3 Hvedagsliv fø og nu fotalt gennem Abejdemuseets Bønemuseum, Skoletjenesten Abejdemuseet, Tekst og edaktion: Susanne Ane-Hansen, Linda Nøgaad Andesen, Ane Riis Svendsen. Layout: Maianne Bisballe/Skoletjenesten. Tyk: PE offset. ISBN: Foto: Abejdemuseet & Abejdebevægelsens Akiv og Bibliotek. Hvis ophavdsetten skulle væe kænket, e det utilsigtet. Retmæssige dokumenteede kav vil blive honoeet efte de samme etningslinje, som hvis de på fohånd va indhentet tilladelse. En sælig tak til alle de eleve og læee de med dees idee, nysgeighed og engagement ha væet med til at fome mateialet og foløbet på museet. 2\n14 Spøgsmål Sva 1. Hvad lave en skåfabik? 2. Hvofo fotælle faen ikke, at han ha fået lønfohøjelse? 1. Det e en fabik, de lave skå. Skå e en slags tobak, man putte i munden. 2. efte Stategi: at opsummee Hvad handle teksten om? Hvodan passede dine foudsigelse med teksten? Hvo og hvodan fandt I sva på spøgsmålene? mens Stategi: at stille spøgsmål og at opklae Din læe læse næste tekst op, I stille spøgsmål og opklae dem. Skiv spøgsmål og sva i skemaet unde teksten. Fattige bøn fa byen kunne blive feiebøn. Det fotælle Chistian om he: Feiebøn Pakke Da jeg va feieban, havde jeg ikke andet tøj med end mit ejsetøj et pa møe bukse og en skjote. Mo havde lovet at indløse nogle skjote fa pantelåneen og sende dem ove. Et pa dage efte kom en lille pakke og et bev til mig fa mo. I pakken lå de to skjote og en bluse. Jeg vidste, at det havde væet dyt fo min mo at få skjotene hjem. Defo flygtede jeg ud til jenbanen, hvo ingen kunne se mig. Og he sad den håde ababedeng og tudede ove, hvad min mo havde betalt, fo at jeg kunne få skjotene. (Cika 1890) 13\n40 Fælles samtale sammenlign Hvodan bo man i dag? Hvodan e jees bolige indettet? Hvo sove I? Hvilke foskelle e de på boligen dengang og nu? 39\n41 Leg og fitid fø Gå sammen i makkepa og læs teksten. Fø I læse Hvad e oveskiften? Skiv den he: Hvad to du, teksten deje sig om? Fotæl det til din makke. Hvad ved du om det? Fotæl det til din makke. mens Mens du læse Læsefomål: Læs teksten, og søg viden om leg og fitid i gamle dage. Bug stategien: læs-stop-fotæl-læs igen-skiv Du skal læse teksten to gange: 1. Læs et afsnit, stop op, og fotæl med dine egne od, hvad du få at vide om leg og fitid i afsnittet. 2. Læs igen. Nu skal du selv skive oveskifte til afsnittene i tankekotet. Skiv bagefte stikod om leg og fitid i gamle dage unde den oveskift, de passe til. Sæbekassebil 40\n42 Det va en luksus fo abejdebøn at lege. De skulle føst og femmest abejde, gå i skole og hjælpe til hjemme. Men abejdebøn legede. De legede i baggåden og på gaden, og hvo de elles va plads. De va ikke plads til at lege i de små lejlighede, men i gåden og på gaden va de plads, og he va mange bøn. He legede bønene med tillebånd, fanglege, sanglege, hinkede, sjippede elle spillede med kugle. Sjippetov Det va ikke så almindeligt, at bøn gik til noget, fx i en klub, spillede fodbold elle gik til spil. Hvis de gik til noget, va det til dans. Så havde de fint tøj på. Dengene havde vand i hået, og pigene havde sløjfe. Abejdebøn havde ikke så meget legetøj. Det va de ikke åd til, men bøn elle voksne lavede selv legetøj af papi, en stump tæ elle et stykke stof. De va meget opfindsomme. En gang imellem va de fest. Så va de teate elle bal. Til fastelavn slog de katten af tønden, og til jul va de juletæsfest med sang, dans og godte. Det va åets støste fest. Den glædede alle sig til. Leg og fitid 41\n43 efte Efte du ha læst fælles samtale Opklaende spøgsmål, som du ikke kan finde diekte sva på i teksten. He må du buge din viden, oplevelse fa besøget på Abejdemuseet elle din sunde fonuft. Fælles samtale Hvofo va det en luksus fo bøn i gamle dage at lege? Hvofo gik bøn ikke til så mange ting i gamle dage? Hvodan så bønenes legetøj ud? Tjek din foståelse Gå sammen med et andet makkepa, og fotæl hinanden, hvad I nu ved om leg og fitid i gamle dage. 2. Tegn hve isæ en tegning til teksten, som vise, hvad den deje sig om. 3. Bug dine stikod, og skiv en fagtekst om leg og fitid i gamle dage. Faktaboks beskivende tekste Nå du beskive leg og fitid i gamle dage, kan du buge disse vebe: va, havde. Bug også od, de fave teksten, fx fint, stump, stykke, meget, støste. Lav nyt afsnit, nå du begynde på noget nyt. Sangleg 42\n44 Fælles samtale sammenlign Hvo meget fitid ha bøn i dag? Hvo lege bøn i dag? Hvad lege bøn i dag? Hvilke slags gave få bøn i dag? Hvad e foskellen på leg og fitid dengang og nu? 43\n45 Mad og dikke fø Gå sammen i makkepa og læs teksten. Fø I læse Hvad e oveskiften? Skiv den he: Hvad to du, teksten deje sig om? Fotæl det til din makke. Hvad ved du om det? Fotæl det til din makke. mens Mens du læse Læsefomål: Læs teksten, og søg viden om mad og dikke i gamle dage. Bug stategien: læs-stop-fotæl-læs igen-skiv Du skal læse teksten to gange: 1. Læs et afsnit, stop op, og fotæl med dine egne od, hvad du få at vide om mad og dikke i afsnittet. 2. Læs igen, skiv oveskifte til afsnittene i tankekotet, og skiv bagefte stikod om mad og dikke i gamle dage unde den oveskift, de passe til. Abejdefamilie spiste mange fedteklemme. Det va ugbød med fedt og salt. Det va billigt og mættede godt. Men det va ensfomigt, og man blev let syg af ensfomig mad. Mange bøn døde, fø de va fyldt 5 å. Til middagsmad spiste abejdefamiliene slæbesild, katofle med stegte sild elle stegt flæsk, gule æte elle kogt hvidkål. De spiste også meget gød, fx øllebød og sagovælling. Maden va meget salt, men man kunne ikke dikke vandet. Det va ikke ent. Både bøn og voksne dak i stedet fo øl, kaffe og te, og mange voksne dak bændevin. Til sælige lejlighede fik bøn slik. Det va kandis. Kandis va lavet af smø og sukke, de blev smeltet på en pande. Det blev hådt som en slikkepind, nå det va blevet koldt. 44\n46 Købmand Mad og dikke 45\n47 efte Efte du ha læst fælles samtale Opklaende spøgsmål, som du ikke kan finde diekte sva på i teksten. He må du buge din viden, oplevelsene fa besøget på Abejdemuseet elle din sunde fonuft. Fælles samtale Hvofo blive man syg af ensfomig mad? Hvofo mon mange bøn døde, fø de va 5 å? Hvad mon slæbesild va? Hvofo va vandet ikke ent nok til at dikke? Hvilken slags øl, to du, bøn dak? Tjek din foståelse Gå sammen med et andet makkepa, og fotæl fo hinanden, hvad I nu ved om mad og dikke i gamle dage. 2. Tegn hve isæ en tegning til teksten, som vise, hvad den deje sig om. 3. Bug dine stikod, og skiv en fagtekst om mad og dikke i gamle dage. Faktaboks beskivende tekste Nå du beskive mad og dikke i gamle dage, kan du buge disse vebe: va, havde, blev. Bug også od, de fave teksten, fx ensfomigt, stegt, kogt, hådt, billigt. Lav nyt afsnit, nå du begynde på et nyt fohold. En familie om middagsbodet 46\n48 Pespektiveing fælles samtale Hvad spise man i dag til mogenmad, fokost, middagsmad? Hvad dikke bøn og voksne i dag? Hvad spise man ved sælige lejlighede i dag? Hvilke foskelle e de på mad og dikke dengang og nu? 47\n49 Hvedagsliv i dag Skiv en fagtekst om, hvodan hvedagslivet e i dag. Teksten skal have fie afsnit, og de skal deje sig om dette: Foto: Jeppe Calsen, Vestvolden Abejde og skole i dag Bolige i dag Leg og fitid i dag Mad og dikke i dag Planlæg Gå sammen i guppe på te, og tal om, hvad I vil beskive. Skiv hve isæ stikod til jees tekst i tankekotet he: Abejde og skole Bolige Leg og fitid Mad og dikke 48\n50 Skiv teksten på compute. Nå du skive en fagtekst om nutiden, skal du huske at: buge vebe som e, ha, ligge, nå du beskive din egen tid. buge od, de fave teksten. lave nyt afsnit, nå noget nyt begynde. Respons Læs teksten op fo mindst 3 ande eleve, og hø dees beskivelse. Tjek, om jees tekste e fagtekste og beskive, hvodan hvedagslivet e i dag. Tjek også: Ha I bugt vebe som e, ha, ligge? Ha I bugt od, de fave teksten? Ha I lavet nyt afsnit, nå noget nyt begynde? Bug esponsen, og et jees tekste til. Oplæsning Læs teksten op fo to ande, som du ikke ha planlagt med. Fælles samtale Hvilke foskelle e de på hvedagslivet i gamle dage og nu? Hvilke lighede e de? Foto: Jeppe Calsen, Vestvolden 49\n51 Fotos som kilde Nu ha I abejdet med eindinge og beskivende tekste som kilde, og I ha talt om foskellen på føstehåndskilde og andenhåndskilde. I dette kapitel skal I abejde med fotos som kilde til viden. Gå sammen i guppe på fie, og tal om disse spøgsmål: E fotos føste- elle andenhåndskilde? Begund jees sva. Hvad e foskellen på illustatione og fotos? Fælles samtale En fa hve guppe fomidle, hvad guppen ha talt om. E I enige? Hvofo? Hvofo ikke? Beskiv et billede Læeen som ollemodel Jees læe beskive og analysee et billede og vudee, hvad billedet kan fotælle om hvedagsliv i gamle dage. (vælg selv et elle se læevejledningen) Beskiv et foto fo en blind Gå sammen i makkepa, og gø sådan he: 1. Den ene beskive et foto lidt ad gangen. Den anden må ikke se billedet. (Din læe finde billedene i læevejledningen) 2. Den anden tegne fotoet efte anvisningene. 