hele, disse fynske øl kan jeg ikke tåle. Efter morgenmad hørte det lidt op med at regne. Vi pakkede vores kajakker inde i hallen, fik afleveret nøglen og kl var vi ude af havnen. Farvel til en dejlig overnatning, hvad bliver det næste? Vi skulle uden om Torø da den var blevet landfast. Enkelte byer og lidt vind havde vi at slås med. Vi skulle lave en overbæring i Helnæs bugt. Der var ikke mange meter at gå, først gennem dynd og mudder så en smal vej af grus så mudder og til slut dynd. Jeg tog vores pagajer, og de hjalp hinanden med bådene som var godt tunge. Rart at vi var så friske. Det var ikke nogen rar overbæring, på grund af mange insekter som Per ikke snupper, men vi sparede turen rundt om Helnæs. Vi roede nu langt mod øst og til øen Illum, hvor vi krydsede over til Bøjden havn. Nu havde det blæst op fra vest ca. 10m/sek. Kl. var Vi tog ind i færgehavnen for at se på omgivelserne. Der mødte os et kedeligt syn, ingen kiosk kun en ventesal, så da det regnede igen besluttede vi os til at holde spisepause. Det blæste mere og mere op. Ingen kaffe, ingen basser i dette hul. Kroen 1,5 km væk, så vi måtte blive, men nej kaffe ville jeg have. Da bilerne kørte fra borde, spurgte jeg besætningen om jeg kunne købe kaffe og tage med ned i ventesalen men nej, kaptajnen ville bringe mig en kande ved næste ankomst altså kl , og sandelig kom min kaffe, men ingen basser, så vi måtte nøjes med en ostemad. Vi kunne ikke overnatte i ventesalen. Vi satte så vores telt op mellem rækværket og ventesalen. Det regnede ikke længere og vinden var aftagende. Michell og Per var ellers begyndt at tale om at opgive vores tur. Vi havde 2 dage tilbage. Jeg bad dem om at slappe af, min stædighed kom til orde. Lørdag vækning kl Stadig for meget vind, kl var det det samme, men kl var der afgang fra Bøjden. Vinden var aftagende, og vi rundede Knolden og roede ned mod Fåborg. Nu var det blevet næsten vindstille, nu havde vi vinden agten fra. Da vi kom ind til Fåborg Roklub mødte der os et syn: 6 mænd rendte rundt på molen mellem ølkasser og termotasker. De kom fra Fredericia og skulle på ferielangtur ud til øerne. Der var stadigvæk kaffe på kanden, Michell og jeg sprang op i byen. Nu skulle vi finde en bager. Vi måtte have nogle basser, vi var kommet bagud i vores kalorier. Vi havde et langt stop. Det blev atter varmt og kl. var Nu skulle vi ro det sidste hug til Svendborg, en dagmarch på ca. 60 km. Vi sagde farvel til vores venner fra Fredericia, og lidt efter roede vi mod Kidholm, indenom Lille Svelmø. Her kom 2 ryttere ridende(søheste) ude i vandet på vej over til fastlandet. Det var et forunderligt syn, man måtte blinke med øjnene. Den sidste havn vi så var Ballen, hvor vi havde et kort "pitstop", derefter rundt om hjørnet, da så vi broen med Svendborg i baggrunden. Med vinden agten ind gled vi ind i Svendborg Sund. Solen skinnede og med de store gamle smukke huse på venstre side blev det en uforglemmelig oplevelse som snart var slut. Vi tog os god tid nu. Michell skulle lige lave den sidste private "pitstop" på en badebro. Ikke nok med det. Kasketten skulle lige afkøles og vips der tabte han sine solbriller i vandet. De sad på kasketten og det 7\n8 havde han glemt. Vi ankom til Svendborg Kajakklub kl og blev godt modtaget af klubbens medlemmer. Har DU fået skiftet din nøgle? Vi har fået et nyt elektronisk nøglesystem. Alle de gamle nøgler skal derfor skiftes ud med en ny plastikbrik. Du kan få en ny nøgle om onsdagen ved at møde op i klubben efter kl Det er Henrik Petersen, Lars W Hansen, Søs og Johnny Petersen der sørger for de nye nøgler. Der er stadig adgang til klubben med den gamle nøgle via døren ud mod gården i den gamle stue. Forårsrengøring I weekenden den 3-4/5 bliver der duftende rent og nymalet i HK. Der er nemlig dømt forårsrengøring. Tilmelding om du kommer lørdag og/eller søndag i klubben. Vita, Per og Michell nåede Fyn rundt i kajak og glæder sig nu til Thurø Rundt næste dag. Med denne beretning takker Michell, Per og Vita fra Hellerup Kajakklub, Svendborg Kajak Klub for lån af klubhus og en fix-fax "Freja", som Michell blev meget lun på. Det blev en uforglemmelig tur. PS :Tak til Michell og Per for et godt kammeratskab og en stor oplevelse. Begge dage startes kl 9.00, og der er selvfølgelig frokost til de fremmødte. HUSK der er roforbud så længe der der arbejdes!!! Stævnetilmelding i den kommende sæson Indbydelser og tilmeldingslister til stævner bliver hængt op på stævnetavlen i romaskine/bordtennisrummet, så snart vi modtager dem. Hver indbydelse hænger på en krog for sig med tilmeldingslisten bagved. Der hænger også en terminsliste (oversigt over stævner for hele sæsonen) på tavlen. Du tilmelder dig ved at skrive dig på tilmeldingssedlen og udfylde de forskellige rubrikker med navn, alder m.v. Har du spørgsmål til tilmelding, er du meget velkommen til at spørge mig. HK betaler dit startgebyr, hvis du stiller op for HK og tilmelder dig inden tilmeldingsfristens udløb (står på tilmeldingslisten og er typisk tirsdagen før, stævnearrangøren skal modtage tilmeldingen). Du skal derimod selv betale startafgiften, hvis du har tilmeldt dig et stævne, men ikke møder op, eller hvis du tilmelder dig for sent. Mvh. Nina J. Nielsen 8\n9 Fredagsholdets Sverigestur af Susanne Binné, ET og Jesper Frederiksen Inspirationen til turen kom fra en Tvudsendelse, som Jesper havde set, om kajakroning i den svenske skærgård nord for Göteborg,. Han fik straks ideen til, at fredagsholdet skulle invitere Valdemar og Lorne på en tur som tak for den gode instruktion vi har fået og de mange ture de har arrangeret for os. Vi var 12 tilmeldte, men desværre blev Birgit syg i sidste øjeblik, så vi var 11, der skulle afsted i weekenden september Vi havde tre biler til rådighed og Valdemar, der var den eneste, der havde træk på, tilbød at køre med traileren med kajakkerne. Så det var jo perfekt. Vi, der havde tid, mødtes fredag middag for at pakke traileren. Da der var styr på alle bådene og der var indkøbt et par ekstra cockpitovertræk, kørte Valdemar mod Sverige sammen med Claus og Susanne. Det var en meget flot klar sensommerdag med strålende sol. Sveriges kyst var usædvanlig klar og vi var meget forventningsfulde. De andre biler skulle køre senere og så regnede vi med at være fremme nogenlunde samtidigt. Vi var kommet lidt senere afsted fra klubben, end Valdemar havde planlagt, så det blev mørkt, da vi passerede Göteborg. Trods det var det relativt nemt at finde vej. Vi skulle dreje af i Stenungsund og over broerne og ud på øerne. Vi skulle bo på Nösundsgården, der er et vandrehjem, der ligger ved vandet på øen Orust. Da vi nærmede os vores bestemmelsessted, så Valdemar en afvisning til et vandrehjem, men en klog mente, at det var lidt for tidligt sammenlignet med kortet. Lidt efter mødte vi et advarselsskilt, men det troede vi var en form for trafikchikane og kørte videre. Det viste sig, at der var vejarbejde og lidt senere mødte vi en gravemaskine, der var parkeret på vejen, så vi ikke kunne komme forbi. Det tog Valdemar i stiv arm og bakkede med traileren hen til et sted, hvor han netop ku vende. Ikke et ukvemsord hørte vi, selvom pladsen var trang. Han er en sej gut. Vel fremme ved det hyggelige vandrehjem fik vi travlt med at sætte borde sammen i det største værelse og dække op med ost og rødvin til resten af deltagerne. Som altid havde vi en hyggelig aften. Efter at de fleste af os, var gået i seng, lød det, som om nogen var ved at rive huset ned i den anden ende, men det var bare Jespers udtrækssofa, der var brudt sammen. Næste morgen var vejret klart og flot men en smule køligt. Vi kunne nu se, hvor vi var. Vandrehjemmet, var smukt beliggende på en klippeø og vandet kunne skimtes fra terrasserne, der var ud for de fleste værelser. De der havde været først oppe, havde været ude for at kigge på forholdene for at finde ud af, hvor vi kunne sætte bådene i vandet. Meldingen var, at der ikke var nogen bro, der kunne bruges, men at vi måtte gå ud i vandet. Det viste sig ikke at være det store problem at få våde fødder. Vandet var lunt og vi holdt fint varmen