Om propersona - Propersona - SEO, netværk og konvertering\nVi er et mindre webbureau, der er sat i verden for at hjælpe mindre og mellemstore teknologivirksomheder med deres online tilstedeværelse. Vi tror på, at arbejdet med hjemmesider og SEO forudsætter en indsigt i ikke bare virksomheden og dens produkter og ydelser, men også i de mennesker, der er i virksomheden samt deres netværk og relationer. For kun ved at spejle de links, man har i den virkelige verden opnår virksomheden den nødvendige autoritet på nettet; den autoritet, der gør, at man bliver fundet i søgninger, men som samtidig i størst muligt omfang bliver konverteret til et salg.\nAnders Rand Andersen, CTO\nAnders Rand Andersen har en Ph.D. i fysik fra Syddansk Universitet. Anders har selv startet en teknologivirksomhed op, der i dag har salg i mere end 20 lande verden over. Han har i en årrække arbejdet med SEO samt design og hosting af hjemmesider.\nSend Email til Anders\nSteen Møller er uddannet civiløkonom fra Syddansk Universitet. Steen har en mangeårig erfaring som leder i både det offentlige og det private, herunder bl.a. med ansvar for online tilstedeværelse. Har derudover i mange år arbejdet med kommunikation, netværk og relationer.\nSend Email til Steen\nDu finder propersona i den gamle SCO Cykelfabrik en kort gåtur fra banegården i Odense. Sammen med mange andre spændende start up’s holder vi til hos Coworking Plus, der leverer fantastiske rammer til vores virksomhed, med arbejdsstationer, mødelokaler og frisk kaffe på kanden, har vi alt det, der skal til. Vi vil dog allerhelst ud til vores kunder, da det giver os det bedste indtryk af virksomhedens DNA.


hus med have og smuk havudsigt 500m fra havet - Hus - Monte Argentario\nhus med have og smuk havudsigt 500m fra havet\nAdresse Via del Sorbo, 58019 Monte Argentario, Italien\nKontakt Nubia her\nOversat med Google Translate Vis original version. INTERN\nLille og hyggeligt hus med have i et meget roligt område. For at nå det hus, du har brug for til at forcere en masse trapper svarende til 3 etager, så det anbefales ikke til personer, der flytter med besvær. Huset har et boligareal på 56 kvm + 20 kvm + terrasse på ca 1000sqm. af rækkehuse have, 1 værelse med sovesofa, 1 soveværelse med en enkeltseng og udtræksseng (værelse uden vindue), 1 soveværelse med en køjeseng med et vindue, mini-lofts over alle værelser, en spisestue med brændeovn og TV, mini-køkken og 1 badeværelse med bruser. E 'omgivet af grønne oliventræer, blommetræer, figner og mispel. Værelset og spisestue har adgang til terrassen med udsigt over havet og til højre udsigten over den smukke lagune af Orbetello. Terrassen vender mod øst, med showet lige foran sommer daggry, morgen til tidlig eftermiddag huset er altid belyst af solen og skyggefulde områder grundet træer. Huset er køligt hele sommeren takket være de meget tykke mure og skygge om eftermiddagen (i begyndelsen af sæsonen er det muligt at opfatte duften af fugt) Det indvendige af huset er meget enkle og grundlæggende. Til venstre for huset gavl med et tørrestativ, sol / terrasse bord, tilbehør til brug i husholdningen. Foran hytten er der en stor grill anvendelige. På grund af sin centrale beliggenhed kan du nemt gå til alle dele af landet, hvor en tur er ikke velkommen der er en god busforbindelse\nBeliggende 400 m fra den centrale havn, hvorfra der afgår færger til øerne Giglio og Giannutri, som sejler også Minicrociere og i samme afstand fra havnen i Pilarella hvor der er flere restauranter og byens centrale torv. Blot en kort køretur til de dejlige bugter af krystalklare vand i Monte Argentario og sandstrandene i Porto Ercole, vi anbefaler "Feniglia" 7 km væk fra hjemmet, der tilbyder både gratis og privat strand og tennis beachvolley veludstyret. Den Bolster Feniglia giver også mulighed for at cykle i skyggen af fyrreskoven hvor du kan besøge grav Caravaggio.Si anbefaler en afslappende dukkert i det varme vand i Terme di Saturnia, der er en times kørsel fra landsbyen.


Bordlamper | Flotte designs og god belysning | Find din lampe!\nBordlamper og lamper til skrivebordet\nHos Amager Isenkram har vi et væld af dekorative lamper, der vil klæde ethvert stue-, skrive- og natbord. Vi har udvalgt en række af flotte bordlamper, som vi synes giver noget unikt til ethvert rum, og samtidig bidrager til rummets naturlige atmosfære. Mangler du lidt mere lys end hvad en bordlampe eller skrivebordslampe kan give? Få mere lys over tilværelsen med vores loftlamper.\nNordlux - Paco bordlampe sort\nNordlux - Notti bordlampe mokka\nNordlux - Notti bordlampe grå\nNordlux - Verona bordlampe opal hvid\nNordlux - Galloway bordlampe sort\nNordlux - Ellen bordlampe hvid\nNordlux - Ellen bordlampe grøn\nNordlux - Ellen bordlampe sort\nLuci bordlampe hvid\nLuci bordlampe beige\nLuci bordlampe brun\nJerry bordlampe hvid\nJerry bordlampe mørkegrå\nDesire Copenhagen - Tina arkitektlampe grå\nNielsen Light - A4 LED bordlampe hvid\nNielsen Light - A4 LED bordlampe sort\nStar Trading - Tub bordlampe hvid 10 cm\nStar Trading - Tub bordlampe hvid 15 cm\nStar Trading - Tub bordlampe sort 15 cm\nStar Trading - Tub bordlampe sort 10 cm\nDesire Copenhagen - Tina arkitektlampe hvid\nDesire Copenhagen - Tina arkitektlampe sort\nDesire Copenhagen - Hvid Lampefod til tina arkitektlampe\nDesire Copenhagen - Sort lampefod til tina arkitektlampe\nNordlux - Aslak bordlampe sort\nFind den helt rigtige bordlampe\nHos Amager Isenkram finder du den helt rette bordlampe. Vi har et stort udvalg af lamper til bordet, der enten giver dig et praktisk arbejdslys eller en hyggelig stemningsbelysning.\nHer på siden finder du bl.a. følgende slags:\n• Klassisk bordlampe\n• Lille bordlampe\n• Glas bordlampe\n• LED bordlampe\nUanset hvad du er på udkig efter, så finder du din nye bordlampe her. Når du handler hos os, er du altid garanteret skarpe priser på hele vores sortiment. Det vil sige, at du naturligvis også finder billige bordlamper her på siden. Det behøver nemlig ikke at koste en bondegård, at indrette hjemmet både flot og praktisk.\nBordlamper skaber den rigtige stemning\nBordlamper skaber atmosfæren, mens det klassiske loftlys er en nødvendighed. Man kan således se loftlampen som kanvasset, men bordlampen som malingen, der sørger for at give et udtryk.\nVi kender det alle sammen fra kontoret, hvor vi tænder vores bordlampe, når de mørke måneder kommer snigende eller når vi sidder i sofaen, mens skumringen nærmer sig udenfor og vi sidder og ser tv. Her er det store loftslys ikke helt passende til stemningen, men bordlampen kan derimod skabe en lille hyggelig lyskegle i en del af rummet - og det er helt perfekt.\nVores bordlampe skal rent æstetisk passe til rummets stil, men den skal bestemt også passe til rummets funktion. Til kontoret er det perfekt med det hvide lys, som er med til at holde dig fokuseret, men til stuebordet og natbordet vil man gerne have en lampe, der giver lidt mere stemning til rummet, ved hjælp af det lidt mere gule og mørkere lys.\nDer er mange, der desværre kommer til at undervurdere brugen af og indretningen med bordlamper. De ses ofte som en kedelig ekstra udgift, men de gør en kæmpe forskel. Hos Amager Isenkram finder du endda billige bordlamper, så du ikke behøver at skulle have den helt store pengepung frem, når du handler.\nHos Amager Isenkram har vi valgt de lamper, som vil kunne skabe den helt rigtige atmosfære i dit hjem. Så skal du bare fokusere på hvilket design din bordlampe skal have og hvordan den passer ind i dit hjem og din indretning.\nEn skrivebordslampe er vigtig\nHvis du ikke arbejder ved et skrivebord, har du højst sandsynligt ikke samme behov for en bordlampe eller skrivebordslampe. Arbejder du derimod ofte ved et skrivebord, bør du gøre dig selv en tjeneste, at anskaffe en med det samme. De gør en stor forskel.\nDet kan være, at du har et kontorjob, hvor du arbejder ved et skrivebord, men det kan også være, at du er studerende og bruger mange timer ved bordet, mens du læser og skriver opgaver. Når du bruger så mange timer ved bordet, er det nødvendigt med en god belysning, så du ikke overanstrenger dine øjne.\nHos Amager Isenkram finder du en masse forskellige bordlamper, herunder en skrivebordslampe og en arkitektlampe. Selve betegnelsen for bordlamper spænder bredt og de giver ikke nødvendigvis den samme stærke belysning, da de også blot kan bruges til at skabe en hyggelig stemning med.\nHvis du specifikt vælger en skrivebordslampe eller en arkitektlampe, kan du være sikker på, at de har den nødvendige styrke og belysning, som der skal til, for at du får det helt rette arbejdslys.\nHverken en skrivebordslampe eller en arkitektlampe fylder særligt meget, så hvis du kun har et lille skrivebord, behøver du ikke at gå særlig meget på kompromis med din bordplads. Det er alligevel godt givet ud i sidste ende.\nDu kan bl.a. finde en bordlampe med en lille fod, så den ikke fylder meget på selve bordet, men du kan også få en arkitektlampe, der spændes fast på siden af bordet. På denne måde optager lampen mindst muligt plads på bordet og er ikke i vejen, når du arbejder.\nNatbordslampe - godnat og sov godt\nNår du skal i seng, kan det være rart at have en lille bordlampe til natbordet. Denne lille bordlampe sørger for at give det nødvendige lys, så du kan finde hen til sengen, uden at støde tæerne ind i sengebenet eller snuble over ting på gulvet.\nSelvom at en bordlampe på natbordet har den åbenlyse fordel, at du kommer sikkert i seng, uden at komme til skade, så har den faktisk også en anden kæmpe fordel.\nNår vi udsættes for meget lys, uanset om det er naturligt eller fra en lampe, så danner vi ikke søvnhormonet melatonin. Dette hormon gør, at vi bliver trætte og falder i søvn, så vi kan vågne friske og veludhvilede op næste dag. Hvis vi befinder os i meget lys, helt indtil vi skal i seng, så kan det være svært at falde hurtigt i søvn, når du først har lagt dig i sengen.\nEn natbordslampe giver ikke nær så meget lys som en loftlampe, så den dæmpede belysning er faktisk med til at fortælle kroppen, at det er sengetid.\nFind din nye bordlampe til natbordet hos Amager Isenkram og sov godt.