3. Sammenlign foto og illustation. Hvilke foskelle e de? 4. Vælg et andet foto. 5. Byt opgave, så den, de fø beskev fotoet, nu tegne. 6. Sammenlign igen foto og illustation. Hvilke foskelle e de? 50\n52 Fælles samtale Hvilken foskel e de på illustation og foto? Hvilken betydning ha foskellen? Sammenlign jees efainge med illustatione fa de beskivende tekste med jees samtale om føste- og andehåndskilde. E illustatione og fotos føste- elle andenhåndskilde? Hvofo? Hvofo ikke? 51\n53 Fællesskivning Nu skal I beskive et nyt foto fa hvedagsliv i gamle dage. I skal buge dette ak: 1. Se og beskiv 2. Fotæl histoien i billedet 3. Stil skiftlige spøgsmål til makkeens tekst i kolonne 1 og 2 4. Sva på makkeens spøgsmål 52\n54 Gø sådan: 1. Kig godt på fotoet, og beskiv det i kolonne 1. Bug 3 min. Beskiv fx: Pesonene: Hvem e de? Hvodan se de ud? Hvad lave de? Stedet: Hvo e fotoet taget? Hvodan se de ud? Bug vebe som e, ha, bestå af, ligge, stå, sidde Bug od, de fave teksten, fx lille, sto, sjovt, gammelt, fint 2. Bug kolonne 2, og fotæl, hvad de ske på billedet. Skiv også, hvad du to, pesonene synes om det, de ske. Bug igen 3 min. 3. Byt hæfte med en makke, de ha det samme foto, som du ha. Læs, hvad din makke ha skevet i de to føste kolonne, og skiv spøgsmål til hans elle hendes tekst i 3. kolonne. 4. Byt igen. Læs din makkes spøgsmål, og skiv sva på dem i 4. kolonne. 5. Gå sammen i guppe på fie, sådan at de e to i guppen, de ha det ene foto, og to, de ha det andet foto. Læs på skift op fo hinanden. Hvilke foskelle og lighede e de på jees tekste? 6. Tal om, hvad billedene fotælle je om hvedagsliv i gamle dage. E I enige? Hvofo? Hvofo ikke? 7. Femlæg jees samtale fo klassen. Fælles samtale Hvad kan fotos fotælle om hvedagsliv i gamle dage, og hvilken vædi ha fotos som kilde? 53\n55 Foklaende tekste I dette kapitel skal du læse om åsagene til, at folk flyttede fa land til by. fø Hvofo flyttede folk fa landet til byen? Fo cika 125 å siden flyttede Chistian Chistensen med sin familie fa Lolland til København. Han va 5 å. Men hvofo flyttede Chistians familie og mange ande fa landet til byen? Hvodan va det at leve på landet dengang? Det skal du læse om he, men føst skal du gøe dig tanke om, hvofo folk flyttede til byen. Mødet på midten Gå sammen i guppe på fie, og skiv i hve jees hjøne af et stykke A3 papi, hvad I to, gunden kan have væet til, at folk flyttede fa landet ind til byen. (3 min.) Sig på skift, hvad I to, og tal bagefte om, hvilke gunde de kan have væet til, at folk flyttede fa landet til byen. Skiv jees sva som stikod i midten af papiet. Femlæg jees synspunkte fo klassen. Se teksten side an, og skiv he, hvilke afsnit teksten e delt op i: Fotæl din makke, hvad du to, du kan få viden om i afsnittene. 54\n56 Faktaboks foklaende tekste Teksten e en foklaende tekst. Væ defo opmæksom på od og udtyk, de vise dig, hvo i teksten foklaingene stå. Læg fx mæke til od som: fodi, defo, så, fo at, på den måde, deved, altså, nemlig, det vil sige mens Læsefomål I tekst og fotos kan du læse, hvodan det va at leve på landet i gamle dage, og hvofo folk flyttede fa landet til byen. Jees læsefomål e at finde ud af: 1. Hvad få du at vide om at bo på landet fo ca. 125 å siden? 2. Hvofo flyttede folk fa landet til byen? 55\n57 Livet på landet Fo 200 å siden levede de fleste menneske i Danmak på landet. De va godsejee, bønde, husmænd, landabejdee elle tyende. Nogle va også håndvækee, fx smede, tømee elle møllee. I dette afsnit få du noget at vide om, hvodan godsejee og bønde boede, hvad de abejdede med, og om de va ige elle fattige. mens Mens du læse Din læe e ollemodel og vise, hvodan hun benytte stategie fo at fostå, hvad hun læse. Stategie: 1. Se på billedene, og tænk ove, hvad de fotælle 2. Foudsig-stil spøgsmål-opkla-opsumme 3. Læs igen, skiv note, og genfotæl Godsejee og bønde Godsejee og bønde boede på stoe gåde med make, og de ejede selv gåden. Godsejene va ige og havde støe gåde end bøndene. Både godsejee og bønde levede af at dyke joden og af at holde dy, fx køe og gise. De såede kon og gønsage og spiste det, de dykede. Men godsejene og bøndene dykede 56\n58 mee, end de selv kunne spise. Defo solgte de det kon, de ikke selv skulle buge. Fo pengene købte de såsæd, så de igen kunne dyke joden. Elle de solgte nogle af dees dy levende elle slagtede dem og solgte kødet. På den måde tjente godsejee og bønde penge til at købe nye dy. Mændene gjode det gove abejde på gåden elle godset: De slagtede dyene. De pløjede makene med plov og høstede konet med le. Kvindene malkede køe og hjalp til i maken. De bandt konet til neg. Bønene passede dyene. De vogtede få og øgtede køe. Det va et hådt abejde at passe en gåd, fodi de ikke va maskine dengang. De havde fx ikke taktoe og mejetæskee. Bøndene havde heste til at tække dees vogne med, men alt andet abejde måtte de gøe med hændene. Defo va de bug fo mange hænde. Alle i en familie måtte hjælpe til, men det va ikke nok. Defo havde man også landabejdee og tyende. Bolig Godsejee og bønde Spøgsmål Sådan tjene de penge Mænds abejde Kvindes abejde Bøns abejde 57\n59 efte Efte du ha læst Gå sammen i makkepa, bug stikodene, og genfotæl fo hinanden, hvad I fik at vide om at bo på landet fo ca. 125 å siden. Fælles samtale Stil jees spøgsmål i klassen, og find sva på dem. Foudsige Fik I sva på spøgsmålet: Hvofo flyttede folk fa landet til byen? Hvis ikke, hvad to I så kunne væe åsagen? Landabejdee og tyende I dette afsnit få du noget at vide om, hvodan landabejdee og tyende boede, hvad de abejdede med, og om de va ige elle fattige. mens Mens du læse Fælles læsning med bug af stategiene: 1. Se på billedene, og tænk ove, hvad de fotælle 2. Foudsig-stil spøgsmål-opkla-opsumme 3. Læs igen, skiv note, og genfotæl Landabejdene va folk, de ikke selv havde en gåd. De fik abejde på gådene, nå de va bug fo eksta hænde. De boede og abejdede på godsene elle gådene. De fik en seng at sove i og mad at spise kost og logi, kalde man det. De måtte abejde fa mogen til aften. De va ikke meget fitid. Om vinteen va de ikke bug fo så mange folk. Så måtte landabejdene klae sig, så godt de nu kunne, elle også kom de på fattiggåden. På fattiggåden boede de, men mad måtte de tigge i landsbyen. Det va meget flovt at komme på fattiggåden. Tyende va kvinde, de hjalp med at lave mad og gøe ent på gådene. Dengang va de nemlig ikke køleskabe, komfue og fysee, så det tog lang tid at lave mad. Alle, de abejdede på et gods elle en gåd, spiste også på gåden, så de va mange folk, de skulle have mad på en gang og hve dag. 58\n60 Tyende Bolig Landabejdee og tyende Spøgsmål Sådan tjene de penge Mænds abejde Kvindes abejde Bøns abejde 59\n61 efte Efte du ha læst Gå sammen i makkepa, bug stikodene, og genfotæl fo hinanden, hvad I fik at vide om at bo på landet fo ca. 125 å siden. Fælles samtale Stil jees spøgsmål i klassen, og find sva på dem. Foudsige Fik I sva på spøgsmålet: Hvofo flyttede folk fa landet til byen? Hvis ikke, hvad to I så kunne væe åsagen? Husmænd fø Fø du læse Hvad to du, du kan læse om i dette afsnit? Fotæl det til din makke. mens Mens du læse Læs i makkepa, og bug stategiene: 1. Se på billedene, og tænk ove, hvad de fotælle 2. Foudsig-stil spøgsmål-opkla-opsumme 3. Læs igen, skiv note, og genfotæl Husmænd 60\n62 En husmand ejede ikke selv sit hus. Husmandens hus va ejet af en bonde elle en godseje. Husmandens hus va lille, de va en stald, nogle få dy og et lille stykke jod til. Husmændene va tit fattige, fodi de ikke kunne dyke nok til, at alle i familien blev mætte. Og de va slet ikke noget tiloves, som de kunne sælge. Defo måtte husmændene abejde fo en ig bonde, så de kunne tjene lidt eksta penge til mad. Men det va helle ikke altid nok, fo dengang havde familiene mange bøn. Det va helt almindeligt at have bøn. Bønene i en husmandsfamilie måtte defo ud at tjene. Det vil sige, at dees foælde lavede aftale med en bonde om, at et ban hjalp til på en gåd. Til gengæld fik banet kost og logi. Så va de en minde i familien, de skulle have mad. Og så va de mee mad til dem, de skulle abejde. Nogle bøn va kun 8-10 å, nå de kom ud at tjene. Fo det meste va de kun ude at tjene om sommeen. Nå husmandens bøn fyldte 14 å, va de voksne og