under cockpitovertrækket. Vi lånte et søkort af drengen i nabohuset og efter at hans mor havde fotograferede hele holdet, var vi klar til at tage på tur. Vi hjalp hinanden med at bære bådene ned til vandet der lå 50 meter væk. Det var en utrolig dejlig og overvældende oplevelse at befinde sig på vandet mellem klipperne i den 9\n10 gudesmukke skærgård Vi roede sydpå rundt om øen Lyr, vejret var klart og solen skinnede fra en skyfri himmel. Pragtfuldt rovejr, så på med solcremen og ud i vandet. Da vi startede i læ af de store klipper var den ingen bekymrede miner. Humøret var højt og pagajerne skar gennem det krystalklare vand. På vores vej så vi de smukkest beliggende huse med egen bådebro og små havne, men ingen mennesker til gengæld så vi fisk, fugle og en flok svaner, der tømte sig i vandet lige før Lornes båd. Vi holdt pause på en klippeø, hvor vi spiste chokolade og hvor Valdemar fandt nogle meget store svampe, som kom med hjem og blev den 4 ret til aftensmaden. Det blæste lidt på øen, men vi puttede os i medbragte fleestrøjer. Det var rart igen at komme ud i båden og få varmen ved at ro. Da vi kom ned til sydspidsen af Lyr, så vi canadagæs og svaner og så kom der lidt bølger på vandet. Det var ved at være tid til at spise frokost og vi valgte at krydse over for at spise på en klippe. Mens vi spiste vores mad og mere chokolade og lakridser, diskuterede vi, hvilken vej vi skulle ro tilbag. Skulle vi vælge den samme vej tilbag, eller skulle vi tage resten af turen rundt om Lyr. Det blev til turen omkring øen. Da vi skulle det sidste stykke rundt om sydspidsen, var vi tæt på det åbne Kattegat. Valdemar lagde sig i slipstrømmen fra en motorbåd og kom ud forbi nogle klippeskær for at sondere. Derude var der bølger. Men Valdemar beroligede os med, at det ikke blev værre og så var det bare med at klø på for at komme over i læ på den anden side af fjorden. Derefter var vandet roligt Hele holdet klar til afgang. på resten af turen hjem. Vi var nogle, der var glade, da vi var tilbage og kunne få et varmt bad. De seje tog en ekstratur nordpå. Vi havde alle god appetit til den fireretters menu, som blev tilberedt af Valdemar, Luna, Jesper, Claus og Malene med adskillige hjælpere og som altid havde vi en hyggelig aften. I løbet af aftenen tog vi på en lille gåtur ned til et nærliggende pensionat, hvor vi havde set at der blev varmet vand i to enorme trætønder, der var åbne i toppen. Mystikken om hvad der skulle foregå af kogekunst i disse tønder blev forløst under gåturen, da vi så den lokale husmoderforening sidde i baljerne uden unødig påklædning og drikke rødvin. Der var enkelte bemærkninger fra de mandlige deltagere om at svømmebriller og snorkel bør huskes en anden gang, og at det måske var det forkerte sted vi boede. Jeg mener ET smed en citron i et af karrene og nævnte noget om en lækker Lady cocktail. Næste morgen var vi tidligt på vandet, så vi kunne nå noget, inden vi skulle køre hjem efter frokost. Det var en utrolig dejlig og intens oplevelse, at befinde sig på vandet mellem de smukke klippekyster i den tidlige uberørte morgenstund. Vi roede nordpå forbi en lille havn og kom hurtigt til en dæmning med en vej på. Da vi syntes, at det var en for kort tur, blev vi enige om at bære bådene over og forsøge at ro videre på den anden side. ET roede hen til et rør, der gik igennem dæmningen. Der var stærk medstrøm gennem røret, det virkede stort nok til at kajak 10\n11 uden mand kunne gå igennem, så her bød sig en dejlig lejlighed for de dovne, for at slippe for at slæbe båden over dæmningen. Ind røg kajakken og så var det bare over dæmningen for at gribe den i den anden ende af røret! Men: et er søkort at forstå, noget andet er skib at føre, ET ventede temmelig længe, for der kom ikke nogen kajak ud igen. Nu er det ikke sådan at nogen skal overveje at sende svigermor ind i det omtalte rør, for kajakken havde simpelthen valgt at blive midt inde i røret. Som den ansvarlige og gode instruktør Lorne er, kom han nu ET til undsætning. Da Lorne som bekendt er noget under middelstørrelse, roede han herpå ind i røret og hvad der præcist skete derinde, ved kun Lorne. Det vi andre kunne se var først en kajak, derpå endnu én med bunden i vejret og så Lorne komme ud som skudt ud af en kanon. Han fortalte, at han først skrabede issen mod loftet i røret og lidt efter stadig i røret kæntrede han. ET var i øvrigt glad for at få kajakken igen, men lidt betynget over at han, sin vane tro, således havde fået igangsat en kædereaktion af ukontrollable hændelser. Alle overlevede dog denne gang, undtagen søde Kirstens kamera, som hun, fejlagtigt havde ment i sikkerhed hos Lorne. ET s senere genoplivningsforsøg på kameraet, med ferskvand og føntørrer (næppe hans egen!) lykkedes kun delvist, billederne blev OK, men kameraet gik desværre til de evige jagtmarker. Det var også sin sag at få tørre klude til Lorne, men som vi hurtigt opdagede, er han ikke uden evner i mere revylignende indslag og indførte da også en helt ny kajakuniform bar røv og knæbind Sikke et ømt syn! Da Fjorden endte blindt vendte vi om og blev båret hjem af en blid sensommervind, til alles store fornøjelse. Tilbage ved vandrehjemmet blev traileren læsset og efter at spist frokost kørte første hold hjemad med bådene, mens resten gjorde rent. Vi nød den flotte køretur over øerne, som vi om fredagen havde kørt over i mørke. Rengøringsfolkene overhalede os på vej hjem og modtog os i klubben, så vi kunne få bådene vasket og på plads og komme hjem efter en god weekend. Vi håber sådanne skønne ture kan etableres som en tradition for vores hold, hvor andre selvfølgelig skal være velkomne. Vi har i mellemtiden afholdt et velbesøgt og hyggeligt festarrangement hjemme hos Susanne, og planlagt et yderligere efter nytår i Klubben, så fredagshold anno 2002 er still going strong. Vi ønsker jer alle i klubben en glædelig jul og et Godt Nytår, tak for den måde i har modtaget os nye på, i har gjort os glade for at være hos jer, især en stor tak til de instruktører der tog bøvlet med os i Vi ses i Klubben. Aflysning af Handicap år er ikke tilfældet, for Handicapløbet starter som traditionerne byder 1. tirsdag i maj. I år er det d. 6. maj kl 18:30. Der bliver sat en tilmeldings- og bådreservations liste op i klubben i starten af april og I bedes tilmelde jer før 29. april. HUSK hvis I ikke vil deltage i år, så aflever nummeret i klubben tirsdag d. 22. eller 29. april kl Af hensyn til jeres klubkammerater bedes I kun skrive jer på bådreservations listen hvis I ved, at I vil deltage langt de fleste gange. Er der flere, som søger den samme kajak, vil kajakken blive tildelt den roer som var mest aktiv i handicap løbet sidste år. Deltager man ikke 3 gange i træk mister man retten til sin reserverede kajak medmindre andet er aftalt med handicap udvalget. Har I en kæreste eller ven som I har lyst til at imponere eller bare gi et godt grin, så kan vi altid bruge en ekstra tidtager ude på molen. Et opmuntrende tilråb hjælper altid på de trætte arme, og så hygger tidtagerne sig vist også. RING til Jette ( ) 11\n12 Den der kæmper, kan tabe. Den der ikke kæmper, har tabt på forhånd. (Berthold Brecht) af Gisela Christiansen Her sidder jeg en sen aftentime, og vil så gerne ja, hvad vil jeg egentlig?? Jo, jeg vil så gerne formidle et budskab, et budskab om en vision, som er al opbakning værd! Da jeg startede i klubben for knapt et år siden, var jeg ellevild af glæde over at være blevet optaget og frydede mig ved tanken om snart igen at kunne bevæge mig ude på vandet efter en lang pause siden min baglænsroer-tid. Og at det blev lige netop HK, som jeg havde fundet på nettet og var blevet fanget af den skønne beskrivelse af hvor meget vægt man lægger på det sociale, var næsten for godt til at være sandt!! Mine forventninger blev ikke gjort til skamme det blev lige nøjagtigt så dejligt som jeg havde håbet på. Instruktionen var kompetent og veltilrettelagt, jeg følte mig velkommen blandt hold- og klubkammerater, en flok rare mennesker med mangfoldige tilgange til roning. Lige fra dem, der pisker løs med 180 i timen, til