Hvordan skal jeg tabe mig? - svar fra Helen\nSvar: Hvordan skal jeg tabe mig?\nSom du selv skriver, så er du jo ikke den eneste som har det problem, men det er rigtig flot at du gerne vil gøre noget ved det:o)\nNu ved jeg jo ikke hvordan du spiser normalt, men ofte er det hensigtsmæssigt at lægge kosten om. En kostomlægning gør det dog ikke alene, det er også meget vigtigt at du får motion.\nMed hensyn til kosten, så er det vigtigt at ændre på spisevanerne på en måde, så man kan holde ud i længere tid en 14 dage og så man også kan bibeholde vægten, når man har tabt sig.\nGenerelt kan man sige at det er vigtigt at spare på fedtet og spare på sukkeret også sukkerholdige drikkevarer. Derudover skal du sørge for at få fiberrige kulhydrater, få et hensigtsmæssigt måltidsmønster, undgå store portionsstørrelser, undgå alkohol og naturligvis sørge for at være fysisk aktiv.\nNår du vælger madvarer, så væn dig til at læse på indholdsdeklarationerne. Vælg kød og pålæg med så lidt fedt som muligt. Hakket kød kan man få med kun 3-6 pct fedt, kalkunkød er fedtfattigt, forskellig slags fisk er godt, pålæg f.eks. fra den grønne slagter hvor der kun er 3 pct fedt, mælk skal være skummetmælk eller kærnemælk, yoghurt skal være produkterne med 0,1-0,5 pct fedt, ost 6-10 pct osv.\nDerudover skal du sørge for at spise små måltider, men spise hyppigt. Og du skal sørge for at få masser af grøntsager og frugt.\nDet er en god idé at starte dagen med morgenmad, som kan være en portion havregryn, med lidt sukker og skummetmælk. Du kan også spise en portion let yoghurt med bær eller müsli og drikke en kop te til.\nFormiddag spiser du gulerødder, pebberfrugt, æbler, pærer, vindruer mv og evt. en grovbolle.\nTil frokost spiser du rugbrød med fedtfattigt pålæg og helst ikke smør eller lignende. Væger du fedtstof på brødet så vælg f.eks. Becel. Spis også grønt og frugt til frokost. Du kan også vælge at lave en fiberbolle med salat, skinke og grøntsager, eller lave dig en skål pastasalat, hvilket du også kan have med i skole. Når du vælger brød, så vælg typer med et højt fiberindhold og en lav fedtmængde. Du kan købe både rugbrød og boller, som er sammensat på denne måde.\nEftermiddag, spiser du igen lidt frugt og grønt og evt. en grovbolle, ...\n... hvis du er meget sulten. En portion let yoghurt med müsli er også okay.\nAften spiser du lidt kød eller fisk, men også masser af grøntsager og salat. Undgå dressing i store mængder, eller så vælg den fedtfri type. Sørg for at der er forholdvis meget grønt i forhold til kød. Væn dig til at en tallerken er delt op, så du f.eks. spiser en karbonade, frikadelle eller lignende, et par kartofler og resten skal være grøntsager og salat.\nMad der skal steges kan ofte laves i ovn i stedet for på panden, så du på den måde sparer på fedtstoffet, man kan også købe pander som er beregnet til tørstegning.\nSkal I have spaghetti med kødsovs, så gør det til en vane at spise salat til, og gerne komme lidt reven gulerod i sovsen. Tag kun en portion.\nSen aften, kan du igen spise lidt frugt, eller en gulerod.\nDa du jo ikke er så gammel, så er det vigtigt at dine forældre også støtter dig, så I får købt de rigtige madvarer ind og tilberedt maden på bedste måde.\nDrik alt det vand du kan i løbet af dagen. Undgå sodavand og saftevand. Undgå kager, slik, chokolade mv.\nOg så det med motionen. Du må finde en motionsform der passer dig. Hvis man føler sig lidt tyk, så er det ofte ikke lykke at gå i en motionscenter, hvor man føler at alle kigger på en. Det kan derfor være en god idé at vælge en sportsgren, hvor du er dig selv og kan tage det i eget tempo. Det kan f.eks. være løb. Selvom du tænker at løbe kommer du aldrig til, så prøv alligevel. Hjerteforeningen har lavet et løbeprogram, hvor alle kan være med og hvor du f.eks. starter med at løbe et minut, går to minutter, løber et minut osv.\nDet vigtigste er at du vælger en motionsform, som du kan klare og synes om, og så skal du have pulsen op og begynde at svede. Det er først når pulsen kommer op at du rigtig vil tabe dig, så en gåtur i almindeligt sløvt tempo er ikke nok:o)\nDerudover vil jeg foreslå dig at du tager kontakt med lægen, som måske også kan henvise dig til en diætist, der kan lægge en kostplan for dig, og hvor du kan komme til 'vægtkontrol'. Nogle gange er det meget godt at have denne kontrol, så falder man ikke så let i, hvis du forstår hvad jeg mener:o)


Mulan: Et godt eksempel for kvinder - Udforsk Sindet\nMulan: Et godt eksempel for kvinder\nMulan er ikke en prinsesse. Hun repræsenterer en normal kvinde med håb og drømme. En kvinde, der ønskede at overvinde og vise, at hun på ingen måde var mindre værd end mænd.\nMulan er en Disney-film fra 1998 inspireret af den kinesiske legende om Hua Mulan. Filmen blev anerkendt og var også en succes i forhold til billetsalget. Gennem årene er det blevet en ægte klassiker.\nFa Mulan er den eneste datter af Fa Zhou, en tidligere soldat med dårligt helbred. Mulan skal indgå i en ceremoni for arrangerede ægteskaber for at ære hendes familie. Alle er nervøse ved tanken om at tage til ceremonien, fordi kvinderne i hendes tid kun ængsteligt kunne håbe på at blive gift med en god mand, som kan ære hendes familie.\nFamilieværdier og kvindernes rolle som gode husmødre er dybt forankrede i deres samfund, og der vil være meget pres på Mulan. Men hun føler sig ikke klar; hun har andre forhåbninger og forventninger. Alting er ved at ende katastrofalt, og Mulan føler sig skyldig i at vanære familien og ikke passe ind i samfundet.\nSamtidig har den kinesiske hær ført en krig mod ‘Hunerne’. Kejseren kræver, at en mand fra hver familie skal tage afsted og kæmpe med i krigen. I Mulan-familien er den eneste mand hendes far. Han var derfor tvunget til at tage afsted for at tjene landet.\nMulan hader idéen om, at hendes syge far skal tage afsted og ved, at han på ingen måde ville vende tilbage i live, fordi han allerede er syg. Mulan træffer en radikal beslutning. Hun vil forklæde sig som mand, forlade hendes hjem og tage afsted i krig.\nÆre og pligt i Mulan\nVærdierne fra den traditionelle familie siger, at manden er helten, og kvinden er henvist til andenpladsen. Disse regler er fast etableret, men Mulan synes ikke at passe helt til dette mønster.\nDa hun tager til det arrangerede ægteskab, ser vi de unge kvinder, der følger alle reglerne og ser meget spændte ud, fordi de er ved at møde deres mand, som de skal dele resten af deres liv med. Mulan bliver derimod først klar i sidste øjeblik og skriver en “snydeseddel” for at huske, hvad hun skal sige.\nHun ved virkelig ikke, hvad hun skal gøre. Mulan ved, at hun skal ære sin familie og virkelig ønsker at bring ære til sine forældre. Men når alt går galt ved ægtesskabsceremonien, begynder hun at genoverveje, hvad hendes reelle pligter skal være.\nTil sidste bryder hun alle reglerne. Hun bryder tradition og tager afsted for at tjene i hæren i sit fars sted. Hun gør det ikke bare for hendes fars skyld, hun gør det også for sig selv. Mulan skal finde sin plads i samfundet. Hun skal også bevise for sig selv, at hun har værdi og er mere end bare en god kone.\nDa Mulan beslutter sig for at klæde sig ud som en mand, sker der noget symbolsk. Hun klipper sit hår af med hendes fars sværd. Det ville være let at overse denne lille detalje. Vi kunne blot antage, at det er en del af Mulans overgang, forandring og begyndelsen på et nyt eventyr.\nDer er dog noget andet bag det hele. Både håret og sværdet er fyldt med symbolske konnotationer.\nHvis vi tænker på mytologi, ser vi, at sværdet altid har været knyttet til ære. Sværdet er forbundet med “manden”. Det repræsenterer sejr, personlig vækst og ære i kamp.\nHver højt rangerende ridder har sit sværd, som han har vundet kampe med. Sværdet, som Mulan bruger, er hendes fars sværd. Dette er det sværd, som han bragte ære til Fa-familien med. Hun tager sværdet og skærer sit eget hår af med det.\nHåret har også en vis symbolik relateret til ære. Tænk på Samson; hans hår symboliserede styrke og ære. Derudover er langt hår forbundet med kvindelighed.\nSom i det spanske digt, Cantar de Mio Cid, var El Cids skæg en afspejling af hans ære og jo flere kampe han vandt, desto mere voksede hans skæg. Lignende har kejseren i Mulan et imponerende hvidt skæg. Det er et symbol på visdom og stor ære, som han besidder, således har han det længste skæg i samfundet.\nMulan er nu fiasko. Hun har vanæret hendes familie og sig selv. Derfor skærer hun håret af og gør det med sværdet, som i sig selv symboliserer hans ære.\nDa hun i sidste ende vender tilbage fra hendes tid i hæren og har reddet Kina, giver Mulan sin far sværdet og alle de andre genstande, som kejseren har givet hende. Således giver hun æren tilbage til familien.\nKvinder i Mulan\nSom vi har set, er Mulan en helt atypisk kvindelig karakter og aldrig set før i Disney. Hun er en rebel, en kvinde, der omskriver reglerne. Hun viser os, at nogen af os kan gøre, hvad vi sætter os for at gøre. Ingen mand er mere værd end nogen kvinde.\nNår kejseren beder om folks hjælp, beder han kun om en mand fra hver familie. Han fastsatte, at denne mand ikke kunne erstattes af en kvinde, selvom hans helbred er dårligt og han endda er for svag til at kæmpe.\nMulan anser det for værende uretfærdigt. Hun er ung og kan tjene Kina bedre end sin far i nuværende tilstand. Han ville aldrig kunne overleve krig på grund af hans dårlige helbred.\nDet er ikke let for Mulan i starten. Men hun formår at overvinde disse forhindringer og få respekt og anerkendelse fra de andre soldater. Så opdager de, at hun faktisk er kvinde. Nogen kan bare ikke acceptere det, selvom hun reddede dem og viste sig at være end fremragende god kriger.\nDer er øjeblik i filmen, der viser, hvor svært det er at være kvinde i en mands verden. Mange mænd lytter ikke til kvinder og siger endda til dem, “at de skal tie i nærvær af en mand“. De siger, at “de vil aldrig være noget værd her, fordi de er kvinder.”\nTrods modgang viser Mulan sig at være en sand heltinde. Hun bryder alle stereotyperne og redder sit land og beviser, at hun ikke er er mindre værd, bare fordi hun er kvinde. Vi ser en stor forskel fra begyndelsen til slutningen i hende.\nDen unge ubekymrede Mulan, vi så i begyndelsen, er forsvundet. Hun har nu vist sig at være en stærk og modig kvinde, ligeså god en kriger, som enhver mand.\n“En feminist er enhver, der genkender ligestilling og menneskelighed i både kvinder og mænd.”\nEn ægte kvinde\nHun var nok ikke klar over, hvor alvorlig krigen var, før hun kom til lejren og så, at ingen havde overlevet. Der finder hun en dukke, hun havde tabt, en dukke, der symboliserer den barnlige og feminine side, som hun havde efterladt.\nDette møde med dukken er et møde med sig selv, sit sande selv. Det markerer også slutningen af uskyld og et skridt mod voksenlivet.\nMulan er ikke en prinsesse, og filmen snakker ikke om hendes skønhed. Hun er langt fra at være den typiske Disney prinsesse. Hun repræsenterer en normal kvinde med håb og drømme. En kvinde, der ønskede at overvinde og vise, at hun på ingen måde var mindre værd end mænd.\n“En kvinde uden en mand er som en fisk uden cykel.”\nPrinsesse Fiona er en hovedpersonen i den meget symbolske og elskede filmserie Shrek. Fiona er et perfekt eksempel på dedikation og mod, som vi kan...