måtte abejde som en voksen. Bolig Husmænd Spøgsmål Sådan tjene de penge Mænds abejde Kvindes abejde Bøns abejde 61\n63 efte Efte du ha læst Bug stikodene, og genfotæl fo hinanden, hvad I fik at vide om at bo på landet fo ca. 125 å siden. Fælles samtale Stil jees spøgsmål i klassen, og find sva på dem. Hvodan va det at leve på landet i gamle dage fo godsejee, bønde, husmænd, landabejdee og tyende? Foudsige Fik I sva på spøgsmålet: Hvofo flyttede folk fa landet til byen? Hvis ikke, hvad to I så nu kunne væe åsagen? Eik Henningsen, Bønde i Hovedstaden,\n64 fø Fø du læse Læs titel og intotekst. Folk flytte til byen Sådan va det at leve på landet i mange å, men fo ca. 125 å siden kom de flee og flee maskine. Bøndene fik bede plove og selvbindee. De va ikke bug fo så mange hænde til at passe de nye plove og selvbindee. Defo blev mange landabejdee abejdsløse, og det blev endnu svæee fo dem at klae sig på landet. Fælles samtale Hvilke åsage to I nu, de kan have væet til, at folk flyttede fa landet til byen? Kongens Nytov 63\n65 Abejdee mens Mens du læse Læs i makkepa, og bug stategiene: 1. Se på billedene, og tænk ove, hvad de fotælle 2. Foudsig-stil spøgsmål-opkla-opsumme 3. Læs igen, skiv note, og genfotæl I byene opstod de på samme tid flee og flee fabikke. Fabikkene lavede mange af de ting, som håndvækene på landet tidligee havde lavet. Fabikkene havde bug fo abejdee. Defo flyttede folk fa landet til byen. De håbede på at få abejde og mulighed fo et bede liv i byen. Nogle blev også lokket detil af familie, de alleede va i byen. 64\n66 Men det va helle ikke altid nemt at klae sig i byen. Det va de flee gunde til: Fo det føste manglede de lejlighede til alle dem, de flyttede ind til byen. De blev defo hutigt bygget mange høje etageejendomme. Lejlighedene va små og møke. Folk kom til at bo så tæt, at mange blev syge og døde i en tidlig alde, fodi de smittede hinanden. Fo det andet betalte fabiksejene en dålig løn. Så også i byen måtte hele familien abejde fo ikke at sulte. I byen abejdede folk ikke ude i den fiske luft, men i møke og indelukkede um. Det va et hådt abejde. Så defo blev mange abejdee let syge. Fo det tedje boede abejdene ikke det sted, hvo de abejdede. De boede i etageejendomme i næheden af den fabik, som de abejdede på. I byen kunne de selv bestemme, hvo de ville bo, hvis de kunne betale huslejen. Men de fik ikke mad på dees abejde, som de havde fået på landet. Abejdefamiliene måtte selv søge fo mad, og det va ikke altid nemt, nå de va mange munde, de skulle mættes. Hvis en i familien blev syg elle døde, kunne man ikke få hjælp på samme måde, som man kan i dag. Så måtte man klae sig, som man bedst kunne, elle man måtte flytte sammen med ande. Med tiden blev det nemmee at klae sig i byen. Abejdene fik kæmpet sig til bede vilkå. På fabikkene kom de med i et fælleskab en fagfoening som kæmpede fo minde abejde og mee fitid. De kæmpede fo 8 times abejde, 8 times fitid og 8 times hvile. Og fik det. Abejdene fik også et til feie, og senee kom en lov, som fobød bøn unde 10 å at abejde på fabik. Med tiden blev mange af de gamle bolige evet ned og estattet af nye og bede bolige. 65\n67 Abejdee Spøgsmål Bolig Sådan tjene de penge Mænds abejde Kvindes abejde Bøns abejde efte Efte du ha læst Bug stikodene, og genfotæl fo hinanden, hvad I fik at vide om: Hvofo flyttede folk fa landet til byen? Fælles samtale Dengang Stil jees spøgsmål i klassen, og find sva på dem. Hvilke åsage va de til, at folk flyttede fa land til by? Nu Hvodan e det i dag? Flytte folk også fa land til by i dag? Hvodan e abejdsfoholdene i dag? Hvilke bolige blev evet ned, og hvo blev de bygget nye? 66\n68 Undesøg Gå sammen i makkepa, og undesøg: Hvad e en fagfoening? Hvonå blev de føste fagfoeninge dannet? Hvonå fik abejdene 8 times abejde, 8 times fitid og 8 times hvile? Hvonå fik abejdene et til feie? Hvonå kom den lov, de fobød bøn unde 10 å at abejde? Abejdebevægelsens kav 67\n69 Evalueing Fotællende tekst om hvedagsliv i gamle dage Nu skal du finde ud af, hvad du ved om hvedagsliv i gamle dage. Du skal skive en fotællende tekst. Handlingen skal udspille sig i den tid, du ha læt om he i foløbet, men pesonene i teksten skal væe opdigtede. Planlæg din tekst Planlæg din tekst sammen med en elle to ande eleve, og skiv stikod til din tekst i dette notatak: Ramme Mine idee som stikod Eksemple Pesone Opdigtede Stedet Hvo foegå fotællingen? En familie i en etageejendom En familie, de oveveje at flytte fa landet til byen En familie, de lige e flyttet til byen Folk på en fabik I byen På landet I hjemmet På en fabik I en skole Plot Hvad e det fo en konflikt, teksten handle om, og som ha med tiden at gøe? Tekstens opbygning En mo ha svæt ved at læe sit ban at lave ildtændee En deng må skaffe mad til familien Et ban e feieban En familie ha mistet dees lejlighed En fa e syg og kan ikke abejde En ulykke på fabikken Indledning, midte, slutning Bud og et poblem, de skal løses Beskivelse af følelse, så man kan leve sig ind i tiden og pesonene 68


Cummings Guesthouse i Wellington til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 25 ejendomme i Wellington.\n20 Cummings Street, Wellington, Wellington, Sydafrika, 7655 - Rigtig god placering - Se på kort\nMere om Cummings Guesthouse\nNår du besøger Wellington, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Cummings Guesthouse, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nCummings Guesthouse tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Gæsterne på dette hotel har glæde af grillfaciliteter, vaskeri, renseri på stedet.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. I løbet af dagen kan du nyde den afslappende atmosfære i udendørs pool, have. Cummings Guesthouse er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Wellington.


Prøv Royal Copenhagen og et musselmalet stel på en ny måde - skagenclip.dk\nMed blå mega riflet fra Royal Copenhagen får du musselmalet stel, ja men du får det på en helt ny måde. Alt er blevet større, og det gør også, at der aldrig kan være et helt mønster på en tallerken eller en kop. Blomsterne kravler op over kanter og blade snor sig hen over midten.\nDa alle dele er malet i hånden af de dygtige blåmalere, er der ikke to ting, der er ens. Eksempelvis er der måske en hel blomst på den ene kop, mens blomsten på den anden kop pludselig er på indersiden. De fine tegninger, der binder det musselmalede sammen er tilsvarende større, og de danser over de forskellige genstande.\nAlt er unikt og alligevel så ens. Du genkender straks farven, faconen og mønsteret. Det er helt det samme og samtidig helt nyt. Fordi det er det samme, passer det med det klassiske musselmalede, og fordi det er nyt, kan det stå helt alene.\nHar du allerede et musselmalet stel, så kan du vælge at alle krus skal være Blå Mega Riflet og på den måde skabe dit helt eget udseende. Eller du kan vælge, at fadene skal være det. Der kan blandes nyt og gammelt, uden det springer i øjnene på nogen måde, og netop det er med til at gøre, at Royal Copenhagen med alle deres designs bliver ved med at være relevante.\nOg med Blå Mega Riflet er der skabt et stel, der er født klassisk og moderne på en gang. De unikke dele gør borddækning til en leg, og du kan lade blomsterne mødes i en gigantisk mussel. Mulighederne er uendelige og der er rigtig mange forskellige varer at vælge imellem, så dit bord kan se ud, som du ønsker det.\nEn anden mulighed er at kombinere det med Royal Copenhagen sort riflet. Det er det klassiske hvide, riflede stel, der danner basen i musselmalet og Blå Mega Riflet - men med en kant. Farven er ikke længere skinnende eller hvid, den er derimod blevet sort og helt mat. Det er råt og vildt og en slående kontrast midt i det hvide.\nDetaljerne i det riflede stel træder i karakter og stellet bliver rustikt samtidig med, at du ikke på nogen måde er i tvivl om, at du er i Norden.\nDet sorte matte står overraskende godt til de store og blå blomster på den blanke, hvide overflade. Du har det riflede som gennemgående tema - mat der møder blankt. Det er en ny og spændende måde at pifte bordet op på, uanset om det er morgenmaden og de blødkogte æg i sorte æggebægere, eller om det er middagsbordet, hvor de sorte tallerkener vil give ethvert måltid en ny dimension og dybde.\nSom med alt andet Royal Copenhagen producerer, er kvaliteten lige så høj som den klasse, Sort Riflet signalerer. Du kan skabe en rå kontrast til de hvide og samtidig få den kvalitet, som du kender, oveni at det hele passer til hinanden i både udseende og størrelse.