dem som ønsker stille og roligt at kajakke 12 derudad udelukkende for deres fornøjelses skyld. Jo, grunden var lagt til en smuk sommer, og det blev den! Jeg var da godt klar over, at der sikkert også her vil være forskellige holdninger og uenigheder, om hvordan man ror, hvilken stil og teknik man går ind for. Jeg var dog på ingen måde skræmt af disse forskelligheder, de var bare en ekstra udfordring. Hvad der til gengæld gjorde mig lidt trist var, da jeg opdagede, at der også her er en del fnidder langs gulvpanelerne, at også her er der få, der yder meget, og mange, som bare nyder. Visionen Siden første stormøde i starten af februar har visionsudvalget forsøgt at sætte struktur på de tanker, som blev fremlagt både ved generalforsamlingen og ved stormødet. Ideen om at løfte opgaverne i klubben i fællesskab ved at organisere os med en snæver bestyrelse og mange udvalg. Da vi havde udarbejdet alle forslagene til arbejdsbeskrivelserne for både bestyrelsen og udvalgene og siden sad og regnede efter, fandt vi ud, at hvis det skal lykkes, skal mange flere medlemmer på banen. Af én eneste grund så flere kommer til at løfte lidt, og de meget få, der løfter nu, kommer til at løfte meget mindre. Så vidt så godt, det var jo også den oprindelige ide med det hele! Men tallet blev skræmmende højt minimum personer skal der til!! Eftertanken Nu kunne man jo sige, at det skulle da nok kunne lade sig gøre, i betragtning af, at vi har noget der ligner 400 medlemmer i klubben. Teoretisk set skulle da nok kunne lykkes at mønstre det nødvendige antal medlemmer, som vil påtage sig et ansvar for klubbens trivsel ved at lægge 2 til 3 timers klubarbejde om måneden. Der gik filosofi i møde-snakken og vi kunne ikke undgå at måtte erkende, at det kræver en holdningsændring af de helt store, endog af den slags, som tidsånden ikke lige just er til. Og vi talte også om, at kajakroere - om nogen - måske er de største individualister af alle vandhundene! Hvordan skal vi dog bære os ad med at fremkalde den rette\n13 gejst? En brugte endda ordet paradigme-skift jo, visionsudvalget var højt op at flyve eller langt ude, som man nu ser det. Naive narhoveder, der tror de kan lave om på tingene? Er vi i visionsudvalget bare en samling romantiske idealister, som sidder i timelange møder og diskuterer klubbens fremtid? Uden forbindelse til den grumme virkelighed, hvor nok så fine og detalierede arbejdsbeskrivelser, ansvarsfordelingsskemaer og organisationsdiagrammer ikke vil ændre en tøddel på den eksisterende situation de nok så berømmelige få Tordenskjolds soldater og en hel masse klub bestående af individualister, som mest hytter deres eget kajak-skind. Forsøger vi at genskabe noget, som hører fortiden til tiden før den differentierede undervisning, før individuelle lønforhandlinger og fedterøvstillægget, før det kan jeg ikke lige se mig selv som.? KAN DET OVERHOVEDET LADE SIG GØRE AT HAVE ET KLUBFÆLLESSKAB I DAG? For der skal også i fremtiden med den nye struktur - lidt mere til end bare at give en hånd med, når det altså lige passer ind i alle de andre gøremål og forpligtelser vi jo allesammen også har. Klubånden Jeg ved godt, at jeg er et nyt, ubeskrevet blad i klubsammenhæng, og ikke belastet af for megen viden om hvad der har været. Nye koste fejer godt, siger man jo i Danmark. Da jeg læste gamle Pagajer og bogen om 75 års klubhistorie, blev jeg helt varm inden i. Der er en klub-ånd, det kunne man tydeligt læse i mange af indlæggende. Den har i hvert fald været der en gang! Så må den også kunne genskabes, tænkte jeg vækkes, om I vil! Måske sover den kun, under en dynge af uoverensstemmelser, overbebyrdede Tordenskjolds soldater og egoflip?måske skal den bare kildes lidt under tæerne, kysses på kinden. Derfor vil jeg tillade mig at opfordre til at tænke i nye baner, og til at tage skeen i den hånd, som vil LØFTE MED! VISIONEN er god ideen kan bære, hvis vi er mange nok! Hvis du gerne ville vide mere om visionen om den nye struktur, kan du læse dig til det i den december 2002 udgaven af Pagajen og på Der har vi et diskussions-forum, hvor du kan giv dit besyv med, være med til at forme den nye struktur ved at deltage i snakken og være med til at præge fremtiden i DIN klub. Begyndere år 2003 Begge begynderhold er fyldt op for i år. Vi modtager først ansøgninger igen efter august og helst via til Der var 90 ansøgere til de 32 pladser som bliver et mandagshold under Per Fasmer og et fredagshold under Valdemar Vedel. Der er 16 deltagere på hvert hold og undervisningen vil forløbe fra maj til august/september. Kajakkerne med rød markering vil være forbeholdt begynderundervisningen de pågældende dage. 800 og 900 både Har man roet 500 km eller mere den foregående sæson har man lov til at benytte 800 bådene. Ellers kan man søge om lov, såfremt man anser sig for at en habil roer som kan passe godt på kajakkerne. Enhver 900 båd skal der søges om lov til at bruge. De er forbeholdt dem som ønsker at stille op til stævner eller som deltager i kap træningen. Ønsker man at ro 800 eller 900 både skal man kontakte vores idrætsleder Gethe Jacobsen. En seddel vil blive sat op på bådtavlen om hvem der har lov til at ro kajakkerne. 13\n14 Er du nørd?? Test dig selv kan du svare ja på mindst 4 af spørgsmålene? Fik du 13 i matematik på A-niveau i gymnasiet? Har du hinkesten i brillestellet? Fejrer du Niels Bohrs fødselsdag? Fodrer du din mus? Er din spisestue indrettet med en workstation, en bærbar, 2 servere og et rack-skab? Er alle dine computere i trådløst netværk med enten brug af WiFi eller Bluetooth? Nørderi og kajakroning matcher utrolig godt. Kajaknørder vil dog vide, at spændingen ved at sidde foran en skærm ikke overgår en frisk, dejlig og sand udfordring på vandet. Men helt kedeligt er det jo ikke at sidde foran skærmen. Det er vi også flere i klubben der er klar over. HK s IT-udvalg står over for nye udfordringer hvad angår klubbens anvendelse af IT. Vi har tanker om at anvende IT i større grad til at opnå større engagement blandt medlemmer. Dette skal blandt andet ske gennem et intranet for klubbens medlemmer. Der er nok at se til. Derfor søger vi nye hoveder, der vil være med til at skabe IT-innovationer og køre systemdriften. Besidder du derfor ekspertise inden for Microsoft s server produkter eller er god til at programmere i Visual Basic, ASP eller SQL så hører vi meget gerne fra dig. Det kan være, du føler, du ikke har så meget tid af give af, men giv lyd fra dig alligevel, hvis vi alligevel må på trække på din viden i ny og næ. Det er ikke et krav, at du bestod testen! På udvalgets vegne, Marc Reifling Kontakt: 14\n15 Udlån af kajakker til weekender eller ferier Flere medlemmer har efterspurgt kajakker til låns i weekender og ferier. For at imødekomme dette ønske har bestyrelsen valgt at følgende kajakker kan benyttes til dette formål: K2: K1: Duet nr: 155, 156 Costline nr: 120, 121, 122 Tirana nr: 257, 258 og 261 Fenja 65 nr: 205 Raptus nr: 208 Spica nr: 211 Platex nr: 215, 216 Surfer nr: 212, 220 Udlån af kajakkerne er forbeholdt medlemmer der ønsker at holde en aktiv kajak weekend eller ferie. Der vil komme en liste man kan skrive sig på nede i klubben. Materialeforvalter Jørgen W. Andersen og formand Christian Høier vil bestyrer listen. Mvh Bestyrelsen Pinseturen er bare råhygge og masser af kajakroning. Hørt at Axel S helt frivilligt ligger og svømmer om vinteren. Man ifører sig våddragt og svømmemaske og så er man klar til en svømmetur. Forleden blev dette på bedste måde til fordel for HK. Axel var så venlig at hente handicapbøjen ind, så den ikke blev ødelagt af isen. Stor tak til Axel. Du ikke længere kan benytte døren ved værkstedet ud mod Onsgårdsvej. Det er en nødudgang og der er sat en alarm til som lyder forfærdeligt, hvis du åbner døren. Der nu har været is i Hellerup Havn i 2 måneder. Dog har vi næsten hele tiden kunne komme i vandet ved Nova. Johnny Petersen har overtaget kassererposten og overladt formandsposten til Christian Høier. Vi snart overgår til PBS, når vi skal betale kontingent. Der er ved at være styr på medlemsdatabasen efter flere