Det gode samarbejde med frivillige sociale organisationer. - en undersøgelse af danske kommuners samarbejde med frivillige sociale organisationer - PDF\nDet gode samarbejde med frivillige sociale organisationer. - en undersøgelse af danske kommuners samarbejde med frivillige sociale organisationer\nDownload "Det gode samarbejde med frivillige sociale organisationer. - en undersøgelse af danske kommuners samarbejde med frivillige sociale organisationer"\n1 Det gode samarbejde med frivillige sociale organisationer - en undersøgelse af danske kommuners samarbejde med frivillige sociale organisationer Rådet for Frivilligt Socialt Arbejde December 2006\n2 Det gode samarbejde med frivillige sociale foreninger - en undersøgelse af danske kommuners samarbejde med frivillige sociale organisationer Tekst: Linnea Klarskov Pagter Layout: Lis Højrup Illustrationer: Dorte Andersson/ Tryk: Vesterkopi Oplag: 1000 stk. Udgivet: 2006 Udgivet af: Rådet for Frivilligt Socialt Arbejde Nytorv 19, 3.sal, 1450 København K Tlf.: Bestilles hos: Rådet for Frivilligt Socialt Arbejde ISBN:\n3 INDHOLDSFORTEGNELSE 1. Indledning Formålet med undersøgelsen Undersøgelsens datamateriale Kommentarer til datamaterialet Læsevejledning 4 2. Sammendrag af rapportens konklusioner Frivilligpolitikker - et vigtigt signal Frivilligråd - det formelle samarbejdsorgan Andet formeldt samarbejde - vejen til gensidig dialog Forankring - én indgang skaber klarhed Frivilligkonsulenter/kontaktpersoner - bindeleddet til samarbejde Frivilligcentre - en lokal platform for det frivillige sociale arbejde Kommunalreformen - nye muligheder for samarbejde 9 3. Frivilligpolitikker Hvad indeholder en frivilligpolitik Hvor er frivilligpolitikkerne tilgængelige og hvor ofte opdateres de? Kommunen som initiativtager Frivilligpolitikker formuleret med frivillige sociale organisationer Frivilligpolitikker vedtaget uden inddragelse af frivillige sociale organisationer Frivillige sociale organisationer som initiativtagere Er der forskel på frivilligpolitikker formuleret med/uden den frivillige verden? Ingen frivilligpolitik - hvorfor? Kommunalreformens indflydelse på formuleringen af frivilligpolitikker Frivilligpolitikkernes betydning for samarbejdet Sammenfattende bemærkninger Frivilligråd og lignende fora Frivilligrådenes struktur og arbejdsopgaver Kommunalt etablerede frivilligråd Indstillingskompetence Bevillingskompetence Kommunale tildelingsudvalg? Frivilligråd etableret af frivillige sociale organisationer Frivilligråd fremmer formuleringen af en frivilligpolitik Frivilligråd fremmer formuleringen af en frivilligpolitik Sammenfattende bemærkninger Andre former for samarbejde Formelle samarbejdsrelationer Hvad drøftes i de formelle samarbejdsrelationer Det formelle samarbejdes betydning Formelt samarbejde centreret omkring ældre- og handicapråd Uformellem samarbejdsrelationer Haltende samarbejdsrelationer Sammenfattende bemærkninger Forankringen af det frivillige sociale arbejde En eller flere forvaltninger En fast medarbejder - øget gennemskuelighed Sammenfattende bemærkninger Frivilligkonsulenter og kontaktpersoner Frivilligkonsulenterne og kontaktpersonernes arbejdsopgaver Kontaktpersoner og frivilligkonsulenter - en succes Sammenfattende bemærkninger Frivilligcentre Samarbejdet mellem kommuner og frivilligcentre Sammenfattende bemærkninger Kommunalreformens betydning for samarbejdet Hvordan forberedes sammenlægningen af den frivillige sociale indsats Sammentænkning af traditioner for samarbejde Vi tager det bedste fra hver kommune Frivilligpolitikker er populære i de nye storkommuner En del kommuner har stadig ikke taget hul på forberedelserne Sammenfattende bemærkninger Konklusion Litteratur, datagrundlag og bilag Anvendt litteratur Fortegnelse over deltagende kommuner Spørgeskema vedr. samarbejdet med frivillige sociale organisationer 54\n4 2 Det gode samarbejde\n5 1. INDLEDNING Rådet for Frivilligt Socialt Arbejde har gennem længere tid fokuseret på samarbejdet mellem landets kommuner og frivillige sociale organisationer, og Rådet ønsker med denne undersøgelse at sætte særligt fokus på, hvordan frivilligpolitikker og frivilligråd kan styrke samarbejdet. Fokuseringen på samarbejdet skyldes, at der er en naturlig tæt sammenhæng mellem arbejdet i kommunerne og arbejdet i frivillige sociale organisationer. Kommunerne har typisk et myndighedsansvar over for de borgere, der søger støtte og rådgivning samt deltager i aktiviteter i de lokale frivillige sociale organisationer. Det er derfor ofte de samme mennesker, kommuner og frivillige sociale organisationer er i kontakt med. Frivillige sociale organisationer har dog helt andre muligheder for at skabe trygge rammer for det enkelte menneske, og de er derfor et vigtigt supplement til kommunens arbejde, både når vi taler forebyggelse, og når vi taler om at tage hånd om det enkelte menneske. Et tæt samarbejde er derfor frugtbart for alle parter. Tænketanken for Nærdemokrati kom i efteråret 2005 med en redegørelse til Indenrigs- og Sundhedsministeren, der skulle danne inspirationsgrundlag for det videre arbejde med at styrke nærdemokratiet i kommunerne samt pege på lovændringer, hvis der var behov herfor (Tænketanken om nærdemokrati). Tænketanken lagde i sine anbefalinger stor vægt på borgerinddragelse. Man anbefalede bl.a., at kommunalbestyrelserne skal tilrettelægge høringsprocesser, så der er tale om reel inddragelse, at kommunen har en tovholder eller koordinator, samt at kommunen formulerer klare visioner og spilleregler for arbejdet, herunder frivilligpolitikker. Derudover foreslog et mindretal, at regeringen overvejede at udvide antallet af lovpligtige råd med bl.a. frivilligråd. Undersøgelsen lægger sig dermed op af Tænketankens anbefalinger, der netop sætter fokus på inddragelse, frivilligpolitikker og frivilligråd. Samarbejdet med frivillige sociale organisationer kan antage mange former, formelle såvel som uformelle, men en del af det finansielle samarbejde er reguleret i 115 i Lov om social service 1. I henhold til 115 i Lov om social service er det den enkelte kommune eller amtskommune, der fastsætter rammerne for samarbejdet med lokale frivillige sociale organisationer (Socialministeriet 2006). Denne formulering udtrykker en generel forpligtelse til at samarbejde. Den enkelte kommunes ret til at fastsætte rammerne for samarbejdet med frivillige sociale organisationer betyder, at det lokalpolitisk afgøres og prioriteres hvilke områder og aktiviteter, der skal have støtte. Af Socialministeriets Vejledning til kommuner og amters samspil med frivillige sociale organisationer fremgår det, at samarbejdet med frivillige sociale organisationer bør sigte mod lokale frivillige sociale foreninger, lokale afdelinger af landsorganisationer eller andre frivillighedsinitiativer af mindre formaliseret art (Socialministeriet 2006). 1.1 FORMÅLET MED UNDERSØGELSEN Formålet med undersøgelsen har været at undersøge, hvordan landets kommuner samarbejder med frivillige sociale organisationer samt at afdække og indsamle gode eksempler på samarbejde mellem kommuner og frivillige sociale organisationer. Rapporten sætter fokus på dette samarbejde set fra en kommunal synsvinkel, da kommunernes villighed og indstilling til samarbejdet er afgørende for, at dette kan fungere. Mange kommuner har allerede et tæt samarbejde med frivillige sociale organisationer. Samarbejdet kan f.eks. være formaliseret i form af et frivilligråd, kontaktudvalg eller lignende samarbejdsfora, men samarbejdet kan også være af mere uformel karakter. Det har derfor været målet at undersøge, hvordan samarbejdet mellem landets kommuner og frivillige sociale organisationer er struktureret. Da formålet med undersøgelsen ligeledes har været at udbrede de gode eksempler på samarbejde, suppleres denne rapport med en publikation med gode eksempler på samarbejde mellem kommuner og frivillige sociale organisationer. 1.2 UNDERSØGELSENS DATAMATERIALE Undersøgelsen er blevet gennemført som en spørgeskemaundersøgelse, der er blevet suppleret af opfølgende interviews i en række udvalgte kommuner. Spørgeskemaet er udarbejdet i løbet af marts 2006, hvorefter det blev udsendt til samtlige landets kommuner i april Spørgeskemaet blev ledsaget af en beskrivelse af undersøgelsens formål samt en opfordring til at deltage. 