Restaurant De Graslei, Gent - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Gent Restauranter i nærheden af Restaurant De Graslei\nAlle aktiviteter i Gent Aktiviteter i nærheden af Restaurant De Graslei\nEuropa Belgien Flanders East Flanders Province Gent Restauranter i Gent Restaurant De Graslei\n1.094 anmeldelser )\nNr. 22 af 741 Restauranter i Gent $$ - $$$\nFransk, Belgisk, Hollandsk Graslei 7, Gent 9000, Belgien+32 9 225 51 47Website\nAlle billeder (268) Fuld visning OversigtAnmeldelserPlaceringSpørgsmål og svarOplysningerMere Vis også Hoteller\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 1.094 anmeldelserFremragende36 %Rigtig god46 %Gennemsnitlig12 %Dårlig3 %Frygtelig3 %Lukketsø - ma11:00 - 22:00to11:00 - 22:00fr - lø11:00 - 22:30Alle åbningstider KØKKENER Fransk, Belgisk, Hollandsk, Fisk og skaldyr, Europæisk, Centraleuropæisk, Glutenfri retter PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING Graslei 7, Gent 9000, BelgienAlle oplysninger Forbedr denne registreringEr der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er dette en kosher-restaurant? Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (1.094)Medlemsvurdering Fremragende73Rigtig god97Gennemsnitlig18Dårlig6Frygtelig7Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (201)Engelsk (406)Hollandsk (363)Flere sprog Sprog Dansk (201)Engelsk (406)Hollandsk (363)Fransk (138)Spansk (81)Italiensk (45)Russisk (24)Portugisisk (17)Kinesisk (traditionelt) (13)Tysk (9)Græsk (3)Japansk (3)Koreansk (3)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 201 anmeldelser\nLars H1Anmeldt 16 juli 2015 fra mobile enheder FantastiskDet bedste måltid jeg har fået i Belgien endnu!\nFremragende tre-retters menu og kvalificeret, dygtigt og venligt personale med humør og pli.Tak, Lars H Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKate HReading, Storbritannien5216Anmeldt 18 juni 2017 Lad dig ikke afskrække af beliggenhed - i et meget turiststedMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSandra RTaunton, England, United Kingdom76Anmeldt 9 juni 2017 fra mobile enheder Perfekt beliggenhed og lækker madHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejHelenB11002311Anmeldt 30 maj 2017 Fantastisk frokost!!!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAlexander_randomToronto, Canada4625Anmeldt 25 maj 2017 God mad i dejlige omgivelserMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejQuentin D53Anmeldt 24 maj 2017 fra mobile enheder Fantastisk stedMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejCamilla R323Anmeldt 21 maj 2017 fra mobile enheder God madHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMichael WWuppertal, Tyskland3819Anmeldt 29 april 2017 Typiske flamske KøkkenMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejCrisNietoGijon, Spanien7129Anmeldt 25 april 2017 fra mobile enheder Almindelig restaurantHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAliceThomassenGent, Belgien10Anmeldt 25 april 2017 Et meget dejligt hyggeligt sted med en fantastisk udsigt og velsmagende mad!!!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nForrigeNæste123456…21Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenAllegro Moderato489 anmeldelser 0,03 km væk Belga Queen897 anmeldelser 0,03 km væk Three Monkeys88 anmeldelser 0,06 km væk Seværdigheder i nærhedenGhent City Center3.313 anmeldelser 0,13 km væk Graslei og Korenlei1.737 anmeldelser 0,06 km væk St. Michaels Bro1.128 anmeldelser 0,13 km væk Post Plaza129 anmeldelser 0,13 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Restaurant De Graslei.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\nFransk, Belgisk, Hollandsk, Fisk og skaldyr, Europæisk, Centraleuropæisk, Glutenfri retter\nBookinger, Udendørsservering, Siddepladser, Tjenerstab, Barnestole til rådighed, Serverer alkohol, Fuld bar, Accepterer American Express, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa, Gratis wi-fi\nGraslei 7, Gent 9000, Belgien Placering:


Nu kommer filmen om Tarok » TRAVSERVICE\nNu kommer filmen om Tarok\nI 2013 får en biograffilm om alle tiders mest kendte danske travhest TAROK premiere – her følger pressemeddelelsen\nHVIDSTENGRUPPEN er nu på fuld fart mod de 700.000 billetter i Danmark og er dermed én af de største succeser i nyere tid, og filmen ligger stadig i toppen. Det næste projekt fra Hvidstengruppens instruktør Anne-Grethe Bjarup Riis er den fantastiske historie om hesten Tarok, der samlede en hel nation og en familie.\nDR lavede i starten af 2010 en top 10 over vildeste toppræstationer indenfor dansk sport.\nGæt hvem der lå nummer 1? Præcis, Tarok. Han slog fodbold EM-holdet, VM-holdet og håndboldpigerne.\nYdermere er Tarok et navn alle over 30 år kender, vi ved alle, hvem han var, men vi kender kun historien i bidder ikke hele kagen.\nHistorien om Tarok er ikke bare et eventyr om en rød hingst, der løber hurtigere end andre heste. Det er et eventyr om en familie, der holder af heste. Om flid og dygtighed. Held og uheld. Om far og søn. Om den lille familie fra Skive der kom, så og sejrede, men beholdt begge ben på jorden. Men mest af alt er det et eventyr om kærlighed. En søns kærlighed til sin far, en mands kærlighed til sin kvinde og menneskets kærlighed til hesten.\nDanmark 1970’erne. Verden forandrer sig hurtigt. Pludselig går folk nøgne rundt i gaderne i København, der er hippier, atomtrussel og EU. Og midt i alt det her; den store globale verden som maser sig på, før vi vidste der var noget der hed global, midt i alt det, som hevet ud af en Morten Korch roman, kommer en hest travende. Et symbol på datiden, et symbol på styrke, på at Danmark er en spiller på internationalt niveau, en viking der vrinsker. Hesten kan løbe, hesten kan vinde, hesten er rød og hvid, født på dansk jord, opdrættet og trænet af en lille familie nord for Skive.\nEn hest der i en tid med usikkerhed giver os håb, i en verden hvor elektronikken stormer frem, bringer den minderne tilbage, fra dengang hvor Danmark var dus med skovens fugle.\nSom en anden Holger Danske rejser denne hest sig, samler os, som folk, som nation, som danskere. I denne usikre stund giver den os tro, håb og kærlighed. Dette er historien om Tarok.\nManuskriptet skrives af Jesper Nicolaj Christiansen, der blandt andet har været medforfatter på DR´s store TV satsning 1864 og har skrevet flere bøger her i blandt den prisvindende roman Soldater Græder Ikke.\nInstruktøren Anne Grethe Bjarup Riis om filmen: ”Historien om Tarok har det vildeste dramatiske potentiale. Den spænder sig ud fra den helt intime og personlige historie og op til en global og nærmest mytisk fortælling. En spejling. En arketypisk far/søn konflikt, der runger så voldsomt at savnet efter anerkendelse spreder sig som ringe i vandet, gennemsyrer alle lag i filmen, og gør temaet universelt.”\nProducenten Regner Grasten: Alle vil selvfølge tænke de Røde Heste, og det var for den tid også en stærk familie historie om det gode og onde. Filmen blev i 1950 set af over 2.300.000 mennesker, og er dermed en af de største succeser i dansk films historie. Så mindre kan også gøre det. Når det så er sagt, så er Tarok et meget spændende tids billede om overgangen fra de frie 70ér til de egoistiske 80ér, hvor alt handlede om penge….og det gør det også i dag. Så filmen om Tarok, vil som hesten gjorde dengang, vise at sammenhold og respekt for hinanden er det vigtigste i en kold tid.\nOptagelserne er planlagt til april-maj 2013 med premiere i de danske biografer den 10.oktober 2013.Cast vil bliver lanceret efter sommerferien


Sådan gør du dit hjem hyggeligt ved at opdage hygge 👵👴 60 År Og Jeg\nJeg ved ikke om dig, men jo ældre jeg får, jo mere sætter jeg pris på det hjem, jeg har bygget for mig selv. Min lejlighed er ikke noget særligt. Faktisk er det ret lille, alt taget i betragtning. Samtidig har jeg fyldt det med de ting, jeg elsker - billeder, blomster, glødelamper og meget mere! I dag vil jeg gerne snakke om Hygge, et dansk koncept, der groft oversætter som "hygge". Jeg håber, at det inspirerer dig til at bygge endnu mere af din personlighed ind i dit hjem! Kom med os til en kop te (eller kaffe) og en chat. Og hvis du nyder showet, bedes du fortælle en ven om os i dag. Din støtte betyder så meget for mig!\nHvordan ville du beskrive dit hjem? Hvad har du gjort for at gøre det hyggeligt? Venligst deltage i samtalen og fortæl en anden kvinde om Sixty og Me i dag. Jo flere jo bedre!\nHvad er de bedste steder at gå på pension? Ønsker du at nedskære i pension? Eller leder du efter et større hjem for at gøre plads til alle dine lidenskaber? Planlægger du at opholde dig, hvor du er nu? Eller har du valgt et eksotisk sted i et fjernt hjørne af verden for at gå på pension? Disse er blot nogle af de mange spørgsmål, som babyboomers står overfor, da de bestemmer hvor og hvordan man skal bo i pension.\nHelbredelse af verden og undgå beklagelse\nGod morgen! En af bivirkningerne af alle de tragiske nyheder, som vi har hørt om i det seneste, er, at det får os til at tænke mere om vores egne liv. Har vi gjort alle de ting, vi ønskede at gøre? Har vi fortalt folkene tættest på os, hvor meget vi bryr os? Da de franske og tyrkiske folk begynder den vanskelige helbredsproces, vil jeg starte en samtale om, hvordan man undgår beklagelse efter 60 år.\nHun blev tidligere nægtet adgang til USA, da hun havde det forkerte visum. Kilde: Getty. Bare måneder efter kontroversen omkring Yassmin Abdel-Magieds påståede "deportation" fra USA har den utrolige aktivist nu taget sigte på lufthavnens sikkerhed og indrømmer, at hun føler sig "ydmyget" hver gang hun går gennem skikke.\nAt være en helt efter 60, en Brexit Shock og FBI Under Fire\nGod morgen! Her er dagens nyheder Efter min mening har hver kvinde over 60 beføjelse til at være en helt. Nej, jeg taler ikke om at kunne springe høje bygninger eller se gennem mure. Jeg taler om at gøre en forskel i andres liv og blive involveret i årsager, som vi er lidenskabelige for. Bliv medlem, når vi diskuterer denne historie plus det seneste på Brexit, et nyt skibsbrud ud for Libyas kyst, FBIs hårde balancehandling, en anden selvmordsbombning i Tyrkiet og et opfordring til kvinder i Fran\nGod morgen! Her er dagens nyheder Hvis du nogensinde har fundet dig selv at søge mening i dit liv efter 60 (og hvem har ikke?), Er denne episode af morgen med Sixty og Me for dig. I dagens show deler jeg en artikel af en af vores blogbloggere, Stephanie Raffelock. I det taler hun om, hvordan man finder mening og bliver synlig efter 60 år.\nDet er sjovt de ting, du begynder at indse, da du bliver ældre. Jeg har fået at vide, jeg er en smiler, komplet med en ensidig dimple. Gennem årene har et soligt smil fået mig gennem nogle vanskelige tider og udfordrende situationer; og alligevel begynder jeg bare at sætte pris på kraften i et ægte smil.\nMillennials deler forskelligt ... og Boomers burde være opmærksomme!\n4 spændende måder at vise verden Du er aldrig for gammel til at lære\n3 måder at opretholde tillidens tillid i dine 60'ere\n5 måder at bringe hjem bacon i pensionering5 ting ingen fortæller dig om at skrive et memoirOpsætning af en start ved 60 ikon på din iPhone eller iPadMeryl Streep har haft nok af Ageism\nÅbning af en tidskapsel fra 1969


Den sikre vej til dit drømmehjem i samarbejde med Hviid Advokater - synteseakademiet.dk\nStår du med drømme om at eje eget hus, sommerhus, lejlighed eller en fjerde type bolig? Så bør du overveje at hyre en boligadvokat. En boligadvokat er din garanti for en sikker og fair handel, hvor du trygt føres igennem de mere komplicerede juridiske dele af handlen. Med en boligadvokat kan du stole på, at du er dækket ind i tilfælde af, at uheldet er ude, og der begås en fejl af enten den købende eller sælgende part. For den bedste købsoplevelse er det desuden vigtigt, at man som køber føler sig i trygge hænder hos en boligadvokat, der ved, hvad det handler om, og som har hjulpet tusindvis af andre med at realisere deres boligdrøm. En sådan service kan du få hos Hviid Advokater\nHviid Advokater er en landsdækkende advokatservice, som tilbyder gratis første samtale, samt effektiv hastehjælp i tilfælde af akutte sager. Hos Hviid Advokater kan du til en fast, lav pris få vejledning i boligkøb fra kompetente og erfarne advokater, som har mere end 27 års erfaring indenfor feltet. Med hjælp fra en boligadvokat fra Hviid Advokater guides du gennem hvert et trin i købsprocessen, så de mange begreber og dokumenter overskues, og så der altid er fokus på dine behov, ønsker og forventninger til købet. For et sådant fokus, der holder købers bedste interesse for øje, er ikke garanteret i en bolighandel – tvært imod er dette langt fra realiteten.\nSom køber kommunikerer man med ejendomsmægleren, som er lønnet af sælger, og som derfor også har sælgers bedste interesse som sin førsteprioritet. Ejendomsmægleren kan desuden i mange tilfælde forvente en provision, hvis han eller hun vejleder køber i bestemte typer lån eller forsikringer – og det samme kan være tilfældet med andre parter i en bolighandel. Kun en uvildig part, hyret af køber selv, vil for alvor gøre alt i deres magt for at vurdere købers individuelle og unikke økonomiske situation, samt selvfølgelig få den bedst mulige handel gennemført – alt sammen for at hjælpe køber til den bedst mulige start i det nye drømmehjem.\nUanset, om du blot går med de første, spæde idéer til, hvilken bolig, du ønsker dig, eller om du allerede er involveret i en handel og har brug for hurtig ekspertise af en professionel, står Hviid Advokater altid klar til at hjælpe. Klik her for at møde din fremtidige boligadvokat, og for at få et videre indblik i, hvad Hviid Advokater kan tilbyde dig i forbindelse med netop en bolighandel.


Forlænget livline for S-tog i Vinge - sn.dk - Forsiden - Nordsjælland\nBorgmester i Frederikssund Kommune, John Schmidt Andersen (V), tror fortsat på, at der kommer en S-tog-station i Vinge. Illustration: Henning Larsen Architects\nArtiklen: Forlænget livline for S-tog i Vinge\nNordsjælland - 10. januar 2018 kl. 04:00\nBorgmester i Frederikssund Kommune, John Schmidt Andersen (V), håber og tror fortsat på, at det kuldsejlede byudviklingsprojekt Vinge ved Frederikssund kan få sin egen S-togstation. Det til trods for, at aftalen mellem Transport-, Bygnings- og Boligministeriet og Frederikssund Kommune, som er baseret på, at Vinge får 2000 indbyggere og 670 arbejdspladser, udløb den 30. november sidste år, skriver Frederiksborg Amts Avis.\n5. Drukneulykke i havn\n9. ATV-ulykke: Kvinde fløjet til traumecenter


Smag & Behag 7-2008\nOrdet gratin har vi fra fransk. Egentlig betyder det skorpe, og for dem der kan huske 1940'erne og -50'erne giver det god mening. Dengang hvor gratiner bagt i den energibesparende gasbageform jævnligt var på menuen. Blomkålsgratin på de kødløse dage og torskegratin på resterne af den kogte torsk. Det kunne være ret så kedsommeligt; et oplivende moment var det dog at få lov til at spise de skorper, der havde sat sig fast i formen. Da landet i 1960'erne atter åbnede sig ud mod Europa, mødte danskerne bl.a.det franske køkken. Men her var der ingen gratiner, men retter au gratin, fx lækre skaldyr dækket af en sauce, der fik en gylden, sprød skorpe efter en tur i ovnen, altså retter der var lysår fra de danske gratiner, og her fik den anden betydning af ordet gratin mening, nemlig "det bedste, fineste, tiptop".\nEn gratin i dansk forstand henregnes til resteretterne. Basis er en gratinsovs, dvs. en opbagning af smør og mel spædet med mælk eller bouillon, efter en afkøling irøres æggeblommer, og emnet for gratinen - fx- blomkål, en rest fisk eller en rest kød - blandes i og tilsidst vendes de stiftpiskede æggehvider forsigtigt i. Gratinen serveres i den form eller det fad, den er bagt i. Den nærmeste parallel fra det internationale køkken er soufflé, der også har en opbagt dej som basis, men hvor mængden af æg er væsentligt større i og med en soufflé skal hæve så meget som overhovedet muligt.\nOrdet gratin mødes i Danmark første gang i slutningen af 1700-tallet. Carl Müllers to kogebøger fra 1785 og 1793 bringer opskrift på "Gratain af overbleven Fisk". Løg og persillerødder sauteres i smør, der bages derefter op med hvedemel, der spædes med fløde og irøres æggeblommer. I denne sauce røres den pillede, kogte fisk og der smages til med salt og muskatblomme. Det hældes i et kobber- eller tinfad, der er smurt med smør. Fadet dækkes med rasp og smørklatter og bages i en tærtepande med stærk ild ovenfra. Samme fremgangsmåde anbefaler Carl Müller til gratin af blomkål.\nFænomenet gratin vandt langsomt indpas i løbet af 1800-tallet, men længe var der afgrænsningsproblemer til en beslægtet ret: den varme budding. Budding er en ret af brød- eller opbagt melfars med forskellige tilsætninger, og de forekommer både i det salte og i det søde køkken. Budding-massen blev hældt i en pose/serviet eller i en metalform, og derefter blev kogt. Retten blev udviklet i England i begyndelsen af 1600-tallet og kom omkring 1700 til Danmark. I modsætning til gratiner, der serveres i formen, vendes buddinger ud på et fad og det er ensbetydende med, at en dej til buddig skal være stivere end en gratindej, og retten følgelig mere bastant.\nLænge brugtes gratin og budding side om side. Fx i Mangors kogebog fra 1837, her tillaves fersk fisk som en gratin, mens klipfisken laves i en budding. Så længe maden blev tilberedt ved åben ild, var det nemmere at koge en budding end af bage en gratin i en tærtepande, men med komfuret, som blev udbredt i 1800-tallets anden halvdel, blev det nemmere at bage, og det skulle alt andet lige favourisere gratinen. Men helt så logisk er det ikke. Blomkål kommer ind i 1873-udgaven af Mangors kogebog , ikke - som man kunne forvente det - som gratin, men som blomkålsbudding, og til og med 40. oplag af Mangor i 1910 serveres fiskerester i gratin, mens klipfisk og blomkål optræder i budding. Men fra og med Frk. Jensens kogebog fra 1901 er det gratinerne, der dominerer.\nI dag er gratiner ikke længere så almindelige, resteretter er ikke i høj kurs, og for grønsagernes vedkommende foretrækkes tærter. Men før gratinen går helt i glemmebogen, så bringes her en opskrift fra Fru Constantins kogebog 1902:\n"Gratin af fisk, 6 personer. 20 kvint [100 g] smør bages med 25 kvint [125 g] mel, spædes med 2 pægle mælk [1/2 l] og røres, når det er noget afkølet, med 10 æggeblommer en ad gangen, meget længe. 1 p [500 g] kogt fisk hakkes fint (eller deles i smukke, ensartede stykker) røres deri. Lidt salt og en teskefuld sukker tilsættes og tilsidst de meget stærkt piskede hvider, som røres i med varsomhed. Massen hældes i et fad, som er smurt med smør, den pensles med æg og bages en time, til den er så fast, at ingen dej følger med, når man stikker en kniv i den. Til denne gratin kan gives reje- og aspargessauce, kaperssauce eller champignonsauce. Der kan tages færre æg, men gratinen blievr da mindre."\nSmag & Behag 11-2009\nGræskarret stammer fra Amerika, og pumpkin har sin ganske særlige plads i amerikansk kultur. Askepots vogn er i Amerika et udhulet græskar. Blandt børne-remserne er "Peter, Peter Pumpkin Eater". På Thanksgiving Day er desserten en sød pumpkin-pie, amerikanske børn skærer ansigter ud i udhulede græskar og sætter lys i til Allehelgensdag (Halloween), og halloweenfejringen har bredt sig til Europa, befordret af supermaredskæderne. Og gennem den danske oversættelse af Charles Schulz' tegneserie "Peanuts"har også den store græskarmand fået sin plads hos os.\nGræskar blev kendt i Europa i 1500-tallet, og de blev brugt i det finere køkken i renæssancen. Marx Rumpolts kogebog fra 1581 har således opskrifter, hvor græskar optræder som garniture, det kunne være græskar kogt med flæsk, kogt i mælk eller i oksekødsuppe. Også salat, hvor blancerede græskarstykker marineres med olie og eddike, optræder. En sådan blev serveret ved en fornem middag, som pave Clemens IX i 1668 gav for den svenske dronning Kristina. I den ældste danske kogebog fra 1616 er der en opskrift, hvor græskar koges i mælk, puréres og krydres med peber og safran, "så haver du en kostelig ret", står der.\nGræskar fik imidlertid aldrig nogen fremtrædende plads i europæisk kogekunst. Værd at nævne er alene Frankrig, hvor græskarsuppe optræder, og i Nordfrankrig en række græskarretter bl.a. tærter med fyld af græskar og løg med betegnelsen à la citrouille. Roger Vergé skildrer i sin bog "Grøntsager" de fantastiske græskar i barndomshjemmets køkkenhave, men - skriver han - "jeg mangler ord for at beskrive deres smag: den er mild, en smule sød og i den grad blid; den er blid og varm som min mors hænder, som forvandlede den til fløjlsbløde pureer, velsmagende gratiner eller sødlige og cremede supper."\nEn sådan velsmag er der ikke i græskar dyrket under nordligere himmelstrøg, og det kan være en del af forklaringen på at græskar ikke fik en fremtrædende plads i dansk køkken. "Frugten er kold og usund for maven" skriver allerede Henrik Smid i urtebogen fra 1546. I Danmark gik græskar på det nærmeste i glemmebogen i 1700-tallet, men dukker op igen i midten af 1800-tallet, nu som en frugt der syltes eller anvendes i det søde køkken. De blev tilberedt med sukker og eddike eller citronsaft og krydret med ingefær eller vanille.\nI Mangors syltebog, der udkom første gang i 1840, er der fem opskrifter på syltet græskar. Blandt dem "Græskar, som ostindisk Bombas-Asia. Græskarret skrælles, skæres i runde skiver, af størrelse som et ølglas og af en fingers tykkelse. I midten af hvert stykke skæres et lille rundt hul, omtrent som et fingerbøl, hvorefter de lægges 12 timer i koldt vand. Når de tages op af vandet, tørres og trykkes de godt i klæder og vejes. Til hvert p [1/2 kg] græskar tages 1 pot [1 l] eddike, ½ lod [8 g] nelliker, 2 hylstre spansk peber, 2 spiseskeer gurkemeie, 6 stykker galanga-rod og 4 stykker muskatblomme. Alt dette sættes samlet på ilden; når det har kogt, kommes græskarret deri, og, når dette har fået et lille opkog, tages det op og lægges i krukken. Eddiken med krydderierne koges lidt længere og hældes kogende hed på græskarret, som dækkes med et klæde og tilbindes dagen efter. Denne asia bruges i brune saucer, hvor den giver en behagelig smag. Den skæres da i små stykker og må kun få et lille opkog i saucen. Ved at koge længere vil den blive blød."\nDet kan forekomme noget eksotisk først at udstikke græskarret i ringe, for ved brugen af skære dem i småstykker. Det skyldes, at Mangors opskrift er en erstatning for de såkaldte bombai-asier, som blev lavet af unge skud af bambusrøret. De blev krydret og syltet og indført fra bl.a. Indien og Persien (nuv. Iran). En yndet delikatesse i 1700- og 1800-tallet. Et blandt mange eksempler på, at græskar, der jo ikke smager af så meget, blev brugt i stedet for noget andet. Erstatnings-sukat fx, eller fyld i frugtprodukter, ligesom man i dårlige agurke-år tyede til græskar som erstatning. En sådan erstatningsrolle giver jo ikke ligefrem prestige; græskar kom i miskredit, og forsvandt efterhånden helt fra spisekortet.\nI 1990'erne kom det imidlertid atter ind i varmen. En ny generation af fordomsfrie kokke har kastet sig ud i græskartilberedninger, og det bruges i dag både i det salte og i det søde køkken. Da "årets ret" første gang blev kåret i 2000, vandt Thomas Rode Andersen prisen for forretter med sin græskar bisque med Læsø jomfruhummer.\nGræskarolie også kaldet græskarkerneolie er en specialitet fra Sydøsteuropa. I østrigske Steiermark, det sydlige Burgenland og de tilgrænsende områder i Ungarn og Slovenien har man siden 1700-tallet dyrket en græskarvarietet, Cucurbita pepo var. Styriaca, hvis kerner egner sig til olieproduktion. Gennem forædling er de udviklet, så kernerne er uden den hårde skal, som ellers er særegent for græskar. De store græskar høstes i efteråret, kernene tages ud, ristes, males og er dermed klar til udvinding af olien. Den tyktflydende græskarolie er mørkegrøn, og den lovprises for sine sunde egenskaber herunder et højt indhold af E-vitamin. Smagen er nøddeagtig og meget aromatisk.Den kan bruges både i salte og i søde retter. Dens fine smag og duft kommer bedst til sin ret, når det anvendes kold. Olien markedsføres med betegnelsen Steirisches Kürbiskernöl og tilføjelsen g.g.A. viser, at den har EU beskyttelse som regional specialitet.\nSmag & Behag 10-2005\nGrønkål er Danmarks ældste grønsag. Siden oldtiden har den været på menuen, og langt op i tiden var den så godt som den eneste friske grønsag, man fik. Grønkålen er hårdfør, den tåler - ja skal have frost - den kan således stå ude og blive høstet efterhånden som der bliver brug for den. Vore dages dybfrysning af den er således spild af energi.\nGrønkålens betydning afspejles i, at det ældste danske navn for have er kålgård, og deres vigtighed fremgår af lovgivningen, hvor både de middelalderlige landskabslove og Christian V's Danske Lov fra 1683 har bestemmelser, der forbyder nogen at bryde ind i kålgårde. Når der i ældre kilder står kål, så er det grønkål. Hvidkål dukker først op i løbet af 1500-tallet.\nGrønkålen hører hverdagen til, ja den forekommer overhovedet ikke i det finere køkken. Den har fra gammel tid været spist i Danmark, i Nordtyskland, i Holland, i Skotland og på øerne i Nordatlanten samt i Portugal. Her er grønkålen elsket, ja den giver navn til nationalretten caldo verde, som er en suppe med olivenolie, kartofler og den mørkegrønne kål skåret i tynde strimler. Grønkål blev først og fremmest spist som søbekål, det vi i dag kalder grønkålssuppe. Den var god til det saltede flæsk, og smagen blev mildnet og konsistensen tyknet ved at koge den med byggryn eller - senere - med lidt kartofler. Grønkålssuppe spises ikke længere af så mange, men grønlangkålen har holdt skansen omend sæsonen er kortet ned til julemåneden.\nLangkål var oprindelig en ret af stuvet, men ikke hakket kål. Det er imidlertid forlængst glemt, nu bruges ordet udelukkende om grønlangkål, og den er altid hakket. Den gamle betydning har vi dog stadig i talemåden løjer og langkål, hvorved menes spøg og sjov, for ikke at sige det rene pjat, og det er fjernt fra den lidenskab, der udvises, når den rette tilberedning af grønlangkålen er på dagsordenen.\nGrønlangkål hører til de egnsretter, som stadig lever, og den tillaves forskelligt alt efter hvilken egn, man kommer fra. Sønderjyderne koger kålen i røget suppe og tilbereder den med kartofler, vendelboerne koger kålen i suppen fra flæsket og pølsen, trykker den kogte kål til runde boller, der skæres ud og stuves i smør og fløde. Lollænderne stuver den kogte kål i fløde og smør og spiser den med kanelsukker, og overalt i landet møder man grønlangkål, hvor den kogte, hakkede kål kommes i en opbagt mælkesovs og serveres med brunede kartofler.\nGrønlangkålen er en af de gamle retter, der - ligesom gule ærter - er fulgt med op i moderne tid. I dag er der i supermarkedernes frysemontre såvel hakket grønkål som vendsysselske grønkålsboller, og på køl er der plastikpølser med færdiglavet grønlangkål. At bruge mælk eller fløde til grønlangkålen kom først ind i det danske køkken i løbet af 1800-tallet, og først for alvor fra 1880'erne, hvor mælkemængderne virkelig blev store. Mangors kogebog har i sine første udgaver (1837 ff.) grønlangkål kogt med bouillon, smør og krydret med muskat og salt. Først i slutningen af århundredet slår den mælkestuvede grønkål igennem, og Louise Nimb har i kogebeogen fra 1888 således både den bouillonstuvede og den flødestuvede grønkål. Førstnævnte har i Nimbs kogebog betegnelsen à l'allemande, altså på tysk maner, og den version kan man stadig møde som egnsret i Nordvesttyskland.\nGrønkål har igennem århundreder været godt indarbejdet i Danmark, og interessen for at tiltrække nye sorter har ikke været stor. Men der er noget i gære. Der er nye grønkålsformer på vej, bl.a. grønkål med rødlige eller blå blade, også glatbladede typer. Gamle sorter bliver genindført, således Jersey-kålen, der danner meterhøje stokke og senest har man genoptaget en sort fra 1800-tallet, den såkaldte Nero di Toscana. Den er meget mørk grøn, og kaldes derfor sortkål. Dens slanke, let krusede blade gror i en roset, der giver mindelser om en palme, og et andet kælenavn er palmekål. De nye eller genoptagne grønkålssorter er meget dekorative, og de ses lige så ofte i prydhaven som i køkkenhaven.\nGrønærtesuppe >lysegrønne supper\nSmag & Behag 7-2006\nDen moderne cafékultur har udvidet begrebet salat til nu at omfatte hele måltider i een skål. Engang var det mere beskedent. Salat har været kendt siden den klassiske oldtid. De gamle egyptere spiste salat, og det samme gjorde grækerne og romerne. Araberne bragte den til Spanien i middelalderen, og med kolonisationen i 1500-tallet førtes den til Amerika. Salat kom til Frankrig via Italien sandsynligvs i senmiddelalderen, men mens italienerne spiste salaten rå, så blev den braiseret eller kogt i Frankrig, og selv om rå salat efterhånden vandt indpas i fransk køkken, så rummer det stadig varme retter med salat, fx er braiseret salat sammen med små løg en del af garnituren ærter francaise\nRå salat forekom i renæssancens herskabskøkkener i Centraleuropa og sandsynligvis også i Danmark. Marx Rumpolts kogebog fra 1581 har mange opskrifter på rå salater, og Simon Paulli skrev 1648 i Flora Danica, at salat tidligere var mere agtet end nu, og han anbefaler dem, som ikke kan tåle salaten rå, at koge den. Da fransk køkken blev toneangivende hos os fra midten af 1700-tallet, blev de varme tilberedninger enerådende.\nSalat spillede ingen rolle i dansk køkken i 1700- og det meste af 1800-tallet. I årene hen mod 1900 vandt den forsigtigt indpas, salatblade i en dressing af fløde smagt til med sukker og citron eller eddike. Der skulle gå adskillige generationer førend den klassiske vinaigrette indtog danskernes middagsborde.\nAmerikanerne har en lang tradition for at spise salat, og mange af det 20. århundredes salat-typer er udviklet her. Det gælder gamle pluksalater, der blev amerikaniseret, således den meget yderige Salad Bowl, og berømtest er den sprødbladede hovedsalat Iceberg. Den blev udviklet i Californien i 1920'erne, den gik en tid under navnet Imperial, men fra 1940'erne har navnet været Iceberg. Amerikanske salatvaner nåede Danmark i slutningen af 1970'erne med salatbordene, denne opmarch af grove salattyper, iceberg og kinakål, rå grønsager, syltede ting, croutoner osv. og batteriet af dressinger baseret på mejeriprodukter som Thousand Island og blue-cheese-dressing. Samtidig sneg salat sig ind i burgere, sandwiches og andre former for fast food.\nSmag & Behag 1-2005\nI Danmark er der mere end tusind års tradition for at spise retter af tørrede ærter. Det tørrede var vigtige i den lange periode af vor historie, hvor det var alt om at gøre at skaffe forråd. Ved høsten skulle den, der var ansvarlig for husholdningen, sørge for forråd et helt år frem til næste høst. Derved blev fødevarer med lang holdbarhed vigtige. Frø, der er tørret, kan ved ordentlig opbevaring og regelmæssig luftning holde sig længe. Det gælder korn og gryn og det gælder tørrede ærter.\nÆrterne blev dyrket til modenhed og derefter høstet og tærsket. Når de skulle bruges, skulle de først udblødes, afskalles og sorteres, og derefter koges i lang tid. Ofte måtte man tilsætte soda eller potaske til kogevandet for at få fjernet de seje skaller. Det var en stor lettelse, da der i løbet af 1800-tallet kom afskallede ærter på markedet, og med de flækkede blev det endnu nemmere. I 1923 blev Svendborg Boghvede- & Havremølle udvidet med et ærtemølleri til afskalning af gule ærter, og herfra leveredes såvel hele som flækkede ærter. Fra 1961 tillige forkogte ærter, der kun kræver 5 minutters kogetid; de kom på markedet under navnet Møllerens Gule Ærter. Siden 1970'erne har supermarkeder tillige solgt gule ærter som kølet færdigret.\nFrem til midten af 1800-tallet var ærter en vigtig afgrøde. Der blev solgt ærter til byerne og Danmark havde en ikke ubetydelig eksport af tørrede ærter. Men ærteavlen gik tilbage i takt med at landboreformerne blev gennemført. Driftsomlægningen omfattede bl.a. dyrkning af kløver. Ærter og kløver angribes af de samme sygdomme og skadedyr, og kløverens fremmarch skubbede efterhånden ærterne ud. Endnu o. 1840 var Danmark ærte eksporterende, men en generation senere var man importør, for ærter skulle der til. Ærterne veg af driftsmæssige grunde, ikke på grund af ændrede spisevaner. Tværtimod, for danskerne vedblev med at spise gule ærter, og gør de den dag i dag.\tI ældre tid var der flere forskellige slags ærter. Blandt dem de store grå ærter, som blev spist hele, mens de gule skal koge ud. Ærterne hørte til søbemaden, dvs. det der blev spist med ske, og de kunne være tynde som suppe, eller tykke som grød. I dag er der ingen danskere, der spiser ærtegrød, men i Tyskland mødes den stadig i form af Erbsenpuré til retten Eisbein mit Sauerkraut.\nÆrter mildner saltet mad, og i forrådshusholdningernes lange periode var søbeærter eller ærtegrød/mos et nødvendigt tilbehør til det saltede kød og flæsk. Havde man adgang til suppeurter, blev ærterne kogt med porre, gulerødder, pastinak eller persillerod og yderligere smag kunne man få ved at koge en dusk timian eller merian med. På Fyn og omliggende øer yndede man at tilsætte lidt æbler til søbeærterne.\nAfgørende er ærternes evne til at koge ud. Det afhænger af jordbund og vækstbetingelser samt af vandets hårdhedsgrad. Vigtigt er det også, at ærterne koger uden salt. Da gule ærter ofte blev lavet på suppen fra det saltede svinekød og flæsk, betød det, at ærterne - efter et døgns iblødsætning - blev kogt møre i vand. Når de var møre, blev de enten mast ud med en ske eller puréret gennem et dørslag, og denne ærtepuré blev derefter rørt i kødsuppen, og kogt godt igennem med den. Suppen skal være jævn som en vælling. Fra slutningen af 1800-tallet blev der undertiden kogt kartofler med i suppen, og et stadig gældende råd er, at hvis de gule ærter er blevet for tynde, så gør dem tykkere med lidt purérede kartofler, det er langt bedre end at jævne med mel.\nGule ærter tilberedes på grundlag af grisekød, det være sig flæsk, skank eller medisterpølse; kødet og pølsen spises til suppen sammen med sennep og rugbrød, og udgør som sådan en hovedret. I ældre tid blev suppen kogt på saltet kød, der blev udvandet før brugen. I dag foretrækker mange at bruge fersk kød, men nok så godt er det at anvende sprængt - dvs. letsaltet - kød. Luksusudgaven af gule ærter koges på sprængt gås, og gåsekødet serveres til.\nSmag & Behag 11-2007\n"Gåsesteg mahognibord, sølver lysestage" synger løjtnant v. Buddinge i anden akt af Hostrups "Genboerne", og de tre ord fører os direkte ind i 1840'ernes velstillede borgermiljø, som det foldede sig ud i byerne. På landet spiste man ikke gåsesteg, her foretrak man at salte og koge gåsen; dels havde man lang tradition for saltmad, dels var det i de fleste landhusholdninger ikke tekniske muligheder for at stege så stor en fugl. I de store veludstyrede huse var der indretninger til spidstegning eller man disponerede over en såkaldt gåsegryde. Det var en stor oval jerngryde med et tætsluttende låg, forsynet med en høj kant. Denne gryde blev sat på det åbne ildsted og med gløder under gryden og på låget og så kunne der steges ved såvel over- som undervarme.\nHostrups genboere og de andre københavnske husholdninger havde imidlertid en anden mulighed, de kunne sende gåsen til stegning hos bageren, som det mødes hos Peter Faber 1848 "Juleaften, oh, hvor er du sød/ nu skal alle folk ha'e risengrød/ æbleskiver bliver flittigt vendt/ gåsestegen er til bag'ren sendt." Det at sende gåsestegen eller flæskestegen til stegning hos bageren var almindelig praksis langt op i forrige århundrede, selv efter at de fleste husholdninger havde fået komfur med ovn. Forklaringen er, at en gås er noget af et skrummel at stå med, og det er vanskeligt at stege den så både bryst og lår bliver gode. Faktisk står man sig ved at partere dyret i en bryststeg (brystfiletterne på benet) og i to stege af lår og inderlår, at stege dem hver for sig og så koge fond på resten. Men så mister man jo muligheden for at fylde gåsen.\nEn stegt gås fyldt med æbler og svesker opleves som noget meget dansk. Retten findes i andre lande, men ingen andre steder er netop denne tilberedning af gåsen så udbredt som i Danmark. I Den danske Husmoders køkken-Katekismus fra 1801 kaldes retten Dansk Gaasesteg, og i Fru Nimbs Kogebog fra 1888, der indarbejdede de danske retter i det internationale køkken er navnet oie rôtie à la danoise. Tamgæs har været kendt og brugt i Danmark siden oldtiden, og helt frem til midten af 1800-tallet var gæssene den vigtigste produktionsfugl. Gæssene blev slagtet om efteråret, og det blev tidligt skik, at servere gås til helgenfesten for sankt Morten (10.-11. november). I adskillige gavebreve til institutioner, der tog sig af gamle og svage, opregnes gæs blandt de naturalier, der skulle leveres, og undertiden præciseres det, at lemmerne - som beboerne blev benævnt - skulle have stegt gås til Mortens aften. Således står der i Christian IV's gavebrev 1641til Vartov i København, at hver beboer til Mortens aften skulle have en kvart stegt gås fyldt med svesker og æbler.\nGåsestegen med dens æbler og svesker blev i mange hjem også serveret juleaften, skildret af Peter Krohn i Peters Jul fra 1866: "I gåsens ryg et flag skal stå/ og den har små manchetter på/ og grankrans om sin mave." I løbet af det 20. århundrede blev den de fleste steder afløst af andesteg. Men også den blev fyldt med æbler og svesker, og som gåsen serveret med brun sovs, sursød rødkål og sukkerbrunede kartofler.\nEn anden mulighed er at servere gåsestegen med æblesauce eller en æblemos med peberrod. Under alle omstændigheder klæder en syrlig garniture det tætte gåsekød. I Rusland og i Centraleuropa kan garnituren være Sauerkraut og krydderiet kommen. Englænderne fylder gåsen med en fars af løg, brød og salvie, mens man i Frankrig og Belgien kan møde en farsering med kastanjer.\nGåsen er vigende i Danmark som den er det i hele Vest- og Nordeuropa - undtagen Skåne, som har sine helt særlige gåsetraditioner. I Øst- og Centraleuropa er gåseholdet stadig betydeligt, men efterhånde som landbruget også her industrialiseres, forsvinder det nok. Gåseproduktion passer ind i det gammeldags ekstensive landbrug, hvor fuglene har stor frihed. De egner sig ikke til industrialiseret fjerkræproduktion, her må de se sig slået ud af kyllinger og kalkuner.


Esbjerg Archives - Modelokaler.dk\nEsbjerg er en by i udvikling, og har mange spændende ting at byde på. En skøn beliggenhed tæt ved vandet, mange studerende og en færgeafgang til England er blot nogle af de få ting, som Danmarks femtestørste by kan tilbyde. Det er derfor en oplagt by at afholde møde i, hvor I vil finde mange flotte og moderne mødelokaler. Vi har et stort udvalg at vælge imellem, hvor faciliteterne og kvaliteten er i top. Du kan læse meget mere om de forskellige lokaler her på siden.


Her er drømmene om genåbningsplanen: Fuld EM-oplevelse uden mundbind og lukkestress | TV SYD\nHer er drømmene om genåbningsplanen: Fuld EM-oplevelse uden mundbind og lukkestress\nDrømmen er, at mundbind og forsamlingsforbud bliver sløjfet, og vi kommer nærmere normale tilstande.\nDer er en længsel efter yderligere genåbning ude omkring hos syd- og sønderjyderne.\n09. jun 2021, kl. 04:15\nEn EM-oplevelse uden lukkestress. En sommerfest uden optælling af mennesker. En samtale uden mundbind.\nØnskerne til onsdagens forhandlinger i Folketinget om yderligere genåbning er mange.\nVi har været på besøg på en pub, foran Bauhaus, i svømmehallen og på gågaden i Kolding for at høre, hvad folk drømmer om i forbindelse med Folketingets forhandlinger om en genåbning i dag onsdag.\nProfessor om coronapas, mundbind og udsigt til barliv: Pandemien er ikke ovre - men vi går mod lysere tider\nPå den Engelske Pub i Kolding krydser de fingre for, at de snart må udvide åbningstiderne. Indtil videre skal pubben nemlig lukke klokken 22 for servering, og gæsterne skal være ude klokken 23. Det kan ifølge den kommercielle ansvarlige på pubben have en afgørende betydning for hele EM-oplevelsen.\n- Udfordringen bliver, hvis Danmark, forhåbentligt, ryger videre fra gruppespillet og ryger i forlænget, hvad gør vi så? Der vil stå rigtig mange mennesker derude og råbe og skrige af os, fordi vi ikke længere har åbent, så vi håber da, vi kan få lov til at have åbent til midnat, siger Hotan Mathews, der er kommerciel ansvarlig.\nHotan Mathews er kommerciel ansvarlig på Den Engelske Pub i Kolding.\nFoto: Nicklas Palner, TV SYD\nHan frygter, at pubgæsterne kommer til at gå fra pubben med en træls oplevelse.\n- Hvis der bliver mulighed for at holde længere åbent, så kan vi også vise kampene, der får forlænget spilletid - om det er Danmark eller ej - så giver vi gæsterne en helhedsoplevelse, fremfor at vi skal slukke skærmene og sige tak for i dag, hvorefter folk vil gå herfra i vrede - fremfor med et smil på læben, siger Hotan Mathews.\nEM-oplevelse uden lukkestress\nEM-oplevelsen står højt oppe på manges ønskelister for forhandlingerne i Folketinget om yderligere genåbning.\n- Det kunne være fedt at se EM med et fyldt stadion i København. Det kunne være dejligt at slippe for mundbind og at stå i kø i en time, hvis man skal ind og spise et sted, siger Jens Trans fra Jels, som er pensionist.\nJens Trans håber på at kunne se EM med et fyldt stadion i København.\n- Der er nogle ting, man har skullet vænne sig til, men jeg har haft det okay med det. Det bliver dejligt at slippe for det igen. Det er dejligt for landet, at vi slipper for restriktionerne. For turisterhvervet, restauranter og forretningerne, siger Jens Trans.\nNæsten halvdelen har fået deres første stik i denne kommune\nEn samtale uden mundbind\nUdfasningen af mundbind går igen hos mange af dem, vi har talt med.\n-Jeg glæder mig til, vi kommer af med mundbind og masker, så kan vi trække vejret lidt mere frit, siger Mette Frost fra Horsens, der er lingeributiksejer.\n- Jeg glæder mig til at være fri for mundbind, og at vi får et normalt liv, siger Erik Andersen fra Billund, som er pensionist.\nErik Andersen håber på, at mundbindene bliver udfaset.\nI SlotssøBadets klorholdige luft er de besøgende enige i, at mundbindet gerne må blive i lommen fremover.\n- Jeg synes ikke, det giver nogen mening at have mundbind på i foyeren, og så går man ind og lige så snart, man kommer hen til sit skab for at skifte tøj, så må man tage det af, og så er man jo alligevel sammen med alle, siger Tina Grau Hansen, som er bogholder i Kolding.\nAxel Boldt Petersen fra Vamdrup svømmer i en anden bane, og han er enig.\n- Jeg vil allerhest undvære mundbind, for jeg synes, det er en træls ting, når man er vaccineret, siger Axel Boldt Petersen.\nAxel Boldt Petersen fra Vamdrup fortæller, at han gerne vil undvære mundbindet.\nPå gågaden i Kolding bliver der mest peget på forsamlingsforbuddet.\n- Jeg ser gerne, at forsamlingsforbuddet bliver ophævet, for der er meget socialindbygget, som vi i vores aldersgruppe mangler. Det er svært at være sammen, når der er en begrænsning på, hvor mange man må være, siger Anna Kaas, der er gymnasieelev på Munkensdam Gymnasium.\nGymnasieeleverne Anna Kaas og Anna Hjort trænger til, at livet bliver normalt igen.\nHendes veninde Anna Hjorth tilføjer:\n- De unge har givet afkald på så meget, så nu føler vi også, at vi har brug for, at der sker en åbning, så vi også kan komme ud og være sammen med andre igen. Det her år har tæret meget på vores sociale evner og vores psyke, siger Anna Hjorth.\nUde foran Den Engelske Pub møder vi Dennis Semic, der fortæller, at han har vænnet sig til masker og mundbind.\n- Jeg håber, det hele snart åbner, så man kan komme tilbage til et normalt liv, for man er ved at blive lidt sindssyg af det, siger Dennis Semic, der går på Kolding Gymnasium.\nDennis Semic håber på, at det hele snart åbner.


Privat Rengøring i Grødebøl - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nPrivat Rengøring Grødebøl\naugust 14, 2016 juni 27, 2019\nDer er en lang række privat rengøring Grødebøl, der tilbyder professionel rengøring ikke kun for boliger, men også for kontorer, skoler og hospitaler. Nogle virksomheder specialiserer sig i et område af rengøring som tæppe rengøring eller rengøring for specifikke værelser, der henviser til, at andre virksomheder vil tilbyde at rense noget, og alt i dit hjem. Disse virksomheder anvendes hovedsageligt af arbejder forældre, der simpelthen ikke har tid til at rengøre på grund af deres job og skulle passe deres børn på samme tid, plus ældre mennesker kan også have rengøringsmidler til deres hjem, da de ikke er fit og i stand til at rengøre sig selv.\nPrivat rengøring Grødebøl er dejlig nemt!\nDerudover virksomheder ofte tendens til at ansætte et privat rengøring Grødebølprivat rengøring Grødebøl til at rense kontorer og toiletter i deres bygninger. Mange rengøringsvirksomheder kan sende en individuel hus renere at rengøre dit hjem hver dag eller ugentlige, afhængigt af dine behov. Dette kan være meget fordelagtigt, da det betyder, at denne medarbejder kan blive fortrolig med dit hjem, og hvordan til at rense det, hvilket betyder, hvorefter de bliver hurtigere og bedre end hvis du havde en anden renere hver dag. Også, bliver det muligt for dig at opbygge tillid med dine renere, hvilket er meget vigtigt for de fleste mennesker som de er indbydende denne person ind i deres hjem, omkring alle deres ejendele.\nPrivat rengøring i Grødebøl behøver ikke koste en formue!\nprivat rengøring Grødebølprivat rengøring Grødebøl vil give hver af deres medarbejdere med produkter af høj kvalitet betyder, at du ikke skal købe dem selv. Dette kan være meget nyttigt for folk, der ikke ved, hvilke produkter der anvendes til rengøring af værelser, eller som er bedste til at få arbejdet gjort. Mest privat rengøring Grødebølprivat rengøring Grødebøl vil tilbyde forskellige tjenester for kunderne at vælge fra. Disse omfatter regelmæssig rengøring, indenlandske, en off renser, fuld eller deltid renser, vindue rengøring, Strygning tjenester, madras rengøring og tæppe rengøring, blandt mange andre.\nPrivat Rengøring Blangstrup\nPrivat Rengøring Karrebæk Næstved\nPrivat Rengøring Vangen Odsherred\nPrivat Rengøring Mårslet\nPrivat Rengøring Rendebæk\nPrivat Rengøring Nørlang Aalborg\nPrivat Rengøring Vester Nebel Kolding\nPrivat Rengøring Hedehuse Rebild\nPrivat Rengøring Østerballe Norddjurs\nVinduespudser Framlev Korsvej Aarhus\nFlyttemand Ullerslev Lolland\nFlyttemand Paarup Odense


Billig Normann Copenhagen Analog Magasin Holder Sort – 799 kr.\nNormann Copenhagen Analog Magasin Holder Sort\nDesign: Simon Legald for Normann CopenhagenKoncept: Denne magasinholder er et lille oprør mod den digitale tidsalder og vil være en iøjnefaldende tilføjelse til dit skrivebord eller ved siden af sofaen. De perforerede sider i designet er et nik til gamme (Læs mere)\nNavn: Normann Copenhagen Analog Magasin Holder Sort\nKategori: Home > Magasinholdere\nEn masse online shops foreslår til alt held diverse former for fragt. Den mest anvendte er nu til dags pakkeshops, fordi det er ekstremt fleksibelt at kunne hente ordren lige når det passer dig. Leveringstypen er jo rigtig problemfri, samt i mange tilfælde desuden den mest betalelige leveringsmetode ved køb af Normann Copenhagen Analog Magasin Holder Sort.\nDu bør derudover foretrække at få varerne bragt hjem til hvor du bor eller ud til din arbejdsplads. Denne er undertiden et hak mere pebret, men derudover ekstremt gnidningsløs. Den mest prisbevidste leveringsmetode vil dog utvivlsomt være at du selv henter pakken, men den mulighed afhænger af at du har bopæl nærved e-handlens adresse.\nFragtperioden på Home > Magasinholdere er selvfølgelig usædvanlig essentiel forudsat vi har brug for pakken omgående, så derfor er det sandelig meningsfuldt at man ser nærmere på den estimerede leveringsdato for den respektive vare.\nEn hel del internet varehuse præsterer 1 dags fragt på deres bedst sælgende varer, eksempelvis Normann Copenhagen Analog Magasin Holder Sort, men som trods alt står og falder med at du når at bestille inden et fastslået tidspunkt, så de har en chance for at nå at få pakken klar forinden pakkemedarbejderne har fyraften.\nNogle enkelte outlets på nettet garanterer portofri levering, men ofte gælder det kun hvis man handler for en konkret sum. Alternativt burde man udse dig den prisbilligste leveringstype, hvilket typisk – uden hensyn til om man befinder sig i Aalborg, Hjørring eller Bjerringbro – er at få kørt varerne til et afhentningssted.\nDet er jo særligt smart for alle at prissammenligne hos diverse online selskaber, og derfor har en lang række Normann Copenhagen internet foretagender ikke kunne lade være med at mindske udsalgspriserne på en række af deres produkter – til drenge og piger, men også til voksne – en hel del, og endda nogle gange sikre gebyrfri levering.\nDerfor kan det trods alt vise sig smart at granske forskellige online varehuse efter rabat på Normann Copenhagen Analog Magasin Holder Sort inden du placerer ordren, således at du er sikret at opnå den laveste pris.\nDu må trods alt være opmærksom på, at i tilfælde af at en online forretning sælger deres produkter til salg for en pris der anses for helt fantastisk letkøbt, så kunne det undertiden være et karakteristika der viser en bedragerisk internet shop. Køb med kort er i hvert fald en del af en ordning, der passer på dig som kunde overfor bedrageriske online forhandlere.\nGenerelt slår vi et slag for køb med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed kan du drage fordel af en løsning på afbetaling som eksempelvis ViaBill, såfremt du tilstræber at betale omkostningerne af flere omgange.\nInden folk køber i en Normann Copenhagen netbutik burde de utvivlsomt tyde deres forretningsbetingelser, men det er tit et tidskrævende projekt.\nAlternativet kunne være at tjekke om online shoppen er tilsluttet e-mærket, fordi det skulle være et fingerpeg om at internet forretningen efterlever de danske love, udover at internet forhandleren hyppigt besigtiges af sagkyndige som har indsigt i reglementet på området. Desuden tilbydes du chance for hjælpende service, såfremt du oplever besvær i forbindelse med din bestilling.\nHerudover anbefales det at du er vaks omkring de grundlæggende bestemmelser i forbindelse med bestillingen, som fx hvilken byttepolitik e-shoppen har. I den forbindelse er det virkelig essesentielt, at man permanent bevarer ens ordremail, således man en anden gang kan vidne om ordren af Normann Copenhagen Analog Magasin Holder Sort, ligegyldigt om du søger produkter til en pige eller dreng.\nTrustpilot frembringer immervæk fantastiske chancer for at beskue ganske mange øvrige kunders synspunkter og derved tilrådes det, at du ser nærmere på online forretningens ratings af Normann Copenhagen Analog Magasin Holder Sort forud for at du shopper.\nFacebook leverer tillige visse ønskværdige genveje til at få kendskab til internet butikkens popularitet. I øvrigt ser vi nogle internet shops hvor folk kan forfatte en kritik af købsoplevelsen, hvilket tillige må tages i brug til at tage stilling til kundetilfredsheden.\nVores side er reklamefinansieret. Vi har et tæt samarbejde med et hold af internet varehuse hvori vi publicerer butikkernes produkter, og høster godtgørelse ifald vores besøgende realiserer et indkøb.\nViden vedrørende produkter og e-forretninger vedligeholdes jævnligt, men det er umuligt for os at give garantier imod reguleringer der måtte være iværksat siden vi senest opdaterede hjemmesidens data.