års problemer med af den ene eller anden slags med at få den opdateret. Esbern har fået et par kusiner mere. 15\n16 Holdledere - kom frit frem Klubture i forsommeren af Nina J. Nielsen I den kommende sæson har vi igen brug for holdledere til de stævner, som HK's roere deltager i. Holdlederen er kontaktperson mellem HK's roere til et stævne og stævnearrangørerne samt leder for HK's hold. Opgaverne kan bl.a. være at gå til holdlederinstruktion (hvis en sådan afholdes), afhente bådnumre eller meddele stævnearrangørerne sidste-øjebliks-ændringer fra HK - fx afbud pga. vejrforhold, der betyder, at ikke alle HK's roere, kan/ bør deltage. En holdleder kan i de allerfleste tilfælde også selv deltage som aktiv roer til stævnet! Du kan melde dig som holdleder til et bestemt løb (som du evt selv skal ro) ved at skrive dig på tilmeldingslisten i klubben eller ved at kontakte mig. Vi skal stille med holdleder til alle stævner, så kom frit frem. Vil du vide mere, så spørg gerne ;-) GANLØSETUR d.17/ Skærtorsdag er der Ganløsetur. Tilmelding sker i klubben på opslagstavlen. Turen går fra Ganløse til Strandmøllen eller Hellerup. Hvis det er dårligt vejr, aftaler vi et andet sted at starte turen fra, når vi mødes i klubben torsdag morgen. Vi mødes i klubben kl. 9:00 og pakker bilerne, hvorefter vi kører til Ganløse. Turen går gennem søerne og Mølleåen med alle dens overbæringer - en utrolig smukke tur. PINSETUR d. 5(6)-9/ Igen i år tager vi til Laganelven i Sverige. Det er et dejligt sted at ro, også for ikke så øvede, der er både sø og elv. Det kunne være hyggeligt, hvis nogle fra de nyere årgange havde lyst til at deltage og prøve noget andet end Øresund. Vi kører derop i biler (privat) og medtager alt proviant, da det er en lille ø, vi bor på. Opslag kommer i klubben med til- melding. Du er velkommen til at kontakte Birgitte Duun tlf.: for at høre nærmere om Ganløseturen eller Pinseturen. Vinter hilsen Birgitte RØNNEÅTUR 1-4/ Årets første udenlandstur er Rønneå-turen til Magnarps Strand. Vi tager af sted allerede torsdag den 1/5 tidligt på eftermiddagen eller man kan vælge at komme senere fx om fredagen. Det koster ca. 100 kr pr. overnatning på vandrerhjem. Vi kører i private biler. Lørdag den 3/5 er der mulighed for at deltage i Rønneå-løbet, der er et trimløb på 20 km på å. Det er det marathonløb i Sverige som har flest deltagere! Der er også mulighed for at deltage i kaproning. Her er distancerne 24 km for kvinder 0g 36 km for mænd og det er K1 løb. Der bliver tilmelding på opslag i klubben til overnatning og til Rønneåløbet. Flere oplysninger hos Lone Schultz-Pedersen. 16\n17 Langtursstatistik 2002 Nr. Navn Km 1 Per Fraulund Vita Østengaard Dorte Rørbæk Michell Glavas Dan Eriksen Peter Jacobsen Jørgen Andersen Lone Schultz-Pedersen Birgitte Duun Carsten Illum Hans Kryger Annette Weber Anne Marie Volt Ulla Lütt Ole Vestbirk Jens Frederiksen Lars Peter Hammer Gethe Jacobsen Christian Balle-Morensen Kasper Stotz Flemming Olsson Anine Hallander Poul Kristensen Anders Illum Stine Hüttel Svend Hanghøj Petersen Marlene Lund Nielsen Camilla B Larsen Mia Meldgaard Bo Weidema Lars W Hansen Maj-Britt Lilholt 45 I alt 6967 km Rostatistikken for 2002 Året 2002 lignede længe et rekorår, men så tog efterårsblæsten fart og det blev til et mere almindeligt år med i alt km roet af 330 roere. Det give 232 km i gennesnit pr. roer. Længst roede Jrgen W Andersen og for første gang i mange år er det ikke Nr. Navn Km 1 Jørgen W Andersen Michell Glavas Mia Meldgaard Lorne Lathey Lone Schultz-Pedersen Per Fraulund Per Fasmer Hansen Vita Østengaard Lars W Hansen Dan Eriksen SAAL Ralf Ploug Hansen Johnny Petersen Birgitte K Schmidt Ulla Lütt Martin L Nielsen Carsten Illum Esbern Sjøgaard Peter Jakobsen Jesper Frederiksen Annette Weber Lars Lamp Søren Mikkelsen Christian Høier Camilla B Larsen Ole Vestbirk 792 Lone S-P der er den dame som har roet længst men ungdomsroeren Mia Meldgaard. I nedenstående er medtaget dem som har roet 400 km eller mere. Resten kan ses på vores hjemmeside under rostatistik. 27 Inge Lise Illum Birgitte Duun Sara Fasmer Birgitte Jørgensen Jens Jørgen Mortensen Anders Illum Nina Nielsen Dorthe Rørbeck Hakon Keller Henrik Vedel Rødtop Niels Rasmussen Aase Ekstein Michael Vilhelmsen Marlene Lund Nielsen Hans Arvidsen Jens Frederiksen Ulrik Storr-Hansen Søs Claus Rasmussen Alex Hoe Christian Knap Samuelsen Michael Mensink Hans Kryger Valdemar Vedel Flemming S Møller Niels B Petersen Niels Petersen\n18 Marts 8 Entringsøvelser i Emdrupbadet 16 Havneræs Årsmøde DKF April 17 Ganløsetur 26 Bådauktion kl Standerhejsningsløb Standerhejsning kl Standerhejsningsfest kl Maj 1-4 Sverigestur incl. Rønneåløb 3 Rønneåløbet 3-4 Forårsrengøring 6 Handicap begynder 10 Testregatta, Maribo 11 Åbne Sjællandske maraton Der er bådauktion den 26/4 kl 14 Der er Standerhejsning og Standerhejsningsfest den 26/4. Se opslag i klubben. Der er Ganløsetur den 17/4. Se opslag i klubben. Der er Rønneåtur fra den 1-4/5. man kan også komme senere eller tage hjem tidligere. Se opslag i klubben. Kalenderoversigt 24 Lillebælt havkajakræs 29 Vikingeløbet, Odense 30 Mølleåpippenattetur kl Maribo Regatta Juni 1 Maribo Regatta 4-9 Pinsetur 14 Danske bank Cup, HK 15 Københavnske Kredsmesterskaber 21 Vallensvæk maraton 28 Danske Bank Cup, haderslev Juli 5 K4 marathon, Hvidovre 13 Danske bank Cup, Sorø 26 3x4 km stafet, Dragør 27 Danske Bank Cup, Troense Husk at Der er Pinsetur. Se opslag i klubben Der er forårsrengøring den 3-4/5 Kigge ind på HKs diskussionsforum på og deltag i de debatter der er fx om det nye visionsforslag. August 1-3 Kortbane DM, Brabrand 2 Amager rundt 10 Thurø Rundt 16 Marathon DM, Maribo 22 Kajakmand, Vallensbæk 23 Kronborgløbet 24 Kanojak-Trim, Esrum 24 Danske bank Cup, Holstebro 30 Susåløbet 30 Danske bank Cup, Nybro Furå 31 Københavnske kredsmsterskaber kortbane September Tour de Gudenå 27 Mølleåens Blå Bånd Få skiftet din gamle nøgle ud med en af de nye plastikbrikker. Det foregår hver onsdag aften. Henvendelse til Henrik Petersen, Søs, Lars W Hansen eller Johnny Petersen. 18\n19 Kontakt Hellerup Kajakklub via Find den person (funktion) du vil skrive til Formand Christian Høier Næstformand Christian Høier Sekretær Karin (Søs) Ejstrup Kasser Johnny Petersen Ungdomsleder Ulla Lütt Idrætsleder Gethe Jacobsen Husansvarlig Lars Willert Hansen Materialeforvalter Jørgen Andersen Redaktør Lone Schultz-Pedersen Webmaster Marc Reifling Tilmelding til løb Nina J. Nielsen Fest-koordinator Karin (Søs) Ejstrup Indmeldelser (nye) Christian Høier TCB anliggender Charlotte Ardal af Dan Eriksen Hytten ligger ikke langt fra Torup, der på sin side er en mindre by sådan ca. 150 km oppe i Sverige. Beliggenheden er god men ikke smuk, medmindre man kan lide tæt skov. Fra hytten er der (i bil) hurtig adgang til en række pragtfulde søer med Femsjøn som den nærmeste. Lone, Birgitte, Annette og jeg tog af sted den 22. august. Jeg kørte sammen med Birgitte, der er hovedperson. Hytten ejes nemlig af FLS, hvor Birgitte er ansat. Vi tog af sted i bagende sol uden en sky på himmelen. Og vejret holdt - varmt, solrigt og næsten uden vind. Det eneste der Ulvsstugan for 5. eller 6. gang manglede for at bevare illusionen om højsommer, var fuglesang. Den savnedes. Men det var også det eneste. Hvor mange har oplevet at se traner samle sig til træk sydpå i subtropisk hede? Og der var mange traner - op til så vi lette. Og vi lå i Storemossen i stille vejr og så og hørte traner trompetere til hinanden med ekko rullende over vandet og en ujordisk fornemmelse i kroppen og pagajen lagt til hvile på tværs over cockpittet. Men vi så også lom i flere søer, 7-10 sort-strubet med unger. Vi hørte deres frøagtige kragekald i stilheden - og vi så op og så fiskeørne, der var ved at samle sig, og vi var glade over vores held. Som noget nyt gik vi i vandet, når en passende strand dukkede op - vandet var badekarvarmt inde på det lave. Vi spiste vores medbragte mad og pigerne sov middagslur i sandet, men jeg lå under en bjergfyr og nød stilheden. Om aftenen sad vi ude og grillede og drak vin og talte søvnigt og glade om ingen ting - og vi gik tidligt i seng (og stod sent op) og roede og roede som besatte i varmen. Det blev til 100 km på bare 2,5 dag; noget sådant er kun før sket på Lagan i Pinsen. Men der skete meget mere uden betydning og af stor betydning. Jeg er meget taknemmelig. 19\n20 PAGAJEN Marts 2003 Standerhejsningsløb kl Bådauktion kl Lørdag den 26 april Tilmelding på opslag i HK Standerhejsning kl Standerhejsningsfest kl\nHellerup Kajakklub Årgang 67:1\nPAGAJEN Marts 2004 Hellerup Kajakklub Årgang 67:1 1 PAGAJEN Klubblad for Hellerup Kajakklub Hellerup Lystbådehavn Onsgårdsvej 18 2900 Hellerup, tlf 3961 1571 e-mail: hk@hellerup-kajakklub.dk hjemmeside:


Forresten, læge: er en garvningsseng sikrere end sollys? - Harvard Health | InBetweeners\nforresten, læge: er en solarium sikrere end sollys?\nHome » Articles » forresten, læge: er en solarium sikrere end sollys?\nudgivet: September, 2009\nQ. forårsager garvning i et solarium mindre skade end naturligt sollys?\nA. Det er ikke ligegyldigt, om du får det fra solen eller fra kunstige kilder som sol lamper og garvning senge — ultraviolet (UV) stråling, der er knyttet til hudkræft (herunder basalcellekarcinom, planocellulært karcinom og modermærkekræft) og andre former for skader i huden, især tidlig ældning af huden (photo ældning).,\nUV-stråling er en del af spektret af lys, der når jorden fra solen. I UV-enden af spektret er bølgelængderne for korte til at være synlige for det blotte øje. De varierer i længde fra 100 til 400 nanometer (nm, eller en milliardtedel af en meter) og er klassificeret — fra længst til den korteste — som UVA (320-400 nm), UVB (290 til 315 nm), og UVC – (100 til 280 nm). UVA stråler, der trænger dybt ind i huden, er ansvarlige for garvning. UVB-stråler beskadiger overfladiske hudcellelag, der forårsager solskoldning., UVC-stråler, de korteste, betragtes som ufarlige, da det meste UVC-lys absorberes af O .on i den øvre atmosfære og således ikke når jorden. Af den UV-solstråling, der når jorden, er op til 95% UVA, og omkring 5% er UVB. I årevis troede forskere UVB-stråler var de mest skadelige, fordi solskoldning er knyttet til melanom, den dødeligste form for hudkræft. Men siden slutningen af 1980 ‘ erne har vi lært, at UVA — stråler også øger risikoen for hudkræft-og de er hovedårsagen til fotografering.\nGarvningssenge bruger fluorescerende pærer, der udsender for det meste UVA, med mindre doser UVB., UVA-strålingen er op til tre gange mere intens end UVA i naturligt sollys, og selv UVB-intensiteten kan nærme sig den med stærkt sollys.\nVi lærte først om de skadelige virkninger af sollys fra langsigtede befolkningsundersøgelser. Vores forståelse af de risici, der er forbundet med garvning senge er blevet udviklet langsomt, fordi de er et relativt nyt fænomen, der først optræder i handelen i Usa i slutningen af 1970’erne. Siden slutningen af 1990’erne, men stigende bevis for, har vist en sammenhæng mellem garvning seng bruge, og alle hudkræft., I 2002 fandt en National Cancer Institute-undersøgelse, at brugen af en indendørs garvningsanordning var forbundet med en 50% stigning i risikoen for basalcellekarcinom og en mere end 100% stigning i risikoen for pladecellecarcinom.\ni 2007 analyserede Det Internationale Agentur for Kræftforskning 19 undersøgelser af indendørs garvning og risikoen for melanom. Den konkluderede, at folk, der startede indendørs garvning før 35 år, havde en 75% større risiko for at udvikle melanom. Siden 2003 er UV-stråling fra enhver kilde blevet opført af USA, Nationalt Toksikologiprogram som kendt kræftfremkaldende stof. I øjeblikket advarer mange offentlige myndigheder mod garvning.laboratorieundersøgelser har hjulpet os med at forstå, hvordan garvning påvirker hudceller. Både UVB-og UVA-stråler beskadiger cellernes DNA, hvilket potentielt forårsager mutationer, der kan føre til kræft. Den samme DNA-skade er årsagen til garvning. Med andre ord er garvning i sig selv et tegn på DNA-skade i huden.\nPå trods af det klare bevis for, at det er usikkert, er brugen af garvningssenge stigende., Næsten 30 millioner mennesker i USA tan i saloner hvert år, de fleste af dem kvinder i alderen 16 og 49. Undersøgelser viser, at mange mennesker forstår risiciene, men fortsætter med at brune, fordi de synes, det får dem til at se sunde ud.\ni mellemtiden fremsætter garvningsindustrien vildledende påstande om den sunde indendørs garvning. En påstand er, at det hjælper med at opbygge en base, der beskytter mod solskoldning. Det gør det, men kun lidt — svarende til en solcreme klassificeret SPF 4 eller mindre., En anden påstand er, at garvning er en god måde at stimulere hudens produktion af D-vitamin, et hormon, der er afgørende for knoglesundheden og har været forbundet med en reduceret risiko for flere kræftformer. Men du kan få alt det D-vitamin, du har brug for i et dagligt D-vitamintilskud, som giver alle fordelene uden nogen af risiciene for din hud.\n— Celeste Robb-Nicholson, M. D.\nchefredaktør, Harvard Women ‘ s Health Watch\nSom en service til vores læsere, Harvard Health Publishing giver adgang til vores bibliotek af arkiveret indhold., Bemærk datoen for sidste gennemgang eller opdatering af alle artikler. Intet indhold på dette .ebsted, uanset dato, bør nogensinde bruges som erstatning for direkte lægehjælp fra din læge eller anden kvalificeret kliniker.\nOrtopædi | HealthPartners & Park Nicollet\nhvordan hvide brugere gjorde Heroin til et folkesundhedsproblem


Tjen store penge ved at låne penge til udenlandske aktier | Alt om Penge\nLån penge til udenlandske aktier\nInvestering i aktier kan give et ganske godt afkast. Der er mulighed for at tjene gode penge på en både sjov og udfordrende måde, når man investerer i aktier. Men hele markedet, for aktiehandel kan godt være en lille smule kaotisk og uoverskueligt for almindelige mennesker. Derfor vil man også typisk handle på baggrund af følelser og investere i ting man selv tror på og måske også har et eller andet form for kendskabsgrad til.\nDet mest oplagte er at investere i noget der er tæt på. I første omgang vil det nok være hjemlige aktier, da det udenlandske aktiemarked nok for de fleste er endnu mere uoverskueligt. Men ikke desto mindre kan det også være både sjovt og spændende samt ganske lukrativt at investere i udenlandske aktier.\nDet Amerikanske aktiemarked er typisk et skridt foran og hvis man kan få styr på det, bare sådan nogenlunde, så vil man også kunne opnå et fornuftigt afkast på sine investeringer her.\n
Amerikanske aviser giver overblik
\nDet er både spændende og udfordrende at sætte sig ind i det Amerikanske aktiemarked. Det kan på mange måder gå hen og blive en ny hobby. Normalt når man vil investere på udenlandske markeder, så gør man det gennem investeringsforeninger, men det er mere attraktivt og spændende, når man selv styrer sin portefølje.\nEn god måde at danne sig et overblik over de finansielle markeder i USA kan være ved at læse finansielle Amerikanske nyheder i Amerikanske aviser. Det kan eksempelvis være i Fiancial Times\nFinancial Times er egentlig et Britisk påfund med redaktion i London, men avisen råder også over Amerikansk Sektion og den dækker finansmarkeder over det meste af verden og kan hurtigt give et godt og grundigt overblik over finansmarkederne i hele verden. Herunder også USA. Derudover har New York Times naturligvis også en ganske kompetent business sektion.\n
Invester for lånte penge
\nNår man investerer i aktier er den en fordel af investere stort. Det er en fordel for afkastet, at man har investeret mange penge. Det givet et stort og solidt afkast, hvis det går godt. hvis man ikke ønsker at investere via sin egen lønkonto kan man med fordel låne pengene på internettet. Aktieinvestering er en god investering og det er derfor også en god ting at låne penge til, da man hurtigt kan tjene lånet ind igen.\nFinansmarkederne bevæger sig hele tiden og det er en fordel at man kan reagere hurtigt. Det kan man på internettet fordi lånene her og hurtige og effektive og pengene står på kontoen kort tid efter man har ansøgt om lånet.


44 dage i Iran - CHECK-IN.dk\nBoeing 737 MAX 8 med registreringen LN-BKE i Shiraz International Airport. (Foto: Alirezah Arefzadeh)\nAf: Ole Kirchert Christensen i Hændelser 27. januar 2019\nSenest opdateret: 27. januar 2019 kl. 17:44 Print\nI dag har Norwegians Boeing 737 MAX opholdt sig 44 dage i Shiraz i Iran, og papirarbejde forhindrer stadig, at flyet kan komme tilbage til Oslo.\nDa kaptajnen på Norwegian rutenummer DY1933 den 14. december sidste år besluttede at foretage en sikkerhedslanding i Shiraz International Airport, da Boeing 737 MAX 8-flyet LN-BKE havde fået problemer med den ene motor på en flyvning fra Dubai til Oslo, var der ingen, der havde forestillet sig, at flyet stadig befandt sig i den iranske lufthavn 44 døgn senere.\nIndtil videre har flyet således været “gidsel” i Iran i 44 dage, og det er noget mindre end de 444 dage, som 66 amerikanske diplomater oplevede fra slutningen af 1979 og frem til begyndelsen af 1981, hvor de var taget til fange af militante iranske studerende. Uden sammenligning i øvrigt.\nI sagen med Norwegian-flyet er det hverken den iranske befolkning eller myndighederne, der holder flyet tilbage. Kilder tæt på Norwegian forklarer, at alle parter, hvilket vil sige de amerikanske og iranske myndigheder, er indstillet på, at der skal findes en løsning. Det er tilsyneladende blot bureaukrati og papirarbejde, der får sagen til at trække i langdrag.\nDet bekræftes da også af Norwegian.\n”Iran er et nyt land for os. Vi er ikke bekendt med de lokale reguleringer, og der er papirarbejde, der har taget længere tid end sædvanligt,” siger Andreas Hjørnholm, kommunikationschef for Norwegian i Danmark til CHECK-IN.dk.\nIngen erfaring med Iran\nDa Norwegian med et reservefly havde fået de 180 passagerer og seks besætningsmedlemmer sikkert hjem fra Shiraz, blev teknikere fra flyselskabet sendt til Shiraz med henblik på at undersøge, om der var brug for reservedele eller eventuelt en ny motor, for atter at få flyene på vingerne igen.\nEfter et par dage var konklusionen klar. Der var brug for reservedele fra motorproducenten CFM International, der er et 50/50 joint-venture mellem amerikanske GE Aviation og franske Safran Aircraft Engines.\nOg her opstod de første problemer, da Office of Foreign Assets Control (OFAC) under det amerikanske finansministerium, skulle tage stilling til, om reservedele, indeholdende komponenter fremstillet eller udviklet af amerikanske virksomheder, kunne eksporteres til Iran på trods af den amerikanske embargo mod landet. Men den amerikanske nedlukning af statsapparatet fra den 22. december og frem til den 25. januar har angiveligt betydet, at ansøgningen ikke er blevet færdigbehandlet.\n“Norwegian opererer ikke i Iran, hvilket har gjort tingene sværere. Men den statslige nedlukning i USA har også givet udfordringer, da OFAC ikke behandler eksport/import-ansøgninger i det sædvanlige tempo,” siger en kilde i den iranske luftfartsindustri, som CHECK-IN.dk har talt med.\nMen det spiller også ind, at Norwegian ikke er vant til at operere i Iran, hvilket også bekræftes af den iranske kilde.\n“Et flyselskab som Lufthansa, der har daglige flyvninger til Iran, har tidligere haft komplicerede tekniske problemer i Iran, men de er altid blevet løst inden for få dage. Jeg tror, at årsagen til, at Norwegian-sagen tager så lang tid, er en kombination af OFAC-problematikken og Norwegians manglende erfaring med Iran som marked.”\nKun 143 operationer\nNorwegian-flyet, der ifølge den officielle prisliste koster 117,1 millioner dollars, eller hvad der svarer til 765 millioner kroner, var under to måneder gammelt, da det måtte sikkerhedslande i Iran på flyvningen fra Dubai til Oslo, der blot var den 143. operation med flyet.\nFørste kommercielle flyvning med LN-BKE fandt sted den 2. november fra Oslo til Paris, og derfor har flyet i sin levetid indil videre været i drift i 42 dage for Norwegian, mens det de følgende 44 dage har opholdt sig på platformen i lufthavnen i det sydvestlige Iran.\nSelvom at det er dyrt at have et splinternyt fly stående ubeskæftiget i 44 dage i Iran, så kan Norwegian glæde sig over, at det ikke skete midt i højsæsonen. Så kunne det i givet fald have været en bekostelig affære at wetlease erstatningskapacitet.\nNorwegian Shiraz\t2019-01-27\nTagget med: Norwegian Shiraz


NETVÆRKSLØSNINGER – LAN, WAN, TRÅDLØS, IT-SIKKERHED - Kedington\nNETVÆRKSLØSNINGER – LAN, WAN, TRÅDLØS, IT-SIKKERHED\nKedington Network Solutions tilbyder et komplet udvalg af design-, implementerings- og supporttjenester til LAN & WAN, Wi-Fi og it-sikkerhed.\nVi leverer teknologi indenfor routing, switching, Firewall / it-sikkerhed, Wi-Fi, Voice, UPS og mobildækning.\nKedington Network Solutions samarbejder med en række brancheførende leverandører, for at kunne imødekomme vores kunders behov. Vores leverandører omfatter HPE Aruba, hos hvem vi har Gold Partner akkreditering. Kedington er også en fuldt akkrediteret partner hos Cisco Systems.\nNetværksløsninger – trådløse netværk\nKedington er nr. 1 i Irland når det drejer sig om planlægning og design af trådløse netværk. Vi er de foretrukne leverandører på området, selv for mange af vores industris globale it-organisationer. Wi-Fi-netværk opfattes ofte som upålidelige og usikre. Dette skyldes ikke en fejl eller svaghed i teknologien, men desværre at mange netværk ikke er korrekt specificeret, designet eller implementeret. Kedington har installeret trådløse netværk siden 1998 og investerer fortsat i de fire søjler i succesfuld trådløs implementering: RF planlægning – Passiv netværksinfrastruktur – Sikkerhed – IP Networks.\nKedington har bygget mange af Irlands største trådløse netværk, herunder det første 802.11 N system i 2009. Vores dedikerede ingeniører bruger de nyeste optimeringsværktøjer til planlægning og implementering af disse netværk. Kedington har designet og implementeret Wireless (WiFi) på hospitaler, skoler samt industrielle og kommercielle lokaler til understøttelse af data/voice og multimedie applikationer.\nImplementering af Wi-Fi i store offentlige mødesteder er særligt udfordrende ud fra et kapacitetsplanlægnings- og præstationsperspektiv. Kedington Network Solutions har installeret og er support-partnere for Wi-Fi i en række offentlige mødesteder. Disse omfatter Wi-Fi med meget høj densitet i Convention Center Dublin og National Indoor Arena som en del af National Sports Campus-netværket i Blanchardstown Dublin.\nLæs artiklen: Embracing the new world of work with wireless?\nBesøg siden WiFi PÅ SKOLER\nNetværksløsninger – it-sikkerhed\nKedington Network Solutions mener, at it-sikkerhed skal være et obligatorisk element i alle de netværk, som vi bygger i dag. De to hovedkategorier i produktsættet er afskærmet sikkerhed og adgangskontrol.\nProdukter til afskærmet sikkerhed omfatter firewall-, antivirus-, webfiltrering, sandbox, mailsikkerhed og applikationslags-sikkerhedsløsninger. Vi rådgiver også vores kunder i forståelse af trusler i omgivelserne og hjælper med at designe det passende sikkerhedsniveau.\nFor at imødegå disse udfordringer, er et kerneelement i Kedington Network Solutions-porteføljen Fortinet-pakken af it-sikkerhedsprodukter. Kedington er en Fortinet-akkrediteret Gold Partner.\nAdgangskontrol for medarbejdere via mobile, stationære, Wi-Fi og BYOD-enheder er en reel del af forretningsnettet i dag. Kravet om også at tillade gæster adgang til internettet (og eventuelt nogle interne systemer) og leverandørens fjernadgang til visse systemer er standard.\nKedington har en række adgangskontrolløsninger, fra en basis 802.1x-løsning op til en fuld NAC-løsning (Network Access Control), gennem HPE Aruba Clearpass-produktpakken.\nNETVÆRKSLØSNINGER – VOICE & UNIFIED COMMUNICATIONS\nKedington Network Solutions leverer og understøtter en komplet serie af avancerede telefoni- og kontaktcentralløsninger, som spænder fra en grundlæggende PABX (on-site eller cloud-baseret) op til en fuld kontaktcenterløsning. Alle systemer er nu ip baseret med fuld industristandardsupport.\nAlle systemer er udstyret med en bred vifte af professionelle tjenester med support- og vedligeholdelseskontrakter leveret af vores professionelle serviceteam. Vi komplimenterer og støtter vores telefoniopløsninger med bredbåndslinjer og meget pålidelige VoIP-telefoner eller traditionelle talelinier med lavprisopkaldstariffer til hvilken som helst destination i verden.\nNETVÆRKSLØSNINGER – INDENDØRS MOBILDÆKNING\nTelekommunikationsforbindelser betragtes nu som den fjerde forsyningsservice efter vand, elektricitet og gas. Indendørs mobilmodtagelse er utilstrækkelig i visse bygninger i landdistrikter og byområder. I nye bygninger, som lever op til nutidens krav med hensyn til bl.a. miljøvenlighed, ses desværre også mobile dækningsproblemer.\nKedington Network Solutions bruger de nyeste og mest avancerede løsninger til mobildækning, som f.eks. distribuerede antennesystemer (DAS) og småcelleteknologier. Alle vores installerede løsninger er godkendt af samtlige netværksoperatører i Irland, hvilket sikrer at licens, højeste telecom-standarder og ComReg-krav er opfyldt.


arkitekt Archives - Side 2 af 2 - Hende den lille lyshårede\nSå er semester projektet afleveret\nOg hvis gemalen er heldig deler jeg også lidt med ham.\nDette indlæg blev udgivet i arkitekt den 2012/01/07 af Hende den lille lyshårede.\nHjemmearbejde er en god ting…\nNår man er små syg (også er det så bare at håbe på at det holder sig på små syg og ikke bliver til meget syg istedet) er det nu en god ting at have mulighed for at arbejde hjemme, jeg kan jo sagtens lave noget – det er bare lidt skønnere at kunne sidde pakket ind i sin dyne og have ondt af sig selv, istedet for at sidde og fryse på skolen og have ondt af de andre for at skulle høre på at jeg snøfter hele tiden.\nSå lige nu ser situationen sådan ud\nMed hyldebærsaft i kruset, computer og halv-ulæselige kopier.\nVasketøjet i baggrunden må vente til senere det samme må julekataloget fra sinnerup (desværre) også.\nog hvad var det så lige der var halv-ulæseligt?\nDet er såmænd noget så spændende som en mødebog fra Århus valgmenighed i 1880’erne (denne side er i øvrigt let læselig, hvilket er meget rart) og hvorfor så bruge tid på at sidde og spise sig igennem sådan en kunne man spørge? tjah, vi håber at vi finder nogle gode informationer om hvorfor man har taget nogle valg i opførelsen af den bygning vi er ved at undersøge for at skrive rapport om – skal jeg være helt ærlig var det ikke det jeg forventede da jeg søgte ind på arkitektskolen – man kan kun sige at jeg er glad for udviklingen! 🙂\nDette indlæg blev udgivet i arkitekt, hverdagslivet den 2011/11/17 af Hende den lille lyshårede.


Salary - Når Løn Skal Være Lettere End Let. Du Bør Prøve\nDigitalisér dit bogholderi\nNår løn skal være enten let – eller mere let = 100% automatisk\nSalary tilbyder hurtig og automatiseret lønadministration, så du kan spare tid og penge\nSalary er et nyt system, som udmærker sig ved, at det udbetaler løn, bogfører løn, betaler skatter, ATP og AM bidrag og automatisk bogfører behandlet data f.eks. feriepenge og pension. Så snart du træder ind i Salarys univers, oplever du, at udbetaling af løn, indberetning af skat og afregning af pension af løn er en leg. Når du bruger systemet, skal du ikke forholde dig til fagtermer, som kun lønbogholdere forstår, eller indtastningsfelter, som ikke er relevante. Systemet er let tilgængeligt og nemt at sætte sig ind i. Kompleksitet er erstattet af enkelthed og gennemsigtighed.\nDigitalisering der virkelig betyder noget. Hele bogføringsflowet er komplet automatisk hos Salary. Det betyder at du slet ikke skal bogføre noget som helst. Selvfølgelig bliver lønnen bogført automatisk i dit foretrukne regnskabsprogram. Men derudover er der en række andre ting der bliver bogført helt automatisk:\nBetaling af A-skat og AM bidrag\nDet kan virke banalt, men det eneste lønprogram der tilbyder dette er Salary. Det betyder, at du slet ikke skal bekymre dig om bogføring af noget som helst. Resultatet er, at bogholderen sparer tid, og du sparer penge.\nIntegrationerne er mange og automatisering i forhold til bogføring er så stor at du faktisk ikke behøver en bogholder når det først kører.\nJeg vil gerne i gang\n100 % automatisk bogføring\nDanmarks letteste lønsystem\nTil både små og mellemstore virksomheder\nIntegrer med dit regnskabssystem\nSalary blev stiftet i 2016 og har i dag over 1000 kunder. Salary tilbyder som de eneste 100% automatisk bogføring af ALLE lønposter.\nBonus info: som kunde hos Sandgrav Solutions får du cirka 50% rabat hos Salary. Det betyder at en lønseddel koster 10 DKK istedet for 19.\nKlik her, hvis du vil se en sammenligning mellem de forskellige lønsystemer.\nVærktøjer til økonomistyring som vi arbejder med\nSeneste nyt om bogholderi og regnskab\n+45 33 60 24 90\nSandgrav Solutions 2021 © All rights reserved\nHvad siger du til at modtage vores nyhedsbrev?\nVerdens bedste bogholderi\nNyt på techfronten


Skab de optimale arbejdsforhold på kontoret – TSR10.dk\nMan kan få meget arbejdet lavet med kun en bærbar computer. Hvis du har et permanent kontor, er det dog stadigvæk mere optimalt at skabe de rigtige rammer om din arbejdsdag med et god indrettet kontor. For mange der bruger tunge programmer og specialiserede teknikker, er et optimalt indrettet kontor dog særligt at foretrække.\nSidder du på kontor hele dagen og skriver, læser eller designer, kan det være en god idé at anskaffe et stativ til den bærbare computer og en ekstra skærm. Sidder du med store datasæt eller formeler, er to eller tre skærme det optimale for en effektiv arbejdsgang. Der er en stor fordel i at få skærmen op i en højde, hvor du ikke kigger nedad, men i stedet ligeud.\nBruger du musen meget, f.eks. til billedbeskæring eller små designopgaver kan det være en god idé at vælge en god mus med særlige egenskaber. Det kunne f.eks. være en rollermouse. Den giver fingerspidserne den ultimative kontrol samtidig med, at den er komfortabel at bruge hele dagen.\nEt par gode høretelefoner er en fin aflastning, hvis du snakker meget i telefon og samtidig har behov for at have hænderne fri til at skrive ned eller finde rundt i filer.\nRummet skal inspirere dig\nHvad enten du har brug for et roligt og fokuseret rum, eller et kreativt rum der kan inspirere dig, er farven på væggen og dit skrivebord også vigtigt for en effektiv arbejdsdag.\nEt ryddet skrivebord giver bedre forudsætninger for at fokusere og koncentrere sig. Sørg derfor for, at der ikke står for mange ting og fylder, og at papirer ikke flyder over det hele. Hav reoler og mapper med klare arkiveringssystemer. En plante eller to giver et bedre indeklima på kontoret, hvor der måske ikke altid er de bedste muligheder for frisk luft.\nHav en opslagstavle eller et whiteboard til forskellige idéer, eller brug post-it notes på væggen. Hvis du er den visuelle type, kan du med fordel bruge en hvid væg til at lave opgavestyring og prioritering af dine opgaver. Tegn eller skriv på post-it notes, og flyt dem rundt, som opgaverne skrider frem i processen.


Fem historiske fredagslinks\nDato: 17 april, 2015\nEn god kontorstol betyder meget. Hvis du ikke sidder ordentligt, når du arbejder ved computeren, kan det få irriterende følger for dig. Lad mig nævne nogle få:\nOndt i skuldre\nMindre virksomhed og foretagsomhed\nDerfor skal du passe på med at spare på de forkerte områder, når dit kontor indrettes. Sammen med min gode makker, Karen Marie, har vi lige investeret nogle penge i en god stol – og den er vi glad for. Faktisk så glad, at vi har svært ved at forlade stolen.\nOg det er også en dum ide! Vi skal nemlig røre os – helst minimum en gang i timen – så når du køber kontorstolen, så køb også noget du skal rejse dig efter, fx en kaffemaskine. Nå, ikke mere snak. Vi skal i gang med denne fredags links, hvor vi omtaler mange interessante sites. Læs om gode bøger, kontormøbler, samfund, kunst, musik og billige computerspil.\nwww.scanoffice.com: Det var hos Scan Office vi købte vores stol. Det firma anbefaler jeg varmt.\nwww.cheapshark.com: Endnu et godt tip fra Morten Juhl-Johansen Zölde-Fejér. Morten skriver: – Jeg faldt over en anbefaling af sitet cheapshark.com – her laver man prisovervågning af computerspil. Jeg er ikke den store spiller, men det er i hvert fald ret smart sat op.\nwww.mindmovingmusic.dk: En spændende dansk hjemmeside, hvor du kan lære meget mere om musiks virkning på mennesket. Vidste du at du kan bruge lyd strategisk i din markedsføring?\nwww.iheartintelligence.com: En udenlandsk blog som har fokus på spændende ting i livet, for eksempel selvudvikling, teknik, helbred, miljø, kunst og samfundet. Der skulle være læsestof nok til en times tid eller to …\nwww.goodreads.com: Hvilken bog er den næste du skal have læst? Få inspiration til gode bøger i dette Læse-Facebook, hvor man hjælper hinanden med de gode bøger. For ægte læseheste.\nForrige Disse film skal du se\nNæste: Genveje i PowerPoint


Der bliver talt meget om udskamning siden pressemødet i sidste uge, hvor Mette Frederiksen (S) og Søren Brostrøm kraftigt opfordrede de ikke-vaccinerede til at se at få det gjort.\n”Man lever livet farligt i Danmark den her vinter, hvis man er uvaccineret voksen,” sagde direktør i sundhedsstyrelsen Søren Brostrøm.\nDet er der rigtig mange mennesker, der føler sig ramt af, og netaviserne og de sociale medier bugner af forurettede mennesker, der føler sig udskammet i deres frie fravalg af vaccine. Vi har at gøre med så følsomt et emne, så selv det, at man taler direkte og kontant til voksne mennesker, åbenbart bliver forvekslet med ”udskamning”. Min holdning er, at vi godt kan tale om ”tonen i debatten” og sugar coate derudad, men det fjerner blot fokus fra det vigtige, nemlig hvordan vi bekæmper en farlig sygdom, som truer vores vinter igen.\nPolitikerne har ikke så mange hjul at dreje på her i pandemiens tredje bølge – vi har vaccine, vi har test, og vi har nedlukning. Alle vil gerne undgå nedlukning, og derfor bliver der skruet op for den direkte tone nu. Knap 4,5 millioner danskere, eller godt 75 procent af landets borgere, har fået to stik, så hvad skal der til for at få de sidste med? Der er selvfølgelig børn under 12 år, der indtil videre ikke anbefales vaccinen, og så er der sårbare borgere, som ikke kan tåle vaccinen. Men der er også en stor gruppe, der ganske enkelt ikke vil vaccineres.\nMedierne flyder derfor med sære kommentarer fra de vaccineskeptiske som: ”Jeg føler bare ikke, at Corona er særlig alvorligt” og ”jeg ved ikke, hvordan jeg skal forklare det, men jeg tror, det er noget opkørt noget”. Usikkerheden er til dels forståelig, selvom vi ikke kan bruge mere tid på at debattere, om corona er farligt eller ej med over 5 millioner dødsfald på globalt plan. Dagligt er der dog interviews med danskeren på gaden, som ofte er en skeptisk kvinde, der ikke vil vaccineres, eller lade sine børn vaccinere, fordi hun ikke føler, at corona er virkeligt/farligt for hende og hendes børn, og at den vaccine desuden er lavet ”alt for hurtigt”.\nHer kan vi andre jo undre os over, at helt almindelige borgere pludselig springer ud som eksperter med indgående viden om normalhastighed i international vaccineudvikling, men vi kan også bare minde om, at grundlaget for de coronavacciner, vi nu får tilbudt af staten, bygger på forskning i mRNA-vacciner, som har været i gang siden slutningen af 1980’erne (primært med henblik på cancerbehandling og siden influenza-sygdomme) med de første forsøg med mennesker i 2001, altså for hele 20 år siden. Så lynhurtigt er det ikke ligefrem gået…\nKvinder er skeptiske\nJeg finder det interessant, men også bekymrende, at det lader til, at flere kvinder end mænd ikke vil vaccineres. Det bekymrende er, at det ofte er kvinderne, der står for lægebesøg og sundhed, når det gælder børn og unge og sådan set også familiens ældre, og jeg har nu hørt adskillige historier om skilsmissebørn og tvister over vaccine, hvor store børn simpelthen lader sig vaccinere i skjul på de dage, hvor de er hos far, fordi mor er imod.\nMin egen lommefilosofiske kønsanalyse af, hvorfor kvinder lader til at være mere vaccineskeptiske er, at vi kvinder føler os tættere forbundne med vores krop, end mænd gør (NotAllMen) grundet fertilitet, cyklus, hormoner, graviditeter og så videre, og at vi måske derfor også er mere bekymrede for, hvad en vaccine kan gøre af skade i vores kroppe. Pandemien er desuden et kæmpe, mellemfolkeligt kontroltab for os alle, og det at bestemme over kroppen er, måske, en måde at få lidt kontrol tilbage på.\nForleden fortalte læger til Berlingske, at det stort set kun er uvaccinerede patienter, der har rigtig hårde forløb og er indlagt på intensivafdelingerne. ”Det helt dominerende billede er, at vaccinerne i betydelig udstrækning beskytter folk mod at blive kritisk syge,” udtalte overlæge Nicolai Haase fra Rigshospitalets intensivafdeling og fortalte, at det er samme billede på de 10 andre intensivafdelinger, han var i kontakt med.\nDer er selvfølgelig masser af vaccinerede, der bliver smittede, men det er for det meste ikke dem, der bliver meget syge, indlagte eller dør. Blandt vaccineskeptikerne argumenteres der så med, at tusindvis af vaccinerede danskere er eller har været smittede, og hvad skulle de så tage vaccinen for, for den er blot en form for falsk tryghed. Men der må jeg bare gentage, at ingen har lovet os, at vaccinen gør, at vi ikke kan smittes, men at den derimod skal dæmpe belastningen på sundhedsvæsnet ved, at færre får et alvorligt forløb og skal indlægges og i respirator; man vil undgå de frygtede italienske tilstande, hvor læger skal vælge mellem, hvilke patienter de kan tilbyde behandling eller ej, og at alle andre patienter stadig kan få deres vigtige behandling i sundhedsvæsnet.\nAndre steder i Europa får vaccineskeptikerne en mere hård medfart end herhjemme. I Tyskland må uvaccinerede ikke længere få adgang til restauranter, barer, fitnesscentre og frisører. I Frankrig har Macron meldt ud, at borgere over 65 år, der ikke tager imod boosterstik, vil få inddraget deres coronapas i begyndelsen af december. Dermed er det slut med restaurantbesøg, offentlig transport og flyrejser, hvilket straks fik 100.000 franske seniorer til at booke en vaccinetid. I Østrig gør man klar til en ny nedlukning, hvor uvaccinerede borgere kun må forlade hjemmet for at arbejde, handle eller dyrke motion. Og i Rusland forsøgte man sig med en tvungen ferieuge og lockdown for at stoppe smitten og har desuden indført obligatorisk vaccination i visse erhverv, skriver Sundhedspolitisk Tidsskrift.\nEndelig viser et nyt israelsk studie, at et tredje boosterstik med 92% sikkerhed afværger alvorlig sygdom, så den danske strategi, hvor vi tilbyder et tredje stik til de mest sårbare, og sikkert snart også til alle over 50 år, lader til at være effektiv.\nVi står overfor endnu en utryg vinter med stigende smitte og lokale nedlukninger, og det kommer til at blive bøvlet og nedtur. Forhåbentligt kan vi undgå en jul med restriktioner, men vi må alle sammen bidrage med det, vi kan, i kampen mod corona. Så vi kommer nok heller ikke udenom, at det bliver normalt for vaccinerede, og især folk i risikogruppen, at fravælge samvær med uvaccinerede denne vinter. Simpelthen fordi vi er nødt til at passe på os selv.