174 kommuner besvarede spørgeskemaet, hvilket svarer til en svarprocent på 65 procent. Den høje svarprocent betyder, at datamaterialet giver grundlag for, at der i denne rapport kan drages en række konklusioner om kommuners samarbejde med frivillige sociale organisationer. Efter en gennemgang af besvarelserne blev seks kommuner med et godt samarbejde med frivillige sociale organisationer udvalgt og interviewet i maj Desuden er der blandt de deltagende kommuner udvalgt 15 repræsentative frivilligpolitikker, som indgår i analysen. 1. Fra 1. januar 2006 ændres 115 til 18 i forbindelse med revision af Lov om social service ved opgave- og strukturreformens gennemførelse. Ændringen medfører, at de amtslige 115-midler overføres til kommunerne. I denne rapport vil 115 dog blive anvendt som fælles betegnelse, da undersøgelsen er gennemført inden 18 s ikrafttræden. Det gode samarbejde 3\n6 Spørgeskemaet indeholder en række spørgsmål om kommunens samarbejde med frivillige sociale organisationer. Der spørges f.eks. om, hvorvidt kommunen har en frivilligpolitik, om der er et frivilligråd eller en anden form for formaliseret samarbejde med frivillige sociale organisationer, om kommunen har en frivilligkonsulent m.v. Spørgeskemaet er vedlagt som bilag. Spørgsmålene er blevet formuleret som åbne kategorier, således at den person, der har udfyldt spørgeskemaet, har været nødsaget til at besvare spørgsmålene med egne ord og formuleringer. Der er ikke blevet spurgt til kommunens anvendelse af 115-midlerne, da dette afdækkes i den årlige 115-redegørelse. Analysen har vist, at spørgeskemaerne typisk er blevet udfyldt af en kommunal medarbejder med kontakt til de frivillige sociale organisationer i kommunen eller af en leder i socialforvaltningen. To af de deltagende kommuner har valgt at videresende spørgeskemaet til frivilligcenteret i kommunen, som herefter har udarbejdet besvarelsen. To kommuner meddelte, at de ikke havde ressourcer til at besvare spørgeskemaet på grund af kommunalreformen. De resterende 94 kommuner responderede ikke på gentagende henvendelser. For at kunne indsamle en række eksempler på godt samarbejde er der desuden blevet gennemført interviews i seks udvalgte kommuner. Kommunerne er blevet udvalgt, fordi de på forskellig vis har etableret et godt samarbejde med de frivillige sociale organisationer i kommunen. De repræsenterer således tilsammen en bred vifte af samarbejdsmuligheder. I fem af de udvalgte kommuner blev interviewet gennemført med en eller flere kommunale medarbejdere, som i det daglige fungerer som frivilligkonsulenter eller kontaktpersoner til det frivillige sociale arbejde. I én af disse kommuner deltog også en repræsentant fra kommunens frivilligråd. I den sjette kommune blev interviewet udelukkende gennemført med repræsentanterne fra frivilligrådet i kommunen KOMMENTARER TIL DATAMATERIALET Undersøgelsen er blevet gennemført i landets kommuner, og undersøgelsens konklusioner er således udelukkende baseret på kommunale medarbejderes udsagn om samarbejdet med frivillige sociale organisationer. Årsagen til, at undersøgelsen er blevet gennemført i kommunerne og ikke i de frivillige sociale organisationer har været et ønske om at afdække samarbejdet fra en kommunal synsvinkel. Formålet har således været at afdække, hvordan kommunerne tænker og ser på samarbejdet og ikke mindst, hvordan kommunerne prioriterer samarbejdet. Kommunernes syn på samarbejdet er relevant i forhold til opgave- og strukturreformen, da denne bl.a. medfører, at de amtslige 115-midler overføres til kommunerne, hvorved ansvaret for den sociale indsats og ansvaret for støtten til frivilligt socialt arbejde samles i kommunerne. Kommunalreformen er desuden interessant, da det i forbindelse med den gennemgribende reform af kommunestrukturen vil være oplagt, at de nye kommuner overvejer samarbejdet med frivillige sociale organisationer ved f.eks. at formulere en frivilligpolitik i samarbejde med organisationslivet og oprette frivilligråd. Undersøgelsens konklusioner er baseret på kommunale medarbejderes udsagn, og i forbindelse hermed bør det nævnes, at to af de seks opfølgende interviews er blevet gennemført med repræsentanter fra frivilligrådet i kommunen. I det ene tilfælde er interviewet gennemført med en repræsentant fra et kommunalt nedsat frivilligråd med kommunale repræsentanter, mens det i det andet tilfælde er gennemført med repræsentanter fra et frivilligråd etableret af frivillige sociale organisationer uden kommunale repræsentanter. For at kunne sammenligne de kommunale besvarelser med repræsentanternes udsagn er der konkret blevet spurgt ind til samarbejdsrelationen mellem frivilligrådet og kommunen, f.eks. hvordan samarbejdet er struktureret, og hvad der samarbejdes om. Ligeledes bør der knyttes en kommentar til spørgeskemaets udformning. Spørgsmålene i spørgeskemaet er som nævnt blevet formuleret som åbne kategorier, således at den person, der har udfyldt spørgeskemaet, har været nødsaget til at besvare spørgsmålene med egne ord og formuleringer. Fordelen ved dette har været, at besvarelserne er blevet meget nuancerede. Vigtigst af alt har den kommunale medarbejder selv sat ord på kommunens samarbejde med frivillige sociale organisationer. Slutteligt skal det pointeres, at denne undersøgelse ses som et supplement til den årlige 115-redegørelse om kommuner og amters samspil med de frivillige sociale organisationer, da undersøgelsen er baseret på kvalitative udsagn om kommunernes syn på samarbejdet med frivillige sociale organisationer. Der er i undersøgelsen derfor lagt vægt på ikke unødigt at gentage elementer fra 115-redegørelserne. 1.3 LÆSEVEJLEDNING Rapportens kapitler er i store træk tematiseret efter spørgsmålene i spørgeskemaet, hvor der spørges om forskellige måder, samarbejdet med frivillige sociale organisationer kan være struktureret på. Der er f.eks. blevet spurgt om, hvorvidt kommunen har en frivilligpolitik, om der er et frivilligråd eller andet formaliseret samarbejde med frivillige sociale organisationer osv. I mange af de deltagende kommuner er samarbejdet organiseret således, at forskellige måder at strukturere samarbejdet på supplerer hinanden. Det er f.eks. meget almindeligt, at en 4 Det gode samarbejde\n7 kommune som har et formelt samarbejde med de frivillige sociale organisationer i kommunen, også har en frivilligpolitik og en frivilligkonsulent. I rapportens første kapitel introduceres baggrunden for undersøgelsen. Der redegøres for undersøgelsens formål og gennemførelse, og der knyttes metodiske kommentarer til datamaterialet. Afsnittet er forholdsvis kort og fungerer som en introduktion til undersøgelsen. Andet kapitel indeholder et sammendrag af rapportens konklusioner. Afsnittet er opdelt i temaer og følger spørgeskemaets struktur. I sammendraget er der blevet lagt vægt på, at de mest udbredte samarbejdsformer inden for hvert tema beskrives, og at fordele og ulemper ved de enkelte modeller kommenteres. I tredje kapitel påbegyndes analysen af undersøgelsens datamateriale. Tredje kapitel omhandler de kommunale frivilligpolitikker og er centreret omkring, hvordan frivilligpolitikkerne er blevet formuleret og særligt, om frivillige sociale organisationer er blevet inddraget i formuleringen. Da undersøgelsen har vist, at der er meget stor forskel på både omfanget og indholdet af frivilligpolitikkerne, indeholder kapitlet en række eksempler på, hvad en frivilligpolitik kan indeholde, samt et afsnit omkring frivilligpolitikkernes betydning for kommunernes samarbejde med frivillige sociale organisationer. Fjerde kapitel omhandler frivilligråd, kontaktudvalg og lignende formelle samarbejdsfora, hvor de frivillige sociale organisationer er repræsenteret. Undersøgelsen har vist, at der er meget stor forskel på, hvordan landets frivilligråd er blevet etableret, samt hvilke arbejdsopgaver og kompetencer frivilligrådene har. Kapitlet er centreret omkring frivilligrådenes struktur, sammensætning, kompetencer og arbejdsopgaver, samt hvilken betydning frivilligrådene har for kommunernes samarbejde med frivillige sociale organisationer. Kapitel fem omhandler andre former for samarbejde mellem kommuner og