Nye regler for dagpenge til selvstændige - Teknisk Landsforbund\nHer er du: Om os / Teknikeren / Artikler / Nye regler for dagpenge til selvstændige\nTekst: Lars Vedel\nDet er de sidste regelændringer i forhold til dagpengereformen, som trådte i kraft januar 2017. Ændringerne handler om en sidestilling mellem lønmodtagere og selvstændige.\nNy definition af selvstændig virksomhed og lettere genoptjening af dagpengeret\nMed de nye regler indføres en anden definition af, hvornår du er selvstændig, og hvornår du er berettiget til dagpenge, hvis du fx har lukket din virksomhed. Vurderingen vil fremover hovedsageligt være baseret din aktivitet og din skattemæssige status:\nEr det lønmodtagerarbejde?\nEr det selvstændigvirksomhed?\nEr det formueforvaltning\nEr det hobbyvirksomhed?\nHvis du for eksempel er cvr-registreret med din aktivitet, eller hvis din aktivitet beskattes i relation til over-/underskud, betragtes du som selvstændig.\nModtager du et honorar for dit arbejde vil du kunne betragtes som lønmodtager.\nDet bliver lettere at optjene en ny ret til en ny 2-årig dagpengeperiode. Nu kan indtægter fra egen virksomhed indgå, uanset om det er selvstændig virksomhed som hoved- eller som bibeskæftigelse, Aktiviteten indgår på lige fod med lønmodtagerarbejde\nLettere at starte som selvstændig\nFra 1. oktober 2018 vil du lettere kunne starte selvstændig virksomhed på deltid og få suppleret op med dagpenge.\nDu skal dog stadig stå til rådighed for arbejdsmarkedet, dvs. være aktivt jobsøgende, kunne overtage et lønmodtagerarbejde på sædvanlige vilkår og deltage i møder hos os og jobcentret, som du er indkaldt til med dags varsel.\nDer er ikke længere et krav om at dit arbejde i din virksomhed skal foregå uden for normal arbejdstid, og du må gerne drive selvstændig virksomhed i et omfang som overstiger 15 timer om uge.\nSidestilling af varighed med supplerende dagpenge\nSupplerende dagpenge sidestilles - uanset om man er lønmodtager eller driver selvstændig virksomhed -med bibeskæftigelse. Du vil nu kunne modtage supplerende dagpenge i sammenlagt 30 uger uanset din status på arbejdsmarkedet.\nFor selvstændige gælder dog, at perioden med supplerende dagpenge starter den dag virksomheden påbegyndes. Eventuelle supplerende dagpenge forbrugt som lønmodtager modregnes i perioden.\nTilsvarende gælder for supplerende dagpenge som lønmodtager. Den periode du har modtaget supplerende dagpenge som selvstændig modregnes i perioden med supplerende dagpenge. Altså 30 uger med supplerende dagpenge uanset om du er selvstændig eller lønmodtager eller en kombination heraf.\nDin konto som selvstændig med supplerende dagpenge nulstilles\nVed overgangen til de nye regler vil din konto for supplerende dagpenge som selvstændig blive nulstillet. Uanset om du har 1 eller 77 uger til gode, når vi rammer 1. oktober 2018, vil du fra den dato have 30 uger at bruge af. Du vil dog blive fratrukket de uger, du evt. har modtaget supplerende dagpenge som lønmodtager i din nuværende dagpengeperiode.\nAlle aktuelle sager omkring selvstændig virksomhed som bibeskæftigelse genvurderes og der træffes en fornyet afgørelse omkring din status som enten selvstændig eller lønmodtager.\nKarens efter virksomhedslukning?\nHvis du har lukket en selvstændig virksomhed, som har været din hovedbeskæftigelse, træder en ny såkaldt jobsøgningsperiode i kraft. Den betyder, at du ikke kan starte en ny selvstændig virksomhed de første seks måneder efter ophøret. I så fald vil du miste retten til dagpenge i resten af 6-månedersperioden.\nDu kan godt lukke virksomhed, mens du får dagpenge\nHar du startet en selvstændig virksomhed, mens du var ledig, kan du godt lukke den igen og modtage dagpenge. Du kan dog ikke gøre det to gange. Hvis du gør det, skal du genoptjene en ny dagpengeperiode, hvilket svarer til mindst et års fuldtidsarbejde.\nHar du brug for mere information\n#TL Nyt #Dagpenge


75 gange Le Mans – Bilsports historie.dk\nSå er årets udgave (2007, red.) af 24-timers løbet i Le Mans overstået, og det blev på flere måder historisk. For det første nåede intet mindre end fire danskere at komme på podiet (Jan Magnussen og Casper Elgaard i GT1-klassen, Lars Erik Nielsen og Allan Simonsen i GT2-klassen), men for det andet var løbet også det 75. af slagsen, og dermed markerede løbet i provinsbyen i det vestlige Frankrig, at det er mere sejlivet og mere traditionsrigt end mange af de andre løb og begivenheder, man i det seneste århundrede har kunnet opleve i motorsportens historie.\nDet hele startede i 1923, hvor Automobile Club de l’Ouest tog endnu et initiativ til et motorsportsløb, der skulle være en prøvelse for mand og maskine. I 1906 havde klubben i det vestlige Frankrig stået bag verdens første egentlige Grand Prix-løb, men i takt med at denne disciplin var blevet mere og mere sprintagtigt – selv om man endnu var langt fra nutidens halvanden timers forestilling foran tv-skærmen søndag eftermiddag – så var det atter blevet tid til en ny prøvelse. Et langdistanceløb over et helt døgn.\nFør og siden har der været adskillige langdistanceløb, men intet løb har som Le Mans kunnet opbygge og vedholde den karisma og mystik, som hersker omkring lige præcis dette løb. Det er et løb, hvor myterne og tragedierne har stået i kø og skabt en legende, der er helt unik i motorsportens historie.\nGrundridset af den bane, man anvendte i årets 75. udgave, stammer langt hen ad vejen fra den bane, man brugte i premiereudgaven. Den væsentligste forskel ligger i, at den oprindelige bane kort før det sted, hvor Dunlop-broen ligger i dag, fortsatte ligeud og nåede tæt ind på Le Mans’ centrum, hvor et decideret hårnålesving sendte de deltagende biler tilbage og ud mod den krævende Mulsanne-langside.\nEn søsterbil til Robert Nellemanns C’est si bon besatte i 1950 tredjepladsen med Tom Cole jr. og konstruktøren Sidney Allard bag rattet. Bag den Cadillac-motoriserede bil ses den eneste Skoda, som deltog i løbet det år. Foto: Alstrup PR & Marketings arkiv.\nNu var hastighederne ikke så høje i 1923. Den vindende bil tilbagelagde 128 omgange på den dengang 17,2 km lange bane svarende til en gennemsnitshastighed på 92 km/t, og siden da er hastighederne gået op, mens bestræbelserne for at begrænse dem har givet sig udslag i forskellige restriktioner og baneombygninger. Der gik dog ikke mange år, inden de første legender blev skabt. Det var i slutningen af tyverne og starten af trediverne, hvor Bentley vandt fem sejre med en række af deres forskellige modeller. Det gav image, det gav stil og det gav en sportslig arv, der var så langtidsholdbar, at ingen i det nye årtusinde satte spørgsmålstegn ved, hvad et britisk prestigemærke egentlig skulle på Circuit de la Sarthe. Blot en enkelt sejr i 2003 med Tom Kristensen i hovedrollen var medvirkende til, at imaget var blevet så meget vedligeholdt, at man atter kunne trække sig tilbage!\nHvor Grand Prix-sporten allerede fra sin start var forbeholdt specialbiler, så var det de mest sportslige modeller fra producenternes standardprogram, der kunne anvendes på Le Mans. Denne tradition har mere eller mindre holdt ved lige siden, selv om der i tresserne begyndte at ske forandringer, da der blev åbnet for deciderede prototyper, som siden da stort set har domineret i kampen om den generelle sejr.\nMen det er ikke kun sportsvogne, som Automobile Club de l’Ouest gennem årene har tiltrukket til løbet. Allerede i 1926 indstiftede man et såkaldt Index de Performance, som kort og godt var en konkurrence i konkurrencen, hvor det gjaldt om at nå længst muligt under hensyntagen til bilens motormæssige størrelse. Det blev incitamentet til, at adskillige teams stillede op med bilmodeller, der reelt set ikke burde have været med i et løb, hvor hastigheder på under 150 km/t snart var at betragte som livsfarlige på den fem kilometer lange langside. I de første årtier efter anden verdenskrig kunne man således opleve bilmodeller som Renault 4CV og Saab 93 forsøge sig på Le Mans, selv om det typisk var de lyseblå franske biler som DB og Panhard, der klarede sig bedst.\nLe Mans har næsten altid været forbundet med den såkaldte Le Mans-start, men den kom faktisk først til i den tredje udgave i 1925. Her er vi fremme i 1952, hvor tre fabriks-Mercedes 300 SL har sikret sig nogle af de bedste startplaceringer. Foto: Daimler Heritage.\nHastighedsforskellen mellem de hurtigste og langsomste biler har alle dage været et risikomoment af rang på Le Mans, og det var også en af de faktorer, som i 1955 udløste den største ulykke, ikke bare i 24 timers løbet, men i motorsporten i det hele taget. En misforståelse mellem Pierre Levegh i den lynhurtige Mercedes SLR og Lance Macklin i den langsommere Austin Healey sendte den franske pseudonymkørers sølvpil ind i tilskuerhavet. Konsekvenserne var voldsomme. Ikke bare blev der dræbt mere end 80 tilskuere på banen, men det førte også til vidtrækkende restriktioner og forbud mod motorsporten i mange lande. I de fleste nationer blev restriktionerne hævet, men den dag i dag er baneløb fortsat forbudt i Schweiz.\nSamme Pierre Levegh var forinden blevet en legende på Le Mans, da han i 1952 forsøgte at gennemføre løbet alene, men i 24. time måtte han opgive sit forehavende, da motoren i hans bil blev overdrejet. Siden blev det først obligatorisk, at der skulle være to kørere på hver bil, hvorefter der skete den stramning, at en kører maksimalt måtte sidde bag rattet i 14 timer – noget jernmanden John Nielsen udnyttede til fulde, da han blot var fem minutter fra at overskride sin kvote, da han sikrede sig sejren i 1990. Siden er der kommet krav om tre kørere pr. bil, hvilket er en naturlig konsekvens af introduktionen af de to chikaner på langsiden, så denne ikke længere udgjorde den et minuts pause for kørerne, hvor de – om end ved hastigheder tæt på 400 km/t – kunne puste ud inden de øvrige strabadser på banen.\nLangsidens høje hastigheder var også med til at bane vejen for flere teknologiske fremskridt og forsøg. Mercedes introducerede i halvtresserne luftbremser på sine SLR-modeller, mens Jaguar havde mere succes og større driftsikkerhed i skivebremserne på sine D-Typer, der i slutningen af denne periode også blev udfordret og besejret af et andet britisk mærke, Aston Martin.\nI dag er Ferrari nærmest kun statist i de lavere GT-klasser på Le Mans, men halvtresserne og tresserne var mærkets storhedstid. Det førte til flere sejre og var indirekte medvirkende til, at amerikanske Ford ytrede interesse for at overtage den italienske specialproducent. Der blev sagt nej til ægteskabstilbuddet, og efter den Ellemannske devise If you cannot join them, you must beat them gik Ford i stedet i gang med et storstilet projekt, som førte mærket til tops på Le Mans. Man overtog et GT-projekt, som Lolas Eric Broadly havde udviklet, og forvandlede det til den legendariske Ford GT40, som tog adskillige sejre, bl.a. overværet af Henry Ford II.\nLe Mans er det eneste løb, hvor den tekniske kontrol har publikums og mediernes bevågenhed. Blandt andet fordi der ofte har opstået kontroversielle episoder, hvor franske biler er sluppet gnidningsfrit igennem, mens udenlandske biler har skullet granskes mere. Her er det Phil Hills og Bruce McLarens Ford GT40, som undersøges. Foto: Ford\nMen Ford fik i sine sidste år på Le Mans også konkurrence af et mærke, som siden er blevet synonym med Le Mans; Porsche.\nTyskerne var faktisk med i løbet allerede i 1951, hvor man stillede op med en enlig 356-model, der var forsøgt optimeret rent aerodynamisk med tildækning af hjulåbningerne, men det var først fra 1966, hvor man indsatte sine første prototyper i form af 906-modellerne, at man for alvor nærmede sig toppen af feltet generelt. En andenplads kom i 1968, og året efter fulgte det mest tætte opgør nogensinde mellem to biler, der ikke var fra samme team og derfor krydsede målstregen i paradekørsel. I løbets sidste time skiftedes Hans Hermann i sin Porsche 908 til at føre sammen med Jacky Ickx’ Ford GT40, og da løbet sluttede, var det belgieren, som kunne vinde med blot 120 meters forspring!\nÅret efter fulgte så Porsches første generalsejr, da selv samme Hans Hermann sammen med Richard Attword vandt i en Porsche 917, der siden har fået følgeskab af modellerne 936, 935, 956, 962, TWR WSC og 911 GT1 øverst på podiet. I alt 16 generalsejre i foreløbigt 75 udgaver af løbet er det blevet til, og dermed er Porsche det mest vindende af alle mærker efterfulgt af Ferrari (ni sejre hvoraf den sidste i 1965), Jaguar (syv sejre hvoraf den sidste i 1990 med John Nielsen), Audi (suv sejre hvoraf den sidste i år) og Bentley (seks sejre hvoraf den sidste i 2003 med Tom Kristensen).\nLe Mans har gennem årene været udsat for mange udsving i deltagerfeltet og mærkernes interesse for at deltage, hvilket i høj grad hænger sammen med, at Formel 1-sporten under Bernie Ecclestones dygtige ledelse er blevet til et fast show, hvor bilerne toner frem på skærmen hver fjortende dag mindst 16 gange om året. Her har det været meget anderledes med Le Mans, som i høj grad har været underlagt konjunkturers udsving, for sportsvogns- og prototyperacing er i større udstrækning præget af enkeltpersoners engagement frem for bilfabrikkernes vedholdende deltagelse. Derfor har man gennem årene – og vil også i fremtiden – set mærker, der dukker op, kommer til tops, høster frugterne og plejer imaget for derefter at drosle engagementet ned igen til fordel for andre motorsportsaktiviteter. Bentley, Jaguar og Peugeot er blot nogle af eksemplerne i de seneste årtier.\nStarten er netop gået til 1971-udgaven af Le Mans. Yderst til højre er den senere vindende Porsche 917 med Gijs van Lennep og Dr. Helmut Marko på vej ud af billedet, mens man længere tilbage kan se den Gulf-Porsche 917 (19), som Richard Attword og Herbert Müller tog andenpladsen med, og Sam Poseys og Tony Adamowicz’ Ferrari 512M (12), som besatte tredjepladsen. Den røde Ferrari 512 F udgik med ødelagt hjulophæng, mens den lyserøde Porsche 917/20 (23) heller ikke gennemførte, men fik kælenavnet ”Sau” på grund af sin lyserøde bundfarve og stiplede linier, som man i gamle dag så på skiltene i slagterforretningerne. Foto: Alstrup PR & Marketings arkiv.\nMen Automobile Club de l’Ouest har heller ikke kunnet erklære sig totalt uskyldig for tingenes tilstand. Gang på gang har klubben bag løbet sat sig op mod det internationale bilsportsforbund med egne regler og nyfortolkninger. Nogle har været med til at bringe sporten videre, mens andre desværre har gjort det stik modsatte.\nDet har i perioder ført til deciderede magre år, men alligevel aldrig til situationer, hvor de vindende kørere har fået noget forærende. For Le Mans er stadig en prøvelse for mand og maskine, og selv om de GT1-biler, som Jan Magnussen og Casper Elgaard i år kørte med, er forsynet med aircondition, så er udfordringerne faktisk blevet større med tiden.\nBanen er gennem årene blevet kortet ned fra 17,2 km i åbningsudgaven til 13,6 km i sin nuværende form, og de mange lige stræk, hvor man bare kunne presse speederen i bund, er blevet færre og færre.\nDen første afkortning skete i 1932, da man undlod turen ind til Le Mans by, og i 1968 blev hele opløbet op mod start/mål-stykket forandret. Hvor der stort set havde været frit tilløb til det ternede flag, kom der gradvist flere og flere kurver ind i den sektion, som kaldes Maison Blanche, med det resultat, at da Dr. Helmut Marko og Gijs van Lennep vandt med en gennemsnitsfart på 222,2 km/t, satte de en rekord, som ikke siden er blevet slået, og som næppe heller vil blive det. I 1990 blev der nemlig opsat to chikaner på langsiden Les Hunaudieres, og selv om de hører til blandt de hurtige af slagsen, så forhindrer de effektivt de tophastigheder på hen ved 400 km/t, som indtil da var blevet opnået.\nMed nu 75. udgaver af løbet er Le Mans rigt på traditioner, men der er mange af traditionerne, som ikke længere holder ved.\nLe Mans-starten er en af dem. For det første kan den ikke føres helt tilbage til starten, idet det først var ved den tredje udgave af løbet i 1925, at kørerne skulle løbe tværs over banen til deres bil for derefter at starte den og køre. Men det stoppede i 1970, hvor sikkerhedsfokus gjorde, at man spændte kørerne fast i deres biler, hvorefter de startede løbet fra deres skråparkering. Det blev dog aldrig nogen tradition, for siden 1971 er det døgnlange løb blev skudt i gang med en rullestart.\nEn anden tradition, som det har knebet med, er afviklingstidspunktet. Midten af juni, start lørdag 16.00 og mål søndag 16.00 er kendt som god latin, men har faktisk ikke altid været sådan. Fire gange har andre måneder lagt kalender til 24-timers løbet.\nFørste gang var faktisk premieren, som fandt sted den 26.-27. maj 1923. Anden gang var i 1956, hvor omfattende ombygninger efter tragedien året forinden førte til en dato i juli, mens ungdomsoprøret og de politiske uroligheder i Frankrig i maj 1968 skubbede løbet helt frem til den sidste weekend i september. Og så var der lige 1986-sæsonen, hvor man kom i karambolage med en række Formel 1-løb og andre begivenheder på den internationale motorsportskalender.\nGang på gang er bilfabrikkerne kommet og gået i Le Mans, hvor de med en sejr på mærkets CV atter har kunnet bryste sig af et sportsligt image. Her er det Renault, som vinder i 1978. Foto: Renault.\nMen heller ikke start- og sluttidspunktet har ligget fast. Klokken 16.00 holdt dog indtil 1968, hvor den sene dato i september gjorde, at man valgte at starte og slutte klokken 15.00, og siden da har franske valg og sportslige ligegyldigheder som VM- og EM-kampe i fodbold samt tennis på et stadion i Paris ført til starttidspunkter mellem 14.00 og 17.00. Og faktisk er klokken 16.00 ved at være en saga blot. Årets udgave havde start og mål klokken 15.00 simpelthen for at bringe billøbet på linie med motorcykelvarianten, som i år (2007, red.) blot blev kørt for 30. gang!\nArtiklen “75 gange Le Mans” blev i sin oprindelige udformning første gang offentliggjort i Veteran Tidende nr. 372, juni 2007, s. 26-33.


Myanmars politi har fundet Asiens største narkobule | BT Krimi - www.bt.dk\n25. maj 2020 - 10.27\nMyanmars politi har fundet Asiens største narkobule\nHer ses kemikalier, som politiet i Myanmar har fundet. Kemikalierne anvendes til at producere ulovlige stoffer. Politiet fandt 163.000 liter kemikalier. Foto: Myanmar Police/UNODC\nPolitiet i Myanmar har gjort et fund, som lokale myndigheder kalder usædvanligt. Politiet har nemlig fundet, hvad man mener er Asiens største narkobule.\nPå et pressemøde oplyser Myanmars myndigheder og United Nations of Drugs and Crime (UNODC), at man har fundet intet mindre end 200 mio. metamfetamin-tabletter, over 500 kg crystalmeth samt 163.000 liter kemikalier anvendt til at producere ulovlige stoffer.\nLigeledes fandt man i samme ombæring omkring 3.750 liter flydende methylfentanyl, som er et morfinlignende stof, der er 100 gange mere potent end morfin og 50 gange stærkere end heroin. Det er et såkaldt opioidlignende stof.\nDet er umiddelbart det største og mest omfangsrige fund af fentanyl, man nogensinde har gjort i det sydøstlige Asien, skriver CNN.\nKemiske reaktorer og mixere som bruges til at fremstille ulovlige stoffer. Alt dette er nu beslagslagt af politiet i Myanmar. Foto: Myanmar Police/UNODC\nEksperter advarer nu om, at narkohandlere kan vælge at forsyne dem, der eksempelvis tager opiatstoffer som heroin, med syntetiske opioder.\nDet ville være ekstremt farligt for misbrugere, da det er lettere at komme til at tage en overdosis, hvis man tager syntetiske opioider, især hvis stofmisbrugeren ikke ved, hvad han eller hun reelt indtager.\nI september døde tre stofmisbrugere netop af en overdosis af det syntetiske opiatstof fentanyl.\nEt vidne til hændelsen forklarede dengang, at de tre personer var af den overbevisning, at de havde indtaget heroin, som altså minder om fentanyl.\nHer ses kemikalier, som bruges til at producere ulovlige stoffer som Methamfetamin, Ketamin, Heroin og Fentanyl. Alt sammen beslaglagt af politiet i Myanmar. Foto: Myanmar Police/UNODC\nJeremy Douglas, som er regional koordinator for UNODC, forklarede på pressemødet, at politiet havde fundet nok metylfentanyl til at erstatte hele den asiatiske regions heroinproduktion i et år.\n»Det her kan være den situation, vi har frygtet,« sagde han på pressemødet.\nFundet af stofferne er kulminationen af tre måneder lang operation centreret omkring landsbyen Lwe Kham i Kutkhai Township i Myanmars nordøstlige stat Shan.\n33 personer er blevet anholdt i sagen.\nNarkobaron bragte flodheste til landet: Udfylder nu rolle fra fortidsdyr


Magt i vores pædagogiske praksis. - PDF\nDownload "Magt i vores pædagogiske praksis."\n1 Magt i vores pædagogiske praksis. Alina Nielsen og Dorte Rasmussen Kontekst Vi er to socialpædagoger, der arbejder på CUA, Lindebjerg og er tilknyttet team 5. En af os er også udviklingsagent i projekt Det gode liv og har været med i projektet fra starten. 1 Vi er interne deltagere i projekt Det gode liv og kan belyse det ud fra vores personlige, faglige perspektiver. De eksempler fra vores egen og kollegers praksis vi bringer i artiklen, har vi fået øje på gennem projektet. Vi vil gerne synliggøre vores refleksioner og erfaringer for både vores kollegaer, ledelsen og pædagoger fra andre institutioner, fordi vores overvejelser i forhold til bestemte situationer og med hensyn til konkrete eksempler kan være relevante for alle, der arbejder med mennesker med nedsat funktionsevne. Og sidst men ikke mindst, har vi et håb om, at vi med vores indsats kan gøre en positiv forskel i beboernes liv. Vores formål med artiklen er først og fremmest at gøre pædagoger, der udfører kompenserende støtte for mennesker med nedsat funktionsevne, mere bevidste om vores magt og dens udøvelse gennem vores handlinger. Vi sætter ikke fokus på den fysiske magtanvendelse, men udelukkende den skjulte magt. Ifølge den franske sociolog Foucault, er den skjulte magt en magt i en humanistisk form, der ofte sætter sig mere effektivt igennem, men også virker mere manipulerende og intervenerende i klientens liv end den synlige magt (Olsen, 2006, s.248). Foucault mener også at skjulte magt er den faktor, der kan misbruges og gøre livet meget ubehageligt for de mennesker, der udsættes for magten og den disciplinering, som kan være følgen. Som pædagoger må vi være kritisk reflekterende over for vores egen praksis. I vores faggruppe er det vigtigt at drøfte dilemmaer og problematikker og begrunde hvorfor vi gør som vi gør. På den måde kan vi støtte hinanden i en faglig, etisk tilgang til beboerne i hverdagen. 1 Projekt Det gode liv er beskrevet i projektrapporten: Perspektiver på det gode liv, af Søren Kai Christensen\n2 Når vi taler om Det gode liv eller livskvaliteten for mennesker med nedsat funktionsevne, hvad har det så med magten at gøre? Hvorfor synes vi, det er relevant at diskutere magtbegrebet i forbindelse med Det gode liv? Vi vil diskutere det, fordi vi mener, at den magt vi har som pædagoger og den måde, vi bruger vores magt på, kan øge eller omvendt mindske livskvaliteten betydeligt for borgerne. Vi vil præcisere vores tanker om Det gode liv ud fra livskvalitetsbegrebet som er beskrevet af den norske psykolog Siri Næss (Holm, 2001, s. 29). Hun beskriver 4 parametre, der er væsentlige for at mennesker kan opleve livskvalitet: Når man er aktiv, Har gode mellemmenneskelige relationer Har positiv selverkendelse Har en grundstemning af glæde. Siri Næss uddyber disse 4 parametre, og vi vil gerne fremhæve dem, der er relevante ift. magtbegrebet. Det er, at mennesket har mulighed for ved egen kraft og engagement at involvere sig i forhold til sig selv, at det har frihed til og mulighed for at vælge for hermed selv at være med til at forme eget livsforløb. Det er også, at mennesket opfatter sig selv som dueligt, nyttigt og værdifuldt og at mennesket oplever selv at kunne klare hverdagslivets opgaver, samt føler sig tilfreds med egen indsats. Magt Personer med funktionsnedsættelse har forskellige begrænsninger ift. at være de aktive deltagere i sit eget liv. Pædagogernes rolle er at give kompenserende støtte og at skabe rammer og betingelser, så den enkelte beboer oplever det gode liv. Vi mener, at den kompenserende støtte skal gives på den måde, at den enkelte beboer oplever mærker, at det er deres vilje og deres ønsker, der former deres livsforløb. Men er det det, der sker i virkeligheden? Vi oplever, at vi så nemt påtager os rollen som livsformere for beboerne og forsøger at forme deres liv ud fra vores forestillinger og visioner om, hvad der er godt, sund og fornuftigt for beboerne. Vi ved bedre! Vi har faglig viden! Vi vil det bedste for dem! Vi har livserfaring! Vi har ansvar for dem, omsorgspligt og vi har magt! 2\n3 Vi kan ikke benægte, at der altid vil være et magtforhold mellem pædagoger og beboerne. Foucault mener, at der altid vil være magtforhold mellem mennesker. Han forbinder magt med viden. Viden er magt. Den, der besidder størst viden har magt. Derfor vil vores relationer med beboerne altid være asymmetriske. Magt finder f.eks. sted i de situationer, hvor vi bruger vores viden og vores autoritet til at bestemme, at beboerne skal gøre noget bestemt. Vi vil uddybe det, ud fra 4 magtdimensioner af Søren Christensen og Poul Erik Jensen samt komme med nogle eksempler fra vores praksis og de refleksioner vi har gjort os i den forbindelse. 1. Direkte magt 2. Indirekte magt 3. Bevidsthedskontrollerende magt 4. Strukturel magt (Schwartz, 2001,s. 144 ) Direkte magt Direkte magt defineres som magt, som vi udøver over andre i beslutningsprocesser. Det betyder oversat til en pædagogisk virkelighed de situationer, hvor pædagoger direkte bestemmer over voksne med nedsat funktionsevne og deres handlemuligheder. Vi observerer, at beboerne siger: Må jeg godt det? Det er mest fascinerende spørgsmål har vi hørt fra en kvindelig beboer: Jeg vil tisse. Må jeg? Beboerne spørger om lov til at se fjernsyn, gå udenfor, tage noget ud af køleskabet, få en kop kaffe osv. Det er fordi, mener vi, at de i løbet af deres liv på institutionen, er blevet bremset med: Det må du ikke. Det er ikke kaffetid nu. Du skal ikke selv tage mad ud fra køleskabet. Eller fx en af vores beboere Bent, som dagligt fik at vide, at hvis han ikke er sød og ikke holder aftaler med pædagogen, så fik han som konsekvens ingen godnat -historie eller - sang. 3\n4 At træffe beslutninger på beboernes vegne stammer fra en tidligere institutionskultur. Den kultur er plantet så godt og grundigt, at det er svært at hive den op og plante en ny kultur med selvbestemmelse, og hvor pædagogen ser beboeren som ligeværdig i beslutningsprocessen. Palle, som er autist, kan ikke lide at få nyt tøj, men foretrækker at gå i det gamle og slidte. Personalet bliver kontaktet af Palles far, som ønsker at Palles garderobe bliver fornyet. Personalet synes, at det er en god ide at Palle, som er en flot ung mand, får noget smart tøj. Men der er erfaring for, at Palle vil gemme det nye tøj bag i skabet og fortsætte med at gå i det gamle. Derfor beslutter personalet at smide hans slidte tøj ud, for at han ikke kommer til at bruge det i stedet for det nye. Som personale står vi i et dilemma mellem Palles fars ønske om det nye tøj og Palles ønske om at beholde det gamle. Vi bestemmer, at det gamle tøj skal smides ud, og vi vil overtale Palle. I den øjeblikkelige situation synes vi, at det var en fornuftig og hensigtsmæssig handling. Da vi reflekterer over situationen, kan vi se, at vi ubevidst kom til at bruge den direkte magt i vores beslutningsproces. Det kan stadigvæk diskuteres, om vores handling var etisk korrekt. Vi ville gerne tilfredsstille Palles fars ønske om, at Palle er klædt pænt. Personalet har det samme ønske for Palle. Men i vores iver kan det diskuteres, om det var nødvendigt, at bruge direkte magt og tage en beslutning uden at tale med Palle først. Vi skal give beboerne mulighed for at være aktivt deltagende i beslutningsprocesser omkring deres liv. Vi synes, at personalet i deres refleksioner skal holde hinanden fast i, at beboeren er aktiv involveret i alle beslutninger omring sig selv. Det vil betyde, at vi skal give slip på vores magt i beslutningsprocesser. Beslutninger skal ikke træffes bag lukkede døre i personalerummet, men sammen med beboeren i hans bolig. På den måde bliver beboeren mere synlig for sig selv og for personalet. Han får mulighed for at tage ansvar for sit eget liv og danne livserfaringer på godt og ondt. Når vi slipper magten i beslutningsprocesser og arbejder sammen med beboeren og ikke for beboeren, vil vores praksis være mere dilemma fuldt og højre grad bygge på kommunikation med beboerne. I vores asymmetriske relationer med beboerne skal vi lære at afgive den styrende rolle og give mulighed og tid for beboerne til at komme frem med deres ønsker og visioner om det gode liv. 4\n5 Indirekte magt Ifølge Søren Christensen og Poul Erik Jensen, finder indirekte magt sted i kommunikationen med beboeren: Når vi ikke spørger, hvad beboeren egentlig ønsker sig. Martin står i døren til sin lejlighed og kigger hver gang pædagogen går forbi. Pædagogen går forbi Martin og kontakter ham med: Hej Martin, går det godt? Martin når aldrig at svare, inden pædagogen er gået videre. Pædagogen er bevidst om, at hvis hun går i dialog med Martin, vil det blive tidskrævende. Beboeren har et ønske om at ringe til sin ledsager. Først skal Martins ønsker være helt tydelige, før de kan ringe op. Derefter skal pædagogen bruge tid på at skrive i dagbog, kalender og reservere en bus. Hun har ikke tid til disse opgaver og kontakter derfor aldrig Martin. Når punktet aldrig kommer på dagsordenen, hvis vi glemmer at informere beboerne om forskellige arrangementer eller begivenheder. Der er fest i Åruphallen og beboerne bliver aldrig spurgt, om de vil deltage. Eller det bliver forklaret, hvorfor de måske ikke kan deltage. Informationer om dagligdagens planer kan være lige så vigtige for beboerne. Det er en del af det gode liv at være tryg og vide, hvad der skal ske i hverdagen, hvem skal på tur, til lægen og hvem der skal noget i weekenden. Personalet kan glemme at informere beboeren om en tandlægetid, og de vil pludselig få at vide, at nu skal de af sted. Beboerne har et ønske om at vide, hvilke personaler der kommer på arbejde næste dag. Personalet svarer, at det får de at vide i morgen. Efter refleksion i teamet har vi ændret vores praksis således, at beboerne i team 5 har overblik over, hvem der kommer på arbejde næste dag både om morgenen og om eftermiddagen. Vi har hængt billeder op af personalet og har lavet små skilte med symboler på morgen og aften (solen og månen). Det er vigtigt at forklare beboerne symbolets betydning, så det ikke igen kun bliver pædagogernes viden. Hver aften gør en pædagog billederne klar til næste dag sammen med en eller flere beboere. 5\n6 Hvis personaler glemmer det, så er der altid en af beboerne, der tager initiativ. Der er også tale om indirekte magt: Når vi spørger på måder, der ikke giver beboeren mulighed for at forså, hvad der bliver sagt. Kan du tænke dig at være med i beboerrådet? Beboerne vil i første omgang ikke forstå betydningen af ordet beboerrådet. Pædagogen skal forklare om et beboerråd. Hvem der er deltager fra andre boenheder, hvad man kan træffe beslutninger om og får indflydelse på. Indirekte magt finder også sted: Når vi ikke tager svaret alvorligt. Vi hører et udsagn, men tillægger det ikke gyldighed. En af beboerne siger, at han ikke kan lide frugt, men pædagogen bliver ved med at tilbyde ham frugt. Når vi ikke svarer på beboernes præmisser, men i stedet bortforklarer, eller kommer med fornuftige modargumenter, inden vi har hørt og forstået, hvad beboeren egentligt har på hjerte. Efter en hyggelig aften spørger beboeren en pædagog, om hun kommer til ham i morgen, når hun er på arbejde. Pædagogen svarer hurtigt, at det finder han ud af i morgen og hun kan ikke love ham noget og kan ikke lave en aftale med ham nu. Pædagogens perspektiv: Hun svarer som hun gør, fordi det blev aftalt i personalegruppen, at der ikke skal laves aftale med beboeren til næste dag, og vi skal ikke love ham, at det er os, der vil hjælpe ham i morgen, fordi det vil gøre ham meget forvirret og vil ødelægge hans dag, hvis aftaler ikke kan holdes fx pga. sygdom. Efter en fælles refleksion over situationen forstår pædagogen, at hun faktisk er afvisende i sin måde at kommunikere på. Når hun så på situationen fra beboernes perspektiv, forstod hun, at beboeren ville sige, at han var glad og syntes at de havde det hyggeligt, og det ville være dejligt, hvis de kunne gentage de gode fælles 6\n7 oplevelser næste dag. Hendes svar kunne være imødekommende med empati og forståelse for beboerens følelser: Jeg kan høre, at du synes, at det var meget hyggeligt i dag. Det er jeg glad for. Indirekte magt finder også sted: Når vi glemmer eller bevidst fravælger at orientere beboerne om deres rettigheder. Beboerne har ret til at vide, hvor mange penge de får i pension, hvor meget de har indestående på deres konto og hvor meget de betaler i husleje, el, mad osv. Men i praksis er det pædagogen, der administrerer de faste udgifter og styrer beboernes økonomi, mens beboerne intet kendskab har til, hvor mange penge de har, og hvad de har råd til. Som personale har vi ansvar for at hjælpe beboeren med at betale de faste udgifter, regninger, spare op til ferie osv. Men vi påtager os selv i alt for høj grad rollen som økonomistyrer, da det kan være meget svært at involvere beboeren. Vi skal reflektere over, om der kan være måder at inddrage beboere på, så de selv føler sig ansvarlige ift. hvad deres penge bliver brugt til. Beboerne i vores team, har svært ved at formulere sig sprogligt om deres ønsker og behov. Nogen kan slet ikke formulere sig verbalt, men man skal tyde deres ønsker gennem deres mimik, eller når de giver udtryk for deres ønsker og behov på forskellig vis. En beboer har et godt sprog og gør sig mange tanker og er god til at formulere sig. Men han siger ikke noget før man sætter sig ned hos ham, giver sig meget god tid og er afventende til han bliver klar til at tale. I en travl hverdag vil han ofte ikke blive hørt. En gang ugentligt er der derfor fastlagt en halv time, hvor han har samtale med et personale. Han møder velforberedt og har bestemt, hvad han gerne vil snakke om. Beboerne skal have mulighed for at få indflydelse på deres dagligdag. De skal informeres om, hvad der sker på deres bosted og i deres nærmiljø. Det kan f.eks. være at der starter et nyt personale eller at der er Open by night i byen på fredag. Små ting som beboerne selvfølgelig gerne vil vide. De skal have mulighed for at komme med ideer og forslag på deres bosted. Det kan være forslag til fællesaktiviteter eller 7\n8 spørgsmål som den enkelte kunne have. Må jeg selv bestemme om jeg vil have gæster i min lejlighed eller Skal vi have flere billeder op på væggen? Den indirekte magt må ikke afskære beboeren fra deres demokratiske ret til medbestemmelse og beboere, der er kommunikativt svage, har vi et ansvar for at hjælpe med at formulere sig. Bevidsthedskontrollerende magt Der er tale om en form for usynlig kontrol, hvor pædagogen bestemmer beboernes ønsker og forestillinger om, hvad der er muligt og ønskværdigt, uden at beboeren selv er bevidst om det. Pædagogen manipulerer beboeren til at have interesser, der er i virkeligheden er pædagogens interesser og beboeren accepterer pædagogens beslutninger, fordi pædagogen er en autoritet for brugeren. Vi kan komme tilbage til eksemplet med Palle omkring hans nye tøj. For at få Palle til at gå i det nye smarte tøj bestemmer personalet, at Palles gamle tøj skal smides ud. Palle bliver overbevidst med gode argumenter og forklaringer om, at det gamle tøj er slidt og hullet og skal smides ud. For ellers vil Palle stadig gå i det slidte tøj og gemme det nye inde i skabet. Palle lader sig overbevise om, at det er bedst for ham at gå i det nye tøj, selv om det kan være svært for ham at give slip på det gamle. Han er autist og holder mest af de kendte ting som fx gammelt tøj. Men han overgiver sig over for vores autoritet. Mona kan godt lide at besøge sin familie hver eneste weekend. Hun glæder sig til at komme af sted. Men personalet prøver at få hende til at bryde den symbiose, hun har til sin familie, og prøver at motivere Mona til at blive hjemme på bostedet i weekenden. Mona forsøger at samarbejde med os og siger at hun gerne vil bliver hjemme i weekenden, men hendes egentlige ønske er at besøge familien, derfor ringer hun ofte hjem og får sin familie til at hente sig. Monas eksempel viser, at hun ikke så nemt opgiver sine værdier og forsøger at opnå sit ønske til at besøge familien gennem skjulte handlinger hun sige ja til 8\n9 personalet at blive hjemme på bostedet i weekenden, men samtidig ringer hun i det skjulte til familien. I fælles refleksion fandt vi frem til, at det er uværdigt for Mona, at skal snyde sig til at kom med på familiebesøg og opfatte os som dem, der træffer beslutningerne i hendes liv. Det er vores opgave at tage initiativ til at der sker noget spændende på bostedet i weekenden, som Mona hører om fra de øvrige beboere og personalet og på den måde får lyst til at blive hjemme i weekenden. Det er vigtigt at vi indgår i dialog med beboerne, hvor deres ønsker kommer frem, i stedet for at overtale dem til det, som vi synes kunne være godt for dem. Vi skal være opmærksomme på, at vores personlige værdier ikke nødvendigvis stemmer overens med beboernes. Vi skal anerkende og respektere beboernes holdninger og meninger, og dermed hjælpe dem til at skabe det gode liv på deres egne præmisser. Strukturel magt Både pædagoger og beboere kan få opfattelsen af, at rutiner, vaner og normer er naturlove, der ikke kan rokkes ved. Dermed bliver den institutionelle orden en magtfaktor, der sætter sig igennem over for den enkelte, uden den enkelte selv er opmærksom på, at det er det, der sker: sådan er det jo! ( Schwartz, 2001, s. 154) Organiseringen af personalet i teams og arbejdstidens tilrettelæggelse er magtfaktorer set mere ud fra samfundsmæssige vilkår, end set ud fra, hvordan vi bedst organiserer os i forhold til det gode liv for beboerne. Beboerne vil f.eks. vide hvem der kommer på arbejde i weekenden og vi kan ikke fortælle det nøjagtig, da teamets personaler bliver fordelt på flere etager og der kan komme sygdom, så der vil komme en vikar. Personalet vil også gerne vide, hvor de skal arbejde i weekenden så vel som i hverdagen, men de arbejder under de samme betingelser. Det gør det vanskeligt at planlægge pædagogiske aktiviteter sammen med beboerne på forhånd. Vores organisering hvor vi planlægger fra om morgenen frem til kl. 15, hvor et nyt hold personale tager over og planlægger frem til kl. 23, det at vi har meget svært ved at planlægge noget frem i tiden. Lige nu sker der det, at flere kolleger bliver deltidsansatte og skal arbejde til kl. 22 i stedet for til kl. 23. Det betyder, at flere beboere skal tidligere i seng Eller skal de??? 9\n10 Vi kan så reflektere over, om beboerne skal være lagt i seng, når vi tager hjem kl i weekenden eller i ferieperioder. De beboere, som stort set selv kan klare at gå i seng, vil måske gerne være lidt længere oppe, hygge sig, se fjernsyn og gå i seng når det passer dem. Det er et tydeligt eksempel på, hvordan regler, normer og rutiner styrer vores handlinger. I CUA Lindebergs grundlæggende menneskesyn står at borgere med udviklingshæmning i lighed med andre mennesker er aktivt handlende i forhold til deres livsbetingelser. Men det er os, pædagoger og samfund, der skaber disse betingelser. De praktiske og omsorgsmæssige opgaver, som udfylder hverdagen, overskygger muligheden for at tilbyde de kreative og sjove oplevelser for beboerne. Beboerne efterspørger aktiviteter, vi tidligere havde fordelt på ugens aftener: musik, folkedans, cafè, og klub, og som blevet sparet væk. De pædagogiske ressourcer bliver overvejende brugt på beboere, som skal have støtte til alle basale behov. Bleer skal skiftes, beboere skal mades og skal have hjælp for at komme fra et sted til et andet. Institutionens faldende ressourcer har gjort, at der i dag er færre pædagoger omkring beboerne end der tidligere har været, og det giver nogle begrænsninger i vores pædagogiske praksis. Sociologen Hanne Krogstrup mener at pædagogernes dobbeltrolle mellem borgerens behov og systemkrav fører til negligering af borgerens behov. På den ene side skal de (pædagoger) forholde sig indfølende overfor handicappede og deres individuelle behov. På den anden side er de tvunget til at forholde sig rationelle og legitimere deres indsats i forhold til et politisk/administrativt system med de økonomiske/politiske prioriteringer, administrative procedurer, effektivitetskrav osv., det kræver ( Mørch, 2007, s.273). Vi skaber virkeligheden sammen. Derfor skal vi være opmærksomme på ikke at lade systemverdenen med dets magt og regler begrænse vores pædagogiske initiativer. Der kan altid reflekteres og stilles spørgsmålstegn ved den eksisterende organisations strukturs regler, krav og normer. 10\n11 Afrunding Følgende eksempel viser, hvordan pædagogens magt på den ene side og beboerens ønsker om selv at tage beslutninger i sit liv på den anden, kommer i modspil. Beboeren er svært fysisk handicappet. Han har i nogle måneder haft en privat ledsager til svømning, fordi beboeren er meget glad for svømning og fordi, det er godt for hans fysiske træning. De har været af sted på forskellige ugedage og til forskellige svømmehaller. Tidspunkterne har varieret pga. hvornår ledsageren kan og hvornår der er åbnet i svømmehallen. Beboeren har det bedst med faste strukturer og har det derfor svært ved at kapere, at svømningen har været planlagt på forskellige dage. Beboeren har aftenen forinden været med til at pakke svømmetøj, smøre madpakke m.m. Beboeren bliver vækket og starter morgenen med at sige, at han er træt og ikke vil til svømning. Pædagogen siger, at nu skal han lige vågne og stille og roligt komme i gang med dagen og at han plejer at være glad for svømning, når først han er i svømmehallen (indirekte magt). Beboeren holder fast i, at han ikke vil til svømning, men i Aktivitetshuset, da han laver nogle spændende ting der om mandagen. Han bliver forklaret, at han er nødt til at gå til svømning, når svømmehallen er åben og når ledsageren kan (stukturel magt). Pædagogen siger også, at når han en dårlig ryg er det vigtigt for ham at få motion(bevidsthedskontrollerende magt). Beboeren bliver vred, fægter med armene, råber og holder fast i, at han vil i Aktivitetshusethuset. Da ledsageren kommer, forsøger også hun at overtale ham til at tage til svømning, men han holder stadig på sit. Han kører i Aktivitetshuset og spørger et personale om han kan komme i dag, da han ikke vil til svømning. Pædagogen fra bostedet stiller sig bag hans kørestol og ryster på hovedet. Personalet i Aktivitetshuset forstår, at vi går ind og bruger vores magt og derfor giver hun beboeren det svar, at han ikke kan komme i dag, da han jo skal til svømning. Ledsageren og de to pædagoger er klar over, at de her bruger deres indirekte magt overfor beboeren. Han er nemlig indskrevet til at komme i Aktivitetshuset hver formiddag. Pædagogerne bruger bevidst deres direkte magt ved at sige, at han ikke 11\n12 kan være i Aktivitetshuset denne formiddag da de mener det er forsvarligt i deres omsorg for beboerens fysiske velbefindende, at gøre alt hvad der er muligt for at han kommer afsted til svømning. Det accepterer beboeren og går med tilbage til sin lejlighed. Her sidder ledsageren, pædagogen og beboeren og får en god snak. Pædagogen får beboeren til at reflektere over sin fysiske situation: Pædagogen spørger: Hvad sker der når din krop bliver mere og mere stiv? Hvortil beboeren svarer: Så kan jeg til sidst kun ligge i sengen. Pædagogen: Hvordan kan du så undgå at komme til at ligge i sengen? Beboeren: Svømning. Dialogen forsætter på den måde og det er tydeligt at beboeren reflekterer over egen livssituation. Aftalen bliver, at beboeren fremover gerne vil til svømning, - også om mandagen. Men hvis han igen siger fra om morgenen, vil svømning ophøre. Vores overvejelser i forbindelse med overnævnte eksempel er, at vi argumenterer og motiverer beboeren til at tage til svømning. Det er dog beboeren selv, der skal tage den endelige beslutning. Hvis beboeren fortsætter med at fravælge svømning, så skal hans ønske respekteres. Ifølge Ida Schwartz, må støtten tilrettelægges ud fra den enkeltes ønsker og i samarbejde med vedkommende og pædagogen må træde ind i et kommunikativt samarbejde med brugeren. Den pædagogiske opgave er derfor under konstant konstruktion og tilpasning i forhold til den enkelte brugers ønsker og situation(schwartz, 2001, s.49). Pædagogen har den merviden, at svømning og motion vil have stor betydning for beboerens helbred og velbefindende. Derfor går hun ind og bruger sin magt i et forsøg på at få beboeren af sted til svømning. 12\n13 Pædagogen tydeliggør nogle muligheder og livsbetingelser, som beboeren ikke selv vil kunne magte. Livsbetingelserne er så igen underlagt en strukturel magt, i dette tilfælde hvornår svømmehallen er åben og hvornår ledsageren kan ledsage. I den efterfølgende dialog med beboeren reflekterer han over eget liv og sin fysiske situation. Ida Schwartz siger: Det er pædagogens opgave at skabe mulighed for at brugeren kan erobre myndighed over eget liv. Det indebærer, at samarbejdet finder sted på en sådan måde, at brugeren bevarer sin selvbestemmelse og handlekraft i eget liv (Schwartz, 2001, s.49). Vi skal reflektere over og kunne begrunde, hvorfor vi bruger magt. Vi bruger magt pga. tidspres og organisering. Og vi bruger magt, fordi vi ved at pårørende har forskellige opfattelser og ønsker i forhold til beboerne. Endelig bruger vi magten, fordi vi vil give omsorg til beboerne, - for at beskytte dem. Men vi glemmer måske, at livet ikke kun er godt og dejligt, livet kan også være noget der gør ondt, når man oplever nederlag eller møder modgang. Så danner man erfaringer. Når normale mennesker oplever en krise i deres liv, siger de ofte efterfølgende, at de ikke ville være denne oplevelse foruden, fordi de har dannet deres egne livserfaringer. Den amerikanske sociolog Talcott Parsons opfatter magt som noget grundlæggende positivt (Olsen, 2006, s.249). Magt er udtryk for kapacitet: Der er nogen, der er i stand til at gøre noget for andre. Magt omsat til vores pædagogiske praksis betyder, at vi har magt til at gøre noget for borgere, der ikke kan klare sig selv. Vi skal hjælpe beboerne med at sætte ord på deres ønsker og deres forestillinger om det gode liv, støtte dem i deres initiativer og vise, at der findes flere forskellige muligheder at leve livet på. De beboere, der ikke har verbalt sprog, har endnu større behov for vores støtte. Det er vores ansvar at observere, hvad det er livskvalitet for den enkelte, og handle ud fra det. Samtidigt skal vi sørge for at beboerne er aktivt handlende i forhold til deres liv. Vi mener at det ligger i den pædagogiske magt, at støtte beboeren i at finde vejen til DET GODE LIV!!! 13\n14 Litteraturliste Christensen, Søren Kai (2012) Perspektiver på Det gode liv. Projektrapport under ppublicering Holm, Per; Jesper Holst; Søs Balch Olsen og Birger Perlt (1996). Liv & kvalitet i omsorg & pædagogik. Århus: Forfatterne og Forlaget Systime A/S. Mørch, Susanne Idun (2007). Individ, institution og samfund. Århus: Academica. Olsen, Carsten Frank (2006). Magt og anerkendelse. I: Shou, Carsten og Carsten Pedersen (red.).samfundet i pædagogisk arbejde Et sociologisk perspektiv. København: Akademisk Forlag. Schwartz, Ida (2001). Pædagogiske magthandlinger. I: Schwartz, Ida (red.). Livsværdier og ny faglighed. København: Semi- forlaget. 14


Huawei P20 Lite Sort\nMobilrabat: 1.678,20 kr.\nMobilrabat: -1.678,20 kr.\nHuawei P20 Lite byder på et glasindpakket design og det nye Fullview skærmformat 18:9 på hele 5,8”. Derudover er Huawei P20 Lite spækket med en række fede features heriblandt:\nDual-kamera på 16+2MP og frontkamera på 16MP\n3000 mAh-batteri med USB-C Fast charge\nReal time Face Unlock samt fingerprint\nLite og masser af features\nHuawei P20 Lite er udstyret med den kraftfulde Octa core-processor samt 4 GB RAM og 64 GB intern hukommelse, der endda kan udvides. Derudover indeholder P20 Real-time Face Unlock-funktionen, der gør det muligt at låse telefonen op via ansigtsgenkendelse. Det implementerede dual-kamera sørger for, at du altid kan tage gode billeder gennem eksempelvis Bokeh-funktionen på dine portrætter eller gennem et hav af sjove baggrunde og effekter. Huawei P20 Lite kan oplades hurtigt via USB-C.\nJa (op til 256 GB)\nIkke-udskifteligt Li-Po 3000 mAh-batteri


Guide: Sådan tjener du penge på din hjemmeside eller blog - fra i dag\nAt oprette en hjemmeside, eller en blog, kan være en udmærket måde at øge sin passive indkomst, og tjene penge online. Ofte kræver det dog en del arbejde, og du vil aldrig få et fornuftigt langsigtet resultat, hvis ikke du gør det seriøst fra starten af. Der findes en række forskellige metoder til, hvordan du kan begynde at tjene penge online på din eksisterende hjemmeside. Denne guide viser dig hvordan, men først et par ting du skal have styr på.\nFør du overvejer at begynde at reklamere, så skal du være indstillet på at bruge en god omgang tid på at producere godt og relevant indhold. Det er kun fantasien der sætter grænser for, hvordan du præsenterer dette for dine læsere, men der skal tilbydes en eller anden form for værdi.\nHvis du bare sætter en hurtig hjemmeside op, skriver 2-3 uinspirerede indlæg og efterfølgende lader den være – så vil der ikke gå lang tid, før det hele falder til jorden – hvis du overhovedet kommer til at tjene en krone på det.\nStart med at finde et emne du virkelig brænder for, og vælg så hvordan du vil præsentere det. Investeringsliv er eksempelvis skabt, i kombinationen af at jeg godt kan lidt at være kreativ og bygge hjemmesider, samtidig med at jeg har en stor passion for både økonomi, passiv indkomst og investeringer.\nGør hvad du er glad for – og bliv ved\nEr du glad for at være foran kamera? Jamen så kast dig over YouTube. er du passioneret for kortere tekster og billeder? Jamen så forsøg dig med instagram. Måske du ikke vil bygge hjemmesiden, men bare vil skrive? Jamen så find dig en partner – eller benyt dig af en hjemmeside til bloggere.\nDet vigtigste her er, at du er vedholden. Der findes med stor sandsynlighed en ‘konkurrent’ i forvejen – og måske flere. Hvis du skal have en fair chance, så er det vigtigt at dine følgere kan fornemme, at du rent faktisk går op i det her – og mener det. Kan man mærke at du er seriøst, så kan du ligeledes være heldig at modtage links og anbefalinger, hvilket hjælper med at udbrede dit nye projekt.\nVær ligeledes afklaret med, at det kan tage lang tid, før du overhoved bliver fundet af nogen, og endnu længere tid før dit projekt potentielt begynder at vokse. Netop her, kommer passionen ind i billedet, ellers forsvinder det sjove og motiverende element hurtigt.\nHar du godt indhold? Så skriv lidt mere..\nSørg nu for at have godt med indhold, før du vælger at smide annoncer eller lignende på din hjemmeside. Det er så nemt at få det hele til at ligne en ‘scam-hjemmeside’ hvis man plastrer siderne til med annonceringer for alverdens underlige ting.\nFlere annoncer er ikke nødvendigvis ensbetydende med at du tjener flere penge. Placer i stedet dine annoncer taktisk godt, og sørg for at det er relevant for den besøgende, hvad der annonceres for. Hvis du benytter dig af Google Adsense, så klarer de automatisk dette for dig – men, bruger du affiliate partners, eller udvælger du selv indholdet i dine annoncer? Så vær lidt skeptisk.\nFå reklamer på din hjemmeside\nFrem for at dele indholdet af de understående muligheder alt for meget op, så har jeg forsøgt at holde det nogenlunde overskueligt. Det kan forhåbentlig være med til at inspirere dig til at tjene penge på din hjemmeside.\nGoogle Adsense er en tjeneste fra google, der tilbyder dig at tjene penge på dit onlinekoncept. Dette gøres ved, at du indsætter reklamer på din hjemmeside i form af bannere. Disse reklamer er målrettede og unikke for den enkelte besøgende. Dette er de ved hjælp af cookies, der sørger for at vise det mest interessante for netop dig, i forhold til hvad du tidligere har set på. Altså er dette et forsøg på at få flest mulige til at klikke på banneret.\nHvordan tjener man penge på Google Adsense?\nDu tjener penge på Google Adsense, når en besøgende klikker på dit banner. Jo flere besøgende du har, jo flere penge bør du altså være i stand til at tjene. Netop den taktiske placering af bannere, kan hjælpe med at optimere antallet af klik. Du må dog aldrig selv klikke på dit banner, da dette kan medføre at du bliver straffet ved lukning af din Adsense konto.\nAffiliate marketing er nok den største ‘konkurrent’ til Google Adsense, og i senere tid den blevet mere og mere populær. I bund og grund er affiliate marketing baseret på at du skriver eksempelvis en tekst på dit website. I denne tekst beskriver du et produkt, som du så linker til.\nDette link er et affiliate link der viser, at den besøgende kommer fra din hjemmeside. Vælger den besøgende herefter at købe noget gennem dit link? Så får du enten en procentdel eller et fast beløb.\nDenne form for marketing er ofte smart, fordi du har muligheden for at udvælge specifikke samarbejder med virksomheder, der passer godt til netop din hjemmeside. Anmelder du bøger kunne det eksempel være et samarbejde med en stor online boghandel, der så betaler dig 5% af det salg du skaffer dem. Og det bedste? Det koster ikke en krone at tilmelde sig.\nHvor kan jeg tilmelde min side til affiliate marketing?\nDu kan enten vælge, selv at opsøge de enkelte virksomheder. Dette kræver ofte en del arbejde, og en masse afvisninger. Alternativet er, at du opretter dig på tjenester som eksempelvis Parter-Ads. Her har de allerede over 1.000 samarbejder, som du kan ansøge om at være en del af. På den måde kan du vælge og vrage som du har lyst til, alt efter hvem der betaler dig bedst i forhold til dit indhold.\nSælg annonceringsplads på hjemmeside\nDu kan vælge at sælge din annonceringsplads til virksomheder der eventuelt kontakter dig. Skriver du om øl-brygning, kan det være at det er en virksomhed der sælger alle råvarerne, som godt vil betale for at få et link fra din forside – eller lignende.\nDet er ofte først, når din side bliver rigtig stort, at det kan lade sig gøre at tjene penge online på denne måde Men, der kan også være mere at tjene – ser du på bloggere og influencere på instagram i dag, er det ofte på denne måde de tjener deres penge. Det er dog sjældent for råvarer til øl-brygning. Desværre.\nEt unikt eksempel på, at tjene penge online er The million dollar homepage. Dette er en hjemmeside med 1.000.000 pixels. Her kan virksomheder købe reklameplads, for 1$ pr pixel. Hjemmesiden er på nuværende tidspunkt fyldt ud. Hjemmesiden tilbyder ikke andet end en god historie – og gik hurtigt viralt. Sjovt, men nok også et lidt unikt eksempel. Hermed inspireret!\nHar du et nyhedsbrev kan du benytte en del af pladsen i det, som annonceplads. Her kan du sælge egne produkter, eller lade andre betale for at vise deres. Husk på, at det ikke blot skal være en tilbudsavis du har lavet, fyldt med tilbud – der skal stadig være en masse godt indhold – ellers mister du dine subscribers løbende.\nHar du en blog eller lignende? Så kan der være penge at hente i sponsorerede indlæg. Et eksempel kunne være, at et rejseselskab betaler en rejseblogger for at skrive en artikel der stiller dem og deres services i godt lys. Det kan også være producenter der betaler et beløb eller en række produkter for, at blive nævnt i et blogindlæg. Virksomheder sender i stor stil produkter ud til influencers, endda til tider uden en aftale, blot fordi de ved hvor stor værdi eksponeringen kan have.\nSælg et digitalt produkt: E-bog? Video?\nEr du super skarp til et eller andet? Så kan du vælge at skrive en E-bog. Enten kan du så bede folk om at tilmelde sig dit nyhedsbrev for at modtage denne, og alternativt kan du sælge den direkte. Dette kræver at du er dygtig på et eller flere områder, men det kan samtidig sættes simpelt op – og tilføre en masse lækker, passiv indkomst. Gider du ikke skrive? Så er Webinarer det nye sort. Sælg adgangen til dit videoindhold, og begynd at tjene penge online nu!


Billige modeblade? Ja tak! - MAG.DK\nEr du også helt tosset med mode, design og skønhed, så læs med her. Jeg har fundet kilden, der kan tilfredsstille dine behov – og endda til meget billige penge!\nModeblade til 90% af butiksprisen\nJeg har netop opdaget bladkiosken.dk, som er en hjemmeside, hvor man kan købe danske og internationale blade og magasiner.\nFør dette fantastiske fund, var jeg ofte at finde nede i den lokale bladkiosk, når jeg savnede inspiration til mit klædeskab. Nu kan jeg snildt vælge mellem mere end 400 forskellige blade online, og tilmed spare helt op til 90%, hvilket min bankrådgiver nok er meget glad for! Siden er e-mærket, hvilket kort og godt betyder, at den er sikker at handle på, og bladene kan blive sendt direkte hjem til min hoveddør.\nPå bladkiosken.dk er der lidt for enhver smag; børn, biler, computere, videnskab, udeliv, kæledyr, fitness, mode osv., hvilket gør den til det perfekte sted at købe årets julegave. Lige nu kører de faktisk en kampagne, hvor man kan købe et abonnement, der løber i 5, 8 eller 12 måneder, fra 199 kr. Tænker at det ville være den oplagte gave til min mor. Hun læser ofte dameblade.\nDet er ikke bare mig\nMan kunne måske også finde noget, der passede til jobbet. Vi har fx lige tegnet et abonnement på kontoret, så frokostpausen kan blive lidt mere inspirerende. Min tandlæge har også tegnet et abonnement på et livsstilsmagasin til klinikken, efter jeg havde nævnt siden til hende, til stor glæde for patienterne. Så går ventetiden lidt hurtigere.\nSom sagt, så elsker jeg et godt modemagasin, og er derfor meget tilfreds med mit fund. Næste problem bliver bare at jeg næsten ikke kan vælge, hvilke blade jeg skal have bestilt hjem i den kommende tid. Man kan bare ikke gå ned på modeblade!\nLav selv dine smykkerdesigns\nHar du en drøm om at bliver smykkedesigner, #guldsmed, eller bare har lyst til at skille dig ud fr...\nSavner du inspiration til en ny taske? Vi har udvalgt de absolut lækreste 20 tasker til dig i denne...\nTags: Dameblade, Fitness, Magasiner, Mode, Modemagasin


Klumme: Kunsten at indrette – appetize.dk\nHjemLivsstilBoligKlumme: Kunsten at indrette\nI denne udgave af Kit & Kunsten ser vi nærmere på “kunsten at indrette”. Som datter af møbelhandler Leif Sørensen, Brdr. Sørensen Møbler og i kraft af mit virke som kunstformidler og indretningskonsulent, vil jeg komme nærmere ind på hvordan man kan skabe et hyggeligt og personligt hjem.\nJeg har ikke kunnet undgå at se folks reaktioner, når de træder ind i mit hjem. Deres øjne flakker og de bliver overvældet af farver, kunst og loppefund. Man finder konstant nye ting at kigge på uanset hvor man befinder sig. Det er sjældent, jeg kommer i et hjem, som er indrettet som mit eget, og skal jeg være ærlig, er det nok de færreste, der ønsker at bo sådan. Mit hjem signalerer, hvem jeg er og hvad jeg beskæftiger mig med. Mere personligt kan det ikke blive.\nSommerhus Hou – Før\nSommerhus Hou – Efter\nDa jeg skulle flytte i lejlighed og mere eller mindre stod uden møbler, havde jeg mulighed for at starte på et lærred, der ventede på at blive malet. Jeg havde altid drømt om at få en reol, som gik fra gulv til loft. Jeg fik hentet flere tilbud hjem, blandt andet fra Montana Furniture. Det gik hurtigt op for mig, at denne løsning kunne blive en dyr affære. I stedet fandt jeg et godt alternativ på Ikeas hjemmeside: Billy-reolen. Jeg fik hurtigt allieret mig med en tømrer, og i fællesskab fik vi fundet en god og flot løsning. Tømreren startede med at lave en sokkel. At få reolen op fra gulvet, gjorde det både praktisk, men også mere eksklusivt at se på. Derfra gik det stærkt. I løbet af kort tid havde jeg fået den reol jeg altid havde drømt om. Husk at tage højde for belysning. Find ud af hvor det kan være hyggeligt at have en lampe eller for eksempel en radio, og træk forlængerledning bag reolen. Jeg købte ligeledes ekstra hylder, som vi fik placeret på tværs. Endelig fik jeg plads til mine bøger, kunst og meget andet. Reolen løb op i 2.505 kr. plus tømrerens arbejdsløn.\nEftersom jeg sparede en del på min reol, valgte jeg at investere mere i spisebord og spisebordsstole. Et sted hvor man tilbringer megen tid. Valget faldt på et rundt Piet Hein bord fra Fritz Hansen og fuldpolstrede 7’er stole fra Arne Jacobsen. Det hyggeligste jeg ved, er at samle venner og familie til middag. At sidde ved et rundt bord kan bare et eller andet. Man lytter og ser bedre. Mit bord er 140 cm i diameter og med lidt god vilje kan man sidde 10 personer.\nKunsten er en stor del af mit liv. Jeg har gennem tiden erhvervet kunst fra både veletablerede og upcoming kunstnere og med børnenes tegninger fra skoletiden havde jeg af god grund mangel på vægplads. I mit soveværelse, overfor sengen, fik jeg sat hylder op fra gulv til loft. Nu kunne jeg let placere mine billeder og flytte rundt på dem uden at skulle bore 400 huller i væggen. At vågne til dette syn er fantastisk.\nBadeværelset er ofte en glemt lille perle. Jeg fik engang til opgave at forny et kundetoilet.\nJeg fik frie hænder. Som ejeren sagde: “Kit, det kan godt være, kunderne ikke kan huske butikken, men toilettet husker de”. Effekten ved at male både vægge, loft og døren samme grønne farve skabte en hel unik stemning.\nJeg har haft mange spændende indretningsopgaver gennem tiden. En af dem var et sommerhus i Hou. Her fik jeg igen frie hænder til at indrette. Huset ligger tæt ved vandet, så for mig drejede det sig om at få naturen ind i huset. Det er altid vigtigt for mig at vide, hvad huset skal bruges til. Skal det være praktisk? Er det en børnefamilie? Alle skal kunne trives. Derfor bruger jeg også tid på at “føle” rummene. Når familien træder ind ad døren skal det føles som et hjem og ikke et udstillingslokale. Huset i Hou er den største forvandling, jeg har skabt hidtil. Alle møbler og tilbehør er købt til rimelige priser. Kunsten på væggene er plakater, som er indrammet.\nAt indrette skal være sjovt. Kunsten er at få dig selv og din personlighed ind i dit hjem. Det er både sjovere og hyggeligere for dig, men også for dine gæster.


Vi fik en frozen-drink hver og et dejligt måltid mad. En salat med kylling og en steak. Begge dele smagte dejligt, dog ikke gourmet mad. Men man kan sidde og nyde det i solen, under en parasol eller om aftenen imens solen går ned i...Mere\nTilbage igen! Familiens favorit. God fest.\nVi besøgte første gang Beach House når det var lidt mere end en bar ved havet mere end 30 år siden, og har set det ændre og vokser på mange tilbagevenden besøg. I år, har vores børnebørn, der havde været der før, har meddelt de...ønskede at gå tilbage. Så 10 af os dukkede op på 6 s. m. fra tre generationer uden reservation for at fejre en bryllupsdag. Særlig tak til vores værtinde Tricia der fik os alle siddende på måtte genindtaste mine borde i skyggen på utroligt hurtigt og grace på en meget travl tid. Maden var alt, hvad vi havde forventet uden at sprænge banken. Helt sikkert et " " keeper " for beliggenhed, service, kvalitet og pris.Mere\nDavid G, General Manager hos Beach House Restaurant, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 12. august 2017\nFantastisk frokost og middag og Satellittv'et. view & gratis fra gaden strand parkering.\nMin kone og jeg tilbragte en uge på Bradenton Beach. Vi gik ud for at flere restauranter i området - dette var langt det bedste! I modsætning til de fleste steder, vi havde udendørs siddepladser og blev glædeligt overrasket over, at de ikke tillader rygning...på alle! Vi havde pragtfuldt personalet - Kristen (middag) & Luke (frokost) . Maden blev tilberedt til perfektion, udsigten til solnedgangen var fantastisk og personalet var meget opmærksomme. Det er den eneste restaurant, der formåede at servere mig kammuslinger uden nogen sand i dem i området! Vi havde fri parkering og tog til stranden hele dagen og spiste her. De har begge en indendørs og udendørs bar og ud at spise inde og ude. Vi elskede at komme her! Tak for at gøre vores ferie til en fantastisk!Mere\nFantastisk, som nogensinde\nJeg for første gang gik hen til at The Beach House Restaurant 40 år siden, da det kendt som The Harbour House. Det var en tradition for at have familie måltider der på vores årlige ferie. Så, da jeg havde en familie på min egen...hånd og begyndte ferierejsende på i den gade Pete Beach-området, vi gjorde det til et punkt for at foretage et drive til at Bradenton Beach om året i en frokost på The Beach House. Maden er meget god, personalet er venligt og omgivelserne er uovertruffen af enhver familie - venlig restaurant jeg kender til i området - og jeg kender mange. Det er ikke billigt, men når i betragtning af den samlede oplevelse - mad, familie - venligt og fantastisk beliggenhed og udsigt - det er mere end det er det værd (især til frokost) . Tag dig tid til at tage billeder efter måltidet langs udenfor gårdhave. Du vil - ved at finde en bedre baggrund end den skønne-del, i den Mexicanske.Mere\nDette sted har en fantastisk beliggenhed for at se smukke solnedgange. De har seje listers for at hjælpe med at holde terrassen køligere. The wild Boar var fantastisk, og min kone fik bourbon glaseret laks, som også var perfekt. Portionerne er af god værdi for...pengene. Hvis du skal have aftensmad sidde udenfor på terrassen område, du vil ikke fortryde det.Mere\nVi spiste til middag i aftes. Der er indendørs spisesal, semi - udendørs spisning, hvilket betyder, at det er åbne for de udenfor, og så uden spisning her, du kan holde sig vågen i sandet. Vi sad semi - udendørs og nød en dejlig brise...- var ikke noget varmt. Udsigten er pragtfuld. Vi holdt øje med para - sejlere, og badegæster. Restauranten var oprettelsen af en bryllupsreception på værelset ved siden af udendørs spisning. Jeg havde en kylling sandwich med ananas, også god coleslaw og tomat med en side af asparges og søde kartofler pommes frites, som viste sig at være hjemmelavet. Min mand havde (jeg tror fisken var Maui) fisketacos med erfarne tortillachips. Jeg er nødt til at sige til dig, det var det bedste måltid, vi havde haft hele ugen. Men vi tog ikke til at Tidevandstabeller 2 gange og var helt vild med det. Så, virkelig du sammenligner to meget gode restauranter med god stemninger. Denne restaurant havde en lille butik med rigtig dejlig strand dragt. Faktisk kunne jeg bare for at hente en t - shirt falde der igen. Jeg kan varmt anbefale denne restaurant til alle, der har besøg på øen. Det er beliggende lige forbi den Californiske Golf bridge på den mexicanske side på Bradenton Beach.Mere\nStrand Restaurant, fantastisk mad, smukke omgivelser, fremragende service. Vi holder ferie i området den første uge af juni. Ved en tilfældighed har vi haft Todd af de sidste to år som vores tjener. Han er vidende, tempofyldt måltidet, og har en venlig sans for humor....Fantastisk sted at underholde venner.Mere\nFremragende udsigter er dette sted styrke. Gårdhave er det at spise en stor glæde på visse tidspunkter af året, men i stedet kan få buggy'en med i sommermånederne. Maden er god og betjeningen er godkendt.\nGod mad, god udsigt, god service. Det eneste negative var, at vi havde en stor fest, og måtte vente længe på at få en plads.Mere\nSmukke omgivelser for sidste dag på ferie!\nSolnedgangen fra denne restaurant var smukt! Hvis du ønsker at tage det i, sørg for, at du op i det mindste halvanden time og før solnedgang på en weekend! Maden var god, service god. Jeg er glad for at vi tog!Mere


Hvordan foregår akupunkturbehandlingen med laser?\nInden behandlingen skal du først oplyse mig om din almene helbredstilstand og om, hvilken medicin du får. Derefter skal jeg undersøge dig, så jeg kan danne mig et indtryk af, om akupunktur vil kunne hjælpe dig.\nAkupunktur kan foretages med laser eller med nåle. Jeg bruger laser i stedet for nåle. De første 5 år efter min uddannelse som akupunktør brugte jeg nåle, men da der på markedet kom håndholdte lasere på 500 mW, besluttede jeg mig for kun at anvende laser i min klinik. Behandlingen er ligeså effektiv som med nåle og så er det en smertefri behandling. Der er lavet videnskabelige forsøg med funktionel MR scanning hvor man har sammenlignet blodgennemstrømningshastigheden i den arterie der går til øje (a.optalmicus) efter henholdsvis akupunktur behandling med nåle og med laser. Resultatet var at behandlingerne var lige effektive. Udover at behandlingen med laser er ligeværdig med nålbehandlingen, så har laseren nogle gode egenskaber:\nØger blodgennemstrømningen og dræneringen af vævet.\nØger dannelsen af kollagent væv(hurtigere heling)\nUnder behandlingen sidder eller ligger du på behandlingslejet – alt efter hvad der skal behandles.\nVed laserakupunktur anvendes laserlys, som er meget koncentreret energi. Behandlingen foregår ved, at laseren anbringes over akupunkturpunktet, hvorefter der trykkes let mod stedet. Laseren aktiveres normalt i 10-20 sekunder - i særlige tilfælde 30-60 sekunder. Med laserneedle som ligner nåleakupunkturen meget, varer behandlingen ca. 15 min. Grunden til at man kalder det laser-needle er, at laserdioderne er trukket ud i nogle meget tynde fibre, så de kan ligne en nål, men laseren stikkes ikke ind igennem huden.\nDen håndholdte laser jeg bruger er på 500 mW og anvender infrarødt lys. Laserlyset er i stand til at trænge ca. 6 cm ned i vævet.\nLaserneedle apparatet er på 9x 45 mW, anvender rødt lys og er i stand til at trænge ca. 3 cm ned i vævet.\nDen stærke laser på 3W er monteret på et stativ med afstandsrør. Laseren er rigtig god til ledbehandling.\nSe desuden i menuen under: Hvordan virker laser?\nAkupunkturbehandling med laser