frivillige sociale organisationer, der ikke er forankret i et frivilligråd. Kapitlet omhandler først og fremmest kommunernes formelle samarbejde med frivillige sociale organisationer, men de mere uformelle samarbejdsrelationer inddrages også. Kapitlet beskriver, hvordan samarbejdet er blevet etableret, hvordan samarbejdet er struktureret, og hvad der samarbejdes om. Der bliver desuden redegjort for, hvordan samarbejdet i frivilligrådene adskiller sig fra det formelle samarbejde, samt hvilken betydning såvel det formelle som det uformelle samarbejde har for kommunernes samspil med frivillige sociale organisationer. Sjette kapitel er centreret omkring, hvor samarbejdet med frivillige sociale organisationer er forankret i den enkelte kommune, og hvordan forankringen er struktureret. Undersøgelsen har vist, at samarbejde med frivillige sociale organisationer som regel er forankret i én forvaltning og varetages af en fast medarbejder i forvaltningen. I kapitlet sættes der fokus på, hvilke fordele og ulemper der er ved de forskellige måder at forankre samarbejdet på, og hvilken betydning det har for kommunen og de frivillige sociale organisationer. I syvende kapitel sættes der fokus på frivilligkonsulenter og kontaktpersoner, der er de faste medarbejdere i forvaltningen, som varetager samarbejdet med frivillige sociale organisationer. Da undersøgelsen har vist, at betegnelserne frivilligkonsulent og kontaktperson anvendes i flæng i kommunerne, beskriver kapitlet både frivilligkonsulenternes og kontaktpersonernes arbejdsopgaver, og den betydning de har for samarbejdet med frivillige sociale organisationer. Ottende kapitel er et kort kapitel, der omhandler frivilligcentre og lignende lokale platforme for det frivillige sociale arbejde. I spørgeskemaet er der et enkelt spørgsmål omkring kommunens samarbejde med frivilligcentre, og kapitlet beskriver derfor udelukkende, hvordan kommunernes samarbejde med frivilligcentrene er struktureret, og hvad der samarbejde omkring. Kommunalreformen får stor betydning for samarbejdet med frivillige sociale organisationer pga. den ændrede kommunestruktur. Kapitel ni omhandler derfor kommunernes forberedelser til sammenlægningen af frivilligområdet. I undersøgelsen er der blevet spurgt om, hvordan storkommunens frivilligpolitik skal vedtages, hvordan sammenlægningskommunernes traditioner for samarbejde med frivillige sociale organisationer sammentænkes, og om sammenlægningskommunerne har frivilligråd, som skal sammenlægges. Kapitlet beskriver, hvordan kommunerne forbereder sig til sammenlægningen men også hvorfor, en del sammenlægningskommuner endnu ikke har påbegyndt arbejdet. Slutteligt sammenfattes kommunalreformens betydning for samarbejdet med frivillige sociale organisationer. Bagerst i rapporten forefindes en liste over den anvendte litteratur samt en liste over de kommuner, der har deltaget i undersøgelsen. Desuden er spørgeskemaet, som undersøgelsens datamateriale er baseret på, vedlagt i rapportens bilagsdel. God læselyst! Det gode samarbejde 5\n8 2. SAMMENDRAG AF RAPPORTENS KONKLUSIONER Formålet med undersøgelsen har været ud fra en kommunal synsvinkel at undersøge, hvordan landets kommuner samarbejder med frivillige sociale organisationer. I undersøgelsen er der derfor f.eks. blevet spurgt om, hvorvidt kommunen har en frivilligpolitik, om der er et frivilligråd i kommunen, eller om kommunen har valgt at formalisere samarbejdet med frivillige sociale organisationer på en anden måde. I dette kapitel sammenfattes undersøgelsens resultater, således at det er muligt at danne sig et hurtigt overblik over samarbejdsrelationerne. 2.1 FRIVILLIGPOLITIKKER ET VIGTIGT SIGNAL Mere end halvdelen af de kommuner, der har deltaget i undersøgelsen, har en frivilligpolitik. Frivilligpolitikken signalerer, at kommunen har taget stilling til samarbejdet med frivillige sociale organisationer og formaliserer samarbejdet, idet rammerne for samarbejdet indskrives i frivilligpolitikken. Analysen har vist, at landets frivilligpolitikker er meget forskellige. Frivilligpolitikken kan indeholde alt fra kommunens målsætninger for det frivillige sociale arbejde og rammerne for samarbejdet, til kriterier for uddelingen af 115-midlerne og en vejledning til, hvordan frivillige sociale organisationer søger økonomisk støtte. Kommunerne er de hyppigste initiativtagere til formuleringen af en frivilligpolitik. Kun få af landets frivilligpolitikker er blevet formuleret på initiativ af frivillige sociale organisationer. Til gengæld er frivillige sociale organisationer blevet inddraget i formuleringen af en stor del af de frivilligpolitikker, der indgår i undersøgelsen. Analysen har vist, at inddragelsen f.eks. er sket ved, at kommunen har lavet et udkast til en frivilligpolitik, som efterfølgende er blevet drøftet med de frivillige sociale organisationer. Tidspunktet for, hvornår de frivillige sociale organisationer inddrages i formuleringen af en frivilligpolitik, har stor betydning for deres mulighed for at få indflydelse. Jo tidligere organisationerne inddrages, jo større er deres mulighed for at få indflydelse på indholdet. I nogle kommuner er det udelukkende ældre- eller handicaprådet i kommunen, som er blevet inddraget i formuleringen af kommunens frivilligpolitik. Dette synes problematisk, da et enkelt sektorområde ikke kan repræsentere den samlede frivillige sociale verden. En del af landets frivilligpolitikker er blevet formuleret uden inddragelse af frivillige sociale organisationer. Kommunernes begrundelser herfor er bl.a. manglende samarbejde med de frivillige sociale organisationer eller manglende netværk blandt de frivillige sociale organisationer i kommunen. Omkring halvdelen af landets kommuner har endnu ikke formuleret en frivilligpolitik af forskellige årsager. Analysen har vist, at størstedelen af kommunerne ikke har fundet det nødvendigt at formulere en frivilligpolitik, enten fordi kommunen i forvejen mener at have et velfungerende samarbejde med de frivillige sociale organisationer, eller fordi det er en lille kommune med et begrænset antal frivillige organisationer. Desuden tilkendegiver en række kommuner, at rammerne for samarbejdet med frivillige sociale organisationer er formuleret på anden vis, eller at der mangler ressourcer eller politisk opbakning til at vedtage en frivilligpolitik. En del af de kommuner, som endnu ikke har formuleret en frivilligpolitik, har tilkendegivet, at det skyldes, at man afventer kommunalreformen. Dette underbygges af analysen, som viser, at kommunalreformen med stor sandsynlighed må forventes at få positiv indflydelse på det procentvise antal kommuner, der har en frivilligpolitik. Dette skyldes både, at kommuner med og uden frivilligpolitikker skal sammenlægges, og at formuleringen af en ny fælles frivilligpolitik mange steder har været omdrejningspunkt for forberedelserne i storkommunerne. Der er ingen tvivl om, at frivilligpolitikker er et velset redskab til at etablere et samarbejde med frivillige sociale organisationer. Mange af de kommuner, der har en frivilligpolitik, har tilkendegivet, at frivilligpolitikken har stor betydning for samarbejdet med frivillige sociale organisationer, fordi den viser, at kommunen har taget stilling til det frivillige sociale arbejde samt definerer de konkrete rammer for samarbejdet. Kommunernes tilkendegivelser understøtter Tænketanken for Nærdemokratis anbefaling om, at kommunen skal forholde sig aktivt til, hvordan samspillet med civilsamfundet skal være, ved f.eks. at formulere en frivilligpolitik, der indeholder visioner og spilleregler for det lokale demokrati (Tænketanken for Nærdemokrati 2005). 2.2 FRIVILLIGRÅD DET FORMELLE SAMARBEJDSOR- GAN 36 af de 174 kommuner, der har deltaget i undersøgelsen, har etableret et frivilligråd. Størstedelen af de frivilligråd, der indgår i undersøgelsen, er etableret på kommunalt initiativ, mens resten af frivilligrådene er etableret af frivillige sociale organisationer. Undersøgelsen har vist, at initiativtageren ikke umiddelbart har betydning for frivilligrådets arbejdsopgaver eller kompetencer. Repræsentationen og sammensætningen i frivilligrådet er derimod central. I størstedelen af frivilligrådene er der både repræsentanter fra kommunen og frivillige sociale 6 Det gode samarbejde\n9 organisationer. Dette sikrer, at der er direkte dialog mellem kommunen og de frivillige sociale organisationer, men på den anden side betyder det også, at organisationerne ikke har et selvstændigt forum, hvor de kan diskutere den frivillige verdens interesser og behov uden kommunens tilstedeværelse og dermed fungere som interessevaretager for de lokale frivillige organisationer. Undersøgelsen har dog vist, at de frivillige repræsentanter ofte repræsenterer de frivillige sociale organisationers fælles forum, således at der parallelt med frivilligrådet eksisterer et lukket forum for organisationerne. Undersøgelsen har vist, at frivilligrådene er sammensat meget forskelligt både i forhold til antallet af medlemmer og i forhold til repræsentationen af frivillige sociale organisationer. Frivilligråd bestående af få repræsentanter fra kommunen og de frivillige sociale organisationer er det mest udbredte, men nogle frivilligråd er åbne for alle frivillige sociale organisationer i kommunen, der har modtaget 115-midler. Antallet af medlemmer frivilligrådet er i og for sig underordnet, men repræsentationen blandt medlemmerne er uhyre vigtig. Da frivilligrådene fungerer som talerør for hele den frivillige verden inden for det sociale område, skal frivilligrådet så vidt muligt have repræsentanter fra alle segmenter. I hvert fald skal der sikres en vis repræsentation på tværs, således at antallet af repræsentanter fra f.eks. ældre- eller handicapområdet ikke bliver dominerende. Analysen har vist, at der i nogle kommuner er årelang tradition for samarbejde med frivillige på ældreområdet, hvilket afspejles i frivilligrådets sammensætning. Der er stor forskel på hvilke arbejdsopgaver og kompetencer, det enkelte frivilligråd har. Det er derfor vigtigt, at kommunen sammen med frivilligverdenen definerer frivilligrådets kompetencer. Undersøgelsen har vist, at frivilligrådet f.eks. kan tillægges formel kompetence som høringspart i anliggender, der vedrører det frivillige sociale arbejde, hvorved frivilligrådet kan være med til at præge udviklingen af det frivillige sociale arbejde i kommunen. Frivilligrådet kan også tillægges kompetence til at indstille 115-ansøgere, således at de frivillige sociale organisationer får medindflydelse på hvilke segmentområder, der tildeles midler. Det er ligeledes oplagt, at frivilligrådet varetager forskellige koordinerende funktioner i forhold til det frivillige sociale arbejde, f.eks. udgivelsen af en social vejviser eller planlægningen af en temadag for frivillige. Frivilligrådene har stor betydning for kommunernes samarbejde med frivillige sociale organisationer, uanset om frivilligrådet er etableret af kommunen eller af frivillige sociale organisationer. Kommunerne ser frivilligrådene som vigtige og ligeværdige sparringspartnere, som kan bidrage til udviklingen af den sociale indsats. Kommunernes gode erfaringer med samarbejdet understøtter Tænketanken for Nærdemokratis anbefalinger om, at antallet af lovpligtige råd bør øges 2. Lovpligtige frivilligråd kan være med til at sikre etablering af frivilligråd og dermed samspillet mellem kommunen og den frivillige sociale sektor, og det kan ligeledes være med til at sikre, at frivilligrådene tillægges en række reelle kompetencer. Desuden kan lovpligtige råd sikre bredden i sammensætningen af frivilligrådets medlemmer, således at en skævvridning i interessevaretagelsen kan undgås. 2.3 ANDET FORMELT SAMARBEJDE VEJEN TIL GENSI- DIG DIALOG Ud over de 36 kommuner, som har tilkendegivet, at der er et frivilligråd i kommunen, har yderligere 60 kommuner svarende til 34 procent tilkendegivet, at de har et formelt samarbejde med frivillige sociale organisationer. Der er således hele 55 procent af de kommuner, som indgår i undersøgelsen, der samarbejder med frivillige sociale organisationer gennem et frivilligråd eller anden form for formaliseret samarbejde. Det formelle samarbejde adskil- 2. Det skal pointeres, at det var et mindretal af tænketankens medlemmer, der foreslog en udvidelse af antallet af lovpligtige råd. Det gode samarbejde 7\n10 ler sig fra frivilligrådene ved, at samarbejdet ikke er forankret i ét organ. Kommunen samarbejder med alle frivillige sociale organisationer i kommunen enten direkte med den enkelte frivillige organisation eller med de frivillige sociale organisationers fælles forum. Undersøgelsen har vist, at det oftest er kommunen, der har taget initiativ til etableringen af et formelt samarbejde. Det formelle samarbejde er ofte centreret omkring årsmøder eller løbende dialogmøder, dog er der i nogle kommuner etableret et egentligt samarbejdsforum for kommunen og de frivillige sociale organisationer. Undersøgelsen har vist, at der er stor variation i dialogens indhold. Nogle årsmøder afvikles som egentlige informationsmøder, hvor kommunen orienterer om, hvordan organisationerne kan ansøge 115-midler, mens andre kommuner benytter lejligheden til at gøre status på det frivillige sociale arbejde og diskutere udviklingsmulighederne for den frivillige sociale indsats. Det formelle samarbejde har, ligesom frivilligrådene, stor betydning i kommunerne. Det formelle samarbejde sætter fokus på kommunens samarbejde med frivillige sociale organisationer. Samarbejdet øger kommunens kendskab til de frivillige sociale organisationer og giver kommunen en uvurderlig indsigt i det frivillige sociale arbejde. Det formelle samarbejdet betyder, at de frivillige sociale organisationer får mulighed for at komme med input til udviklingen af det frivillige sociale område. I nogle kommuner er det formelle samarbejde udelukkende centreret omkring ældre- eller handicaprådet. Samarbejde forankret indenfor et specifikt segment er problematisk, idet det brede fokus på det frivillige sociale arbejde her kan gå tabt, og da der kan stilles spørgsmål ved repræsentationen af frivillige sociale organisationer i samarbejdet. Undersøgelsen har vist, at en håndfuld af de kommuner, der har deltaget i undersøgelsen, samarbejder ganske uformelt med de frivillige sociale organisationer i kommunen. Det er dog svært umiddelbart at få øje på, hvad det er, der skelner de uformelle samarbejder fra de formelle, da samarbejdets struktur synes at være sammenfaldende. De pågældende kommuners besvarelser afdækker ingen umiddelbare grunde til, at kommunerne ønsker at fastholde det uformelle samarbejde. En række af de deltagende kommuner har tilkendegivet, at de ikke samarbejder med frivillige sociale organisationer, og analysen har på baggrund af disse kommuners besvarelser afdækket en række barrierer, der kan bremse eller endda blokere etableringen af et samarbejde. Kommunen kan have svært ved at nå ud med budskabet om samarbejde, hvis der ikke tidligere har været etableret kontakt til de frivillige sociale organisationer, og budskabet om samarbejde kan strande i de frivillige sociale organisationer, hvis der ikke er et netværk eller en tværgående kontakt mellem de lokale frivillige sociale organisationer. Det er vigtigt at være opmærksom på disse barrierer, således at kommuner, som ønsker at etablere et samarbejde, kan tage ved lære af andre kommuners erfaringer. 2.4 FORANKRING ÉN INDGANG SKABER KLARHED Kontakten til frivillige sociale organisationer er i langt de fleste kommuner forankret i én forvaltning, og ansvaret for samarbejdet med frivillige sociale organisationer er typisk forankret hos én medarbejder i denne forvaltning. Mange af de deltagende kommuner har tilkendegivet, at denne ene indgang til kommunen er særdeles vigtig, da det skaber klarhed over, hvem man skal kontakte og derved gør det overskueligt for organisationerne at samarbejde med kommunen. I de kommuner, hvor ansvaret er spredt over flere forvaltninger, er denne ansvarsfordeling knyttet op på ressortområder. Fordelen ved dette kan være, at ansvaret placeres i tilknytning til spidskompetencerne, mens ulempen kan være en manglende sammenhæng i kommunens samarbejde med frivillige sociale organisationer samt usikkerhed i forhold til ansvarsplacering. 2.5 FRIVILLIGKONSULENTER OG KONTAKTPERSONER BINDELEDDET TIL SAMARBEJDE Kommunernes frivilligkonsulenter og kontaktpersoner varetager kommunens løbende samarbejde med frivillige sociale organisationer. I kommunerne anvendes betegnelserne frivilligkonsulent, frivilligkoordinator, kontaktperson etc. i flæng, og analysen har vist, at disse medarbejdere ofte har sammenfaldende arbejdsopgaver. Frivilligkonsulenternes og kontaktpersonernes betydning for samarbejdet med frivillige sociale organisationer er ikke til at tage fejl af. De er en succes, og det gælder både i små og store kommuner. Frivilligkonsulenterne er ofte ansat med henblik på at styrke og udvikle det frivillige sociale arbejde, mens kontaktpersonerne primært varetager administrationen af 115-midlerne og den løbende kontakt til de frivillige sociale organisationer. Der er dog stor variation fra kommune til kommune. Frivilligkonsulenternes og kontaktpersonernes vigtigste rolle er at være bindeled til det frivillige sociale arbejde, der udføres i kommunen. Frivilligkonsulenterne og kontaktpersonerne betyder først og fremmest, at de frivillige sociale organisationer kun har én indgang til kommunen. Desuden er den faste kontakt med til at styrke dialogen og fremme samarbejdet. Frivilligkonsulenternes/ kontaktpersonernes arbejdsopgaver er meget varierende og ofte afhængige af samarbejdets omfang. Arbejdsopgaverne spænder fra rent administrative opgaver omkring 115-midlerne til koordinering, udvikling og støtte af det frivillige sociale arbejde. 8 Det gode samarbejde\n11 Frivilligkonsulenterne synes dog generelt at anvende flere timer på det frivillige sociale arbejde end kontaktpersonerne. Der er ingen tvivl om, at frivilligkonsulenterne og kontaktpersonerne har stor betydning for samarbejdet med frivillige sociale organisationer, hvilket understøtter Tænketanken for Nærdemokratis anbefalinger om, at kommunen bør have en tovholder eller koordinator. En kommunal tovholder eller koordinator vil sikre rammerne for en løbende inddragelse af frivillige sociale organisationer og sikre, at de frivillige sociale organisationer kun har én indgang til kommunen. 2.6 FRIVILLIGCENTRE EN LOKAL PLATFORM FOR DET FRIVILLIGE SOCIALE ARBEJDE Der ligger et frivilligcenter i en fjerdedel af de kommuner, der har deltaget i undersøgelsen. Dertil kommer en række kommuner, som tilbyder de frivillige sociale organisationer at benytte sig af kommunens kulturhus eller lignende, som således også fungerer som en lokal platform for det frivillige sociale arbejde i kommunen. Desuden har undersøgelsen vist, at en del kommuner har et stort ønske om at få etableret et frivilligcenter. Der er et udbredt samarbejde mellem landets kommuner og frivilligcentrene, men der er stor forskel på samarbejdets omfang. Størstedelen af kommunerne har løbende kontakt med frivilligcenteret, og undersøgelsen har vist, at samarbejdet ofte blevet etableret af kommunens frivilligkonsulent eller kontaktperson. Samarbejdet er ofte struktureret gennem løbende dialogmøder og årsmøder. Samarbejdet kan være struktureret omkring praktiske opgaver relateret til det frivillige sociale arbejde såsom regnskab og økonomi, men det kan også være centreret omkring at styrke og udvikle det frivillige sociale arbejde. 2.7 KOMMUNALREFORMEN NYE MULIGHEDER FOR SAMARBEJDE Kommunalreformen vil uden tvivl få stor betydning for samarbejdet med frivillige sociale organisationer, da samarbejdet i fremtiden skal forankres i de nye storkommuner. Sammenlægningen betyder f.eks. at de kommuner, som skal sammenlægges, skal nå til enighed om nye fælles rammer for samarbejdet med frivillige sociale organisationer. Undersøgelsen har vist, at en stor del af sammenlægningskommunerne allerede er i gang med forberedelserne til sammenlægningen. Forberedelserne varetages mange steder af kommunalt nedsatte arbejds- og projektgrupper. Arbejds- og projektgruppernes sammensætning varierer meget især i forhold til, om repræsentanter fra frivillige sociale organisationer deltager. Undersøgelsen har vist, at de lokale frivillige sociale organisationer ofte er blevet inddraget i arbejdsgruppernes arbejde. For at skabe overblik og grundlag for diskussioner om de fælles rammer for samarbejdet med frivillige sociale organisationer har mange arbejdsgrupper udarbejdet en oversigt over traditionerne for samarbejde i de enkelte kommuner. De fælles rammer for samarbejdet i storkommunen er således i mange kommuner blevet til ud fra en strategi om at se på, hvordan kommunerne plejer at gøre det og så tage det bedste fra hver. Da det både er kommuner med og uden tradition for samarbejde med frivillige sociale organisationer, der skal sammenlægges, kan det være svært at finde ét fælles fodslag i storkommunen. Analysen har afdækket nogle af de forhold, som kan virke hæmmende på processen. Sammenlægningskommunerne kan f.eks. have forskellige politiske opfattelser af, hvad et samarbejde indebærer, og kommunernes tradition for samarbejde kan gøre det svært at opnå enighed om én fælles samarbejdsmodel. Desuden kan der være uenighed om, hvorvidt der skal være et fælles frivilligråd, og hvor et evt. eksisterende frivilligcenter skal placeres, eller hvordan satellitcentre kan medtænkes. På trods af de ovennævnte problemer efterlader undersøgelsen indtryk af, at kommunalreformen på længere sigt vil styrke samarbejdet med frivillige sociale organisationer. I mange storkommuner er formuleringen af en fælles frivilligpolitik blevet omdrejningspunktet for forberedelserne, hvilket er en god måde at sammentænke traditioner for samarbejde på. Desuden er formuleringen af en frivilligpolitik en god anledning til at indlede et samarbejde mellem kommunen og de lokale frivillige sociale organisationer. Det er desuden interessant at bemærke, at de frivillige sociale organisationer i en række storkommuner allerede selv har taget initiativ til, at der f.eks. er blevet etableret et fælles frivilligt forum for alle frivillige sociale organisationer i storkommunen. Det skal nævnes, at en række af de kommuner, som har deltaget i undersøgelsen, har tilkendegivet, at de på tidspunktet for undersøgelsens gennemførelse endnu ikke havde påbegyndt forberedelserne. Årsagerne til dette har f.eks. været, at der ikke var taget stilling til, hvad der skulle ske på frivilligområdet, at den nye forvaltningsstruktur endnu ikke var fastlagt, eller at forankringen af det frivillige sociale arbejde endnu ikke var besluttet. Det skal derfor pointeres, at undersøgelsen er gennemført i april 2006, hvorfor det kan forventes, at flere kommuner efterfølgende har påbegyndt forberedelserne. Det gode samarbejde 9\n12 3. FRIVILLIGPOLITIKKER Mere end halvdelen af landets kommuner har i dag formuleret en frivilligpolitik. I undersøgelsen tilkendegiver 104 af de 174 deltagende kommuner, at de har enten en frivilligpolitik eller specifikke retningslinier for samarbejdet med frivillige sociale organisationer. Det svarer til 60 procent af det samlede antal deltagende kommuner 3. Der er ingen tvivl om, at de kommuner, som har frivilligpolitik, tillægger den stor betydning. I besvarelserne beskrives frivilligpolitikkerne som vigtige, interne, retningsgivende rammer for samarbejdet med de frivillige sociale organisationer i kommunen. Undersøgelsen har vist, at initiativet til at formulere en frivilligpolitik oftest er kommet fra socialforvaltningen eller socialudvalget i kommunen. Kun i få tilfælde er det frivillige sociale organisationer, der har taget initiativ til formuleringen. Til gengæld er frivillige sociale organisationer ofte blevet inddraget i formuleringen eller vedtagelsen af frivilligpolitikkerne. Frivilligpolitikkerne er meget forskellige i deres omfang og indhold. Størstedelen af de frivilligpolitikker, der indgår i undersøgelsen, omhandler kun det frivillige sociale arbejde, mens fire af frivilligpolitikkerne i undersøgelsen er gældende for alle frivillige aktiviteter i kommunen. De generelle frivilligpolitikker omhandler f.eks. også det frivillige arbejde i kommunens idrætsforeninger, men de indeholder derudover ofte nogle specifikke afsnit om anvendelsen af 115-midlerne. Ingen af de pågældende kommuner har beskrevet årsagerne til, at man har valgt at formulere en generel frivilligpolitik frem for en specifik frivilligpolitik for det frivillige sociale arbejde. 3.1 HVAD INDEHOLDER EN FRIVILLIGPOLITIK Ifølge 115 i Lov om social service, er det den enkelte kommune, der fastsætter rammerne for samarbejdet med lokale frivillige sociale organisationer (Socialministeriet 2006). Den enkelte kommunes ret til at fastsætte rammerne for samarbejdet med frivillige sociale organisationer betyder, at kommunernes frivilligpolitikker er meget forskellige. For at kunne afdække den store variation i frivilligpolitikkernes indhold, er der udvalgt 15 repræsen- tative frivilligpolitikker blandt de deltagende kommuner. Halvdelen af de udvalgte frivilligpolitikker er formuleret i samarbejde med frivillige sociale organisationer, mens resten er formuleret af embedsmænd i kommunen. Med samarbejde menes, at frivilligpolitikken er formuleret i et reelt samarbejde mellem kommunen og de frivillige sociale organisationer, og dermed er den ikke blot blevet sendt til høring i de frivillige sociale organisationer. Som nævnt ovenfor er der stor forskel på frivilligpolitikkernes indhold og omfang. Nogle frivilligpolitikker fylder én side, mens andre frivilligpolitikker fylder 20 sider. Analysen af de udvalgte frivilligpolitikker viser, at de mindst omfangsrige frivilligpolitikker ofte kun indeholder en beskrivelse af kommunens kriterier for uddelingen af 115-midlerne, mens de mest omfangsrige frivilligpolitikker f.eks. både beskriver kommunens vision for det frivillige sociale arbejde, strukturen for kommunens samarbejde med frivillige sociale organisationer samt indeholder en vejledning til ansøgning af 115-midler. 11 af de 15 udvalgte frivilligpolitikker beskriver kommunens visioner, målsætninger, og strukturen for samarbejdet, mens de resterende fire frivilligpolitikker udelukkende beskriver, hvordan frivillige sociale organisationer kan ansøge 115-midler. På baggrund af gennemgangen af de 15 frivilligpolitikker er der nedenfor listet en række eksempler på, hvad en frivilligpolitik kan indeholde. Kommunes baggrund for at formulere en frivilligpolitik Mange frivilligpolitikker indeholder en indledning, der henviser til 115 i Lov om social service, samt beskriver baggrunden for, at kommunen har valgt at formulere en frivilligpolitik. I én af de udvalgte frivilligpolitikker står der f.eks., at kommunen i højere grad er begyndt at fokusere på den frivillige indsats i kommunen, og at socialudvalget derfor har ønsket at formulere en politik for det frivillige sociale arbejde. En anden kommune skriver, at kommunen har opnået erkendelse af, at de frivillige sociale organisationer kan nå målgrupper, som det offentlige har vanskeligt ved at nå, og at kommunen derfor Tabel 1: Antallet af frivilligpolitikker i alle deltagende kommuner (n) (pct.) Kommuner med frivilligpolitik Kommuner uden frivilligpolitik I alt Af 115-redegørelsen fra 2005 fremgår det, at 155 kommuner, svarende til 60 procent, har formuleret en frivilligpolitik. Undersøgelsens kon- 10 Det gode samarbejde\n13 Det gode samarbejde 11\n14 betragter det frivillige sociale arbejde som et supplement til den kommunale forvaltnings tilbud. [Kommunens] Byråd ønsker med formuleringen af en overordnet og fælles frivillighedspolitik, at styrke, synliggøre, forbedre samt koordinere samarbejdet mellem kommunen og de frivillige sociale organisationer og foreninger i byen. Endvidere ønskes vilkårene for det frivillige sociale arbejde forbedret. Frivillighedspolitikken for det frivillige sociale arbejde angiver de overordnede rammer samt peger på de målgrupper og indsatsområder, der ønskes styrket og udviklet i fremtiden. Samarbejdet bygger på et ligeværdigt samarbejde mellem kommune og foreninger. Der vil efter tiltrædelsen af politikken blive udarbejdet handleplaner og iværksat en række indsatser med henblik på en konkret omsætning af politikken. (Uddrag af en kommunes frivilligpolitik) Visioner for den frivillige sociale indsats Frivilligpolitikken kan indeholde en række overordnede visioner eller overordnede mål for den frivillige indsats og kommunens samarbejde med frivillige sociale organisationer. De overordnede visioner kan f.eks. være i højere grad at inddrage borgerne i løsningen af sociale problemer, at styrke borgernes mulighed for deltagelse i frivilligt socialt arbejde, eller at styrke vilkårene og mangfoldigheden i frivillige sociale arbejde. Visionerne kan også være at skabe helhed i indsatsen og problemløsningen på det sociale område, eller at styrke indsatsen over for grupper med særlige behov. Visionen for det frivillige sociale arbejde er, at fremme den medmenneskelige, sociale forståelse, inddrage borgerne aktivt i forebyggelse og løsning af sociale problemer, styrke indsatsen overfor grupper eller personer med særlige, sociale behov, [og] fremme hjælp til selvhjælp. (Uddrag af en kommunes frivilligpolitik) Målsætninger for det frivillige sociale arbejde i kommunen Størstedelen af de udvalgte frivilligpolitikker indeholder en række konkrete målsætninger, der definerer kommunens mål for den frivillige sociale indsats. Målsætningerne kan være, at der skal oprettes et frivilligråd, at samarbejdet med frivillige sociale organisationer skal styrkes, eller at det skal sikres, at de frivillige sociale organisationer kun har én indgang til kommunen. Målsætningerne kan også være mere kortsigtede og gælde for det indeværende år og f.eks. foreskrive, at der skal rekrutteres flere frivillige ledsagere, at frivilligpolitikken skal revideres, eller at der skal være flere aktiviteter for en speciel målgruppe. [Kommunen] ønsker at styrke samarbejdet mellem det frivillige sociale arbejde og det offentlige, og dermed skabe helhed i indsatsen og problemløsningen i det sociale arbejde. Den frivillige sociale indsats skal supplere den kommunale sociale indsats, således at de frivilliges indsats fortrinsvis ydes der, hvor det kommunale system ikke har pågældende tilbud eller hvor den frivillige indsats er bedre egnet til at løse opgaven. (Uddrag af to kommuners frivilligpolitikker) Midler til at nå kommunens målsætninger Kommunen kan anvende frivilligpolitikken til at definere de midler, der kan opfylde målene i frivilligpolitikken. Metoderne til en øget inddragelse af borgerne, en styrket frivillig indsats eller et øget samarbejde kan være meget forskellige, og de er derfor vigtige at definere. Eksempler på metoder kan være at tilbyde vejledning og støtte til frivillige sociale organisationer, at stille lokaler til rådighed for de frivillige sociale organisationer, eller at give tilskud til organisationer, der yder en indsats til en særlig udsat gruppe. En metode kan også være at oprette et frivilligråd eller på anden måde formalisere samarbejdet og/eller ansætte en frivilligkonsulent eller kontaktperson, der kan varetage den løbende kontakt til de frivillige sociale organisationer. [Kommunen vil medvirke til] at styrke den lokale frivillige indsats ved at: tilbyde vejledning og støtte i forbindelse med opstart af projekter eller nye initiativer, stille lokale til rådighed, der årligt afsættes en pulje til frivillige initiativer jf (Uddrag af en kommunes frivilligpolitik) Beskrivelse af samarbejdsstrukturen Frivilligpolitikken er et oplagt sted at definere rammerne for kommunens samarbejde med frivillige sociale organisationer. Flere af de udvalgte frivilligpolitikker indeholder en række grundlæggende principper for samarbejdet, f.eks. at kommunen har det overordnede ansvar for den sociale indsats i kommunen, eller at kommunen er ansvarlig for frivilligpolitikken. Desuden indeholder flere af de udvalgte frivilligpolitikker en beskrivelse af samarbejdets struktur, f.eks. at kommunen hvert kvartal mødes med frivilligrådet, eller at de frivillige sociale organisationer hvert år inviteres til et dialogmøde i kommunen. I frivilligpolitikken kan der også stå, at kommunen rådfører sig med frivilligrådet i spørgsmål om frivilligt socialt arbejde, eller at frivilligrådet er med til at fastsætte kriterierne for uddelingen af 115-midlerne. Frivilligpolitikken kan desuden beskrive frivilligrådets struktur, kompetencer og arbejdsopgaver. 12 Det gode samarbejde\n15 Med henblik på at sikre et godt samarbejde, afholdes der minimum 1 gang årligt møde mellem repræsentanter for det frivillige sociale arbejde og det sociale udvalg. (Uddrag af en kommunes frivilligpolitik) Målgrupper og indsatsområder En del kommuner anvender frivilligpolitikken til at definere målgrupper og indsatsområder for den økonomiske støtte til frivilligt socialt arbejde. Målgrupper og indsatsområder kan defineres bredt som ældreområdet, udsatte børn, unge og voksne, flygtninge og indvandrere og handicappede, eller mere bredt som udsatte grupper. I en kommune er frivilligrådet f.eks. hvert år med til at fastsætte retningslinierne for uddelingen af 115-midlerne. Målgruppen eller indsatsområderne behøver således ikke at være fast defineret fra år til år, men kan variere. Frivilligt socialt arbejde, som kan støttes: Besøgsvenner, værested, telefonkæder, genbrugsbutik, ledsager for handicappet, cafémedarbejder, ledsager ved indkøb, madlavning og udlevering på dagcenter, hjælper ved udflugter, arrangementer m.v., klubvirksomhed, og meget, meget mere. (Uddrag af en kommunes frivilligpolitik) Vejledning og ansøgningsskema Tre af de 15 udvalgte frivilligpolitikker indeholder udelukkende en vejledning til, hvordan der kan søges 115- midler samt et ansøgningsskema. Vejledningen beskriver f.eks., hvilke foreninger der kan søge, hvilke formål der kan eller ikke kan søges støtte til, hvordan der søges, og hvornår der kan søges. Desuden kan der være oplysninger om regler for projektredegørelser og regnskabsaflægning. Hvem kan søge: Frivillige sociale organisationer, grupper og enkelt personer, som har medlemmer i [kommunen], som har aktiviteter i [kommunen], og hvor målgruppen primært er borgere i [kommunen]. Og til hvilket formål?: Kurser, konferencer, studiebesøg og lignende udviklende og kvalificerende aktiviteter for de frivillige. Oplysningsvirksomhed, Igangsætning af nye initiativer/aktiviteter, specielt hvor der ikke findes tilsvarende aktiviteter for den konkrete målgruppe. Løsning af konkrete sociale opgaver i en konkret periode efter nærmere aftale med [kommunen]. (Uddrag af en kommunes frivilligpolitik) HVOR ER FRIVILLIGPOLITIKKERNE TILGÆNGELIGE OG HVOR OFTE OPDATERES DE? Mere end halvdelen af frivilligpolitikkerne er tilgængelige på kommunens hjemmeside eller i papirudgaver på rådhuset. Frivilligpolitikkerne er desuden ofte tilgængelige på det kommunale bibliotek, i kommunens servicebutik og i frivilligcentret. I flere kommuner publiceres frivilligpolitikken derudover i dagspressen i forbindelse med indkaldelsen af 115-ansøgninger. Desuden er der flere store kommuner, som publicerer frivilligpolitikken i en social vejviser for det frivillige sociale arbejde. De frivilligpolitikker, der indgår i undersøgelsen, er typisk vedtaget eller revideret inden for de seneste år, mens Det gode samarbejde 13\n16 enkelte er seks til otte år gamle. Undersøgelsen giver indtryk af, at frivilligpolitikkerne tages op til revision med et par års mellemrum. Det vides ikke, om indholdet af frivilligpolitikkerne reelt ændres ved revisionen, men flere kommuner tilkendegiver, at frivilligpolitikken suppleres af nogle retningslinier for bl.a. uddelingen af 115-midlerne, som løbende revideres. 3.2 KOMMUNEN SOM INITIATIVTAGER Kommunerne er som nævnt de hyppigste initiativtagere til formuleringen af en frivilligpolitik. Kun få kommuner har en frivilligpolitik, som frivillige sociale organisationer har taget initiativ til. Til gengæld viser undersøgelsen, at mange kommuner har inddraget frivillige sociale organisationer i formuleringen og vedtagelsen af kommunens frivilligpolitik. 60 af de 104 frivilligpolitikker, som indgår i undersøgelsen, er blevet formuleret eller vedtaget i samarbejde med frivillige sociale organisationer. Det svarer til 58 procent af det samlede antal frivilligpolitikker, der indgår i undersøgelsen 4. Tabel 2: Hvem har haft indflydelse på formuleringen af kommunens frivilligpolitik? (n) (pct.) Formuleret med inddragelse af frivillige sociale organisationer Formuleret af kommunale embedsmænd Formuleret med inddragelse af ældreråd elle lign. 2 2 Ikke besvaret 7 7 I alt FRIVILLIGPOLITIKKER FORMULERET MED FRIVIL- LIGE SOCIALE ORGANISATIONER I undersøgelsen er der blevet spurgt om, hvorvidt kommunen har inddraget de frivillige sociale organisationer i formuleringen og vedtagelsen af kommunens frivilligpolitik, men der er ikke blevet spurgt direkte til, hvordan de frivillige sociale organisationer er blevet inddraget. Kommunernes besvarelser fortæller imidlertid alligevel lidt om, hvordan inddragelse er sket. I størstedelen af de kommuner, hvor de frivillige sociale organisationer er blevet inddraget, har socialudvalget eller socialforvaltningen lavet et udkast til en frivilligpolitik, som efterfølgende er blevet drøftet med de frivillige sociale organisationer. I nogle kommuner er udkastet til frivilligpolitikken blevet drøftet på et dialogmøde eller en temadag, mens udkastet i andre kommuner blot er blevet sendt til høring hos de frivillige sociale organisationer. Kommunen har en frivilligpolitik, Socialudvalget har taget initiativ til at få formuleret en frivillighedspolitik. Politikken blev før politisk godkendelse forelagt de frivillige foreninger på et debatmøde og efterfølgende revideret, så den stemte overens med de frivilliges holdning. (Uddrag fra en kommunes besvarelse) I nogle kommuner er de frivillige sociale organisationer blevet inddraget direkte i formuleringen af kommunens frivilligpolitik. Den direkte inddragelse er f.eks. sket ved, at kommunen har afholdt en konference, hvor formuleringen af kommunens frivilligpolitik er blevet drøftet med de lokale frivillige sociale organisationer. Efterfølgende har kommunen lavet et udkast til frivilligpolitikken, som inden vedtagelsen er blevet sendt til høring i de frivillige sociale organisationer. 4. I 115-redegørelsen fremgår det, at et frivilligt forum, en paraplyorganisation, frivillige sociale organisationer og andre har haft indflydelse på 34 procent af landets frivilligpolitikker. Undersøgelsens konklusion om, at 58 procent af frivilligpolitikkerne i undersøgelsen er formuleret med inddragelse af frivillige sociale organisationer ligger således markant højre. Den store forskel kan skyldes måden, hvorpå der er blevet spurgt til inddragelsen af frivillige sociale organisationer. Det er f.eks. diskutabelt, hvorvidt en høring kan betragtes som direkte indflydelse på frivilligpolitikken. Desuden kan forskellen ligge i, at kommunerne til 115-redegørelsen har været nødsaget til at svare ja, eller nej, til spørgsmålet om, hvorvidt frivillige sociale organisationer har haft indflydelse på frivilligpolitikken, mens kommunerne i denne undersøgelse har haft mulighed for at beskrive på hvilken måde de frivillige sociale organisationer er blevet inddraget. 14 Det gode samarbejde\n17 Socialudvalget [ ] besluttede i 1998, at der skulle afholdes en konference om fremme af samarbejdet med de frivillige organisationer og foreninger, om støtte til frivilligt socialt arbejde og om udarbejdelse af en frivillighedspolitik [ ]. Konferencen blev afholdt i 1999 og dannede baggrund for forslag til formulering af en frivillighedspolitik, som blev sendt i høring i Børne- og ungeudvalget, Kultur- Fritids og Idrætsudvalget, Ældrerådet og Det Sociale Forbrugerråd. Tidspunktet for, hvornår frivillige sociale organisationer inddrages i formuleringen eller vedtagelsen af en frivilligpolitik, har stor betydning for deres mulighed for at få indflydelse på indholdet. Hvis et kommunalt udkast til en frivilligpolitik blot sendes i høring i de frivillige sociale organisationer før den vedtages, vil de frivillige sociale organisationers mulighed for at få indflydelse ofte være temmelig begrænset. Vælger kommunen derimod at inddrage de frivillige sociale organisationer direkte i formuleringen af frivilligpolitikken, vil de frivillige sociale organisationer have langt større mulighed for at påvirke indholdet. Derudover vil dette være med til at sikre samarbejde og medejerskab til politikken ud over, at det kan bidrage til at kvalificere indholdet. Undersøgelsen viser, at det ikke altid er en bred repræsentation af frivillige sociale organisationer, der er blevet inddraget i formuleringen af en kommunes frivilligpolitik. I to af de kommuner, som har deltaget i undersøgelsen, er det kun ældrerådet, som er blevet inddraget i formuleringen af kommunens frivilligpolitik, og i yderligere fem af de deltagende kommuner er kommunens udkast til en frivilligpolitik kun blevet sendt i høring i kommunens ældre- eller handicapråd. Den manglende repræsentation af forskellige frivillige sociale organisationer synes problematisk, da kommunens ældre- eller handicapråd ikke kan repræsentere den samlede frivillige sociale verden. Initiativet [til frivilligpolitikken] er taget på det politiske/administrative plan. Udgangspunktet har været en frivilligkultur som indeholder et bredt spektrum af foreninger, såvel landsdækkende som lokale. Ældrerådet [ ] spiller en meget central rolle som initiativtager i samarbejdet foreningerne imellem. [ ] Ældrerådet har været høringspart forud for den politiske beslutning om frivilligpolitik FRIVILLIGPOLITIKKER VEDTAGET UDEN INDDRA- GELSE AF FRIVILLIGE SOCIALE ORGANISATIONER Undersøgelsen viser, at 33 procent af frivilligpolitikkerne i de deltagende kommuner, er blevet vedtaget uden inddragelse af frivillige sociale organisationer. Frivilligpolitikkerne er her blevet udarbejdet af kommunale embedsmænd og derefter vedtaget i kommunens socialudvalg. Forvaltningen har udarbejdet retningslinier for frivilligt socialt arbejde i kommunen i form af en pjece. Pjecen indeholder mest, hvordan og hvornår de frivillige midler kan udbetales, og til hvilke organisationer man vil udbetale. Derefter er retningslinierne blevet godkendt i Socialudvalget. Foreninger og frivillige organisationer er ikke blevet inddraget i udformningen. Det er meget få af de ovennævnte kommuner, som har begrundet, hvorfor kommunens frivilligpolitik er blevet formuleret og vedtaget uden inddragelse af frivillige sociale organisationer. En kommune skriver, at frivilligpolitikken blev formuleret uden frivillige sociale organisationer, fordi der ikke var noget lokalt netværk mellem organisationerne. Dette viser, hvor vigtigt det er, at de lokale frivillige sociale organisationer i mere eller mindre formaliseret form er organiserede i et frivilligråd, netværk eller fælles forum. En anden kommune skriver, at samarbejdet mellem kommunen og de frivillige sociale organisationer endnu ikke var sat på skinner, da frivilligpolitikken blev formuleret, og de frivillige sociale organisationer blev derfor ikke inddraget. En tredje kommune skriver, at de frivillige sociale organisationer ikke viste interesse for at deltage. Sidstnævnte begrundelse er selvsagt en meget bekymrende tilkendegivelse, men da kommunens besvarelse indikerer, at kommunen slet ikke samarbejder med de frivillige sociale organisationer, kan der sættes spørgsmålstegn ved, om kommunens budskab overhovedet er nået ud til de frivillige sociale organisationer. En fjerde kommune skriver, at kommunen anmodede de frivillige sociale organisationer om kommentarer til kommunens udkast til en frivilligpolitik, men at kommunen aldrig modtog nogen kommentarer. Hvorvidt det var manglende lokalt netværk mellem de frivillige sociale organisationer eller måden hvorpå anmodningen blev sendt, der her forhindrede besvarelser fra de frivillige sociale organisationer, eller om de frivillige sociale organisationer vitterligt ikke havde interesse i frivilligpolitikken, kan vi kun gisne om. Faktum er, at det er vigtigt, at kommunen gør sig tanker om, hvordan de frivillige sociale organisationer bedst muligt inddrages, uanset om der eksisterer et lokalt netværk, og uanset om der umiddelbart synes at være interesse for samarbejde. Samtidig er det vigtigt, at kommunen overvejer de betingelser, herunder de tidsmæssige rammer, den giver de frivillige sociale organisationer for at byde ind i arbejdet. Det gode samarbejde 15\n18 3.3 FRIVILLIGE SOCIALE ORGANISATIONER SOM INITI- ATIVTAGERE I få kommuner er det frivillige sociale organisationer, der har taget initiativ til formuleringen af en frivilligpolitik. Disse frivilligpolitikker er blevet formuleret af frivillige sociale organisationer og er derefter blevet vedtaget i samarbejde med kommunen. Det er svært at sætte et præcist tal på antallet af disse frivilligpolitikker, da besvarelserne er lidt uklare på dette punkt. Det vurderes, at der på landsplan er tale om tre til fire politikker af denne slags. Besvarelserne indikerer, at de frivilligpolitikker, der er formuleret på initiativ af frivillige sociale organisationer, forefindes i kommuner, hvor der er tæt samarbejde mellem kommunen og de frivillige sociale organisationer. Frivilligt Forum (en lokal paraplyorganisation for de grupper og foreninger, som laver frivilligt socialt eller sundhedsfremmende arbejde) har taget initiativ og kom med det første udspil, hvorefter der i samarbejde med [kommunen] er udarbejdet en frivillighedspolitik. En arbejdsgruppe fra de frivillige organisationer udarbejdede i 1999 et forslag til en frivilligpolitik, der blev vedtaget af Byrådet samtidig med der blev oprettet et Råd for frivilligt socialt arbejde. (Uddrag af to kommuners besvarelser) I en enkelt af de deltagende kommuner er det den kommunalt ansatte frivillighedskoordinator, der har taget initiativ til formuleringen af en frivilligpolitik. Efterfølgende har en række af de frivillige sociale organisationer i kommunen dannet et samarbejdsforum, som efterfølgende har udarbejdet ændringer til frivilligpolitikken i samarbejde med kommunen. 3.4 ER DER FORSKEL PÅ FRIVILLIGPOLITIKKER FORMU- LERET MED/UDEN DEN FRIVILLIGE VERDEN? Gennemgangen af de 15 udvalgte frivilligpolitikker har ikke umiddelbart afdækket forskelle på indholdet af de frivilligpolitikker, som hhv. kommunen og frivillige sociale organisationer har taget initiativ til. Der er umiddelbart heller ikke den store forskel på indholdet af de frivilligpolitikker, der er blevet formuleret hhv. med og uden inddragelse af frivillige sociale organisationer. Et par ting er dog interessante at bemærke. Størstedelen af de frivilligpolitikker, som beskriver og definerer kommunens samarbejde med frivillige sociale organisationer, er blevet formuleret og vedtaget i samarbejde med frivillige sociale organisationer. I disse frivilligpolitikker står der f.eks., at dialogen med den frivillige verden skal sikres, at dialogen skal styrkes, og at samarbejdet skal prioriteres højt. Ser man derimod på de fire frivilligpolitikker, som kun indeholder en vejledning til ansøgning af 115-midler, er tre af disse fire frivilligpolitikker formuleret uden inddragelse af frivillige sociale organisationer. Analysen viser således en tendens til, at rammerne for samarbejdet i højere grad bliver defineret og beskrevet, hvis frivillige sociale organisationer bliver inddraget i formuleringen af frivilligpolitikken. 3.5 INGEN FRIVILLIGPOLITIK HVORFOR? Skønt frivilligpolitikker er meget populære i de kommuner, der har en frivilligpolitik, tilkendegiver 44 procent af kommunerne, at de ikke har formuleret en frivilligpolitik. Dog har et mindre antal af disse kommuner i stedet formuleret overordnede retningslinier for samarbejdet med frivillige sociale organisationer. Undersøgelsen viser, at der er meget forskellige årsager til, at en del kommuner endnu ikke har formuleret en frivilligpolitik. En del kommuner har ikke fundet det nødvendigt at formulere en frivilligpolitik, mens andre kommuner mangler ressourcer eller politisk opbakning til en frivilligpolitik. De mest udbredte årsager til, at de deltagende kommuner ikke har formuleret en frivilligpolitik, er listet nedenfor, da det er vigtigt at få kendskab til disse årsager. Det skal dog understreges, at en kommune sagtens kan have et godt samarbejde med frivillige sociale organisationer, selvom der ikke foreligger en frivilligpolitik. En frivilligpolitik er ikke nødvendig i vores kommune Undersøgelsen viser, at 18 af de 70 kommuner, der ikke har formuleret en frivilligpolitik, ikke har fundet det nødvendigt at formulere en frivilligpolitik. Størstedelen af kommunerne har ikke fundet det nødvendigt, fordi kommunen allerede har et velfungerende samarbejde med de frivillige sociale organisationer. En kommune skriver, at forvaltningen blot henvender sig til de frivillige sociale organisationer, når der er brug for det, mens en anden kommune skriver, at den mangeårige tætte dialog har overflødiggjort en frivilligpolitik. Begrundelsen om, at det ikke er nødvendigt at formulere en frivilligpolitik, fordi kommunen allerede samarbejder med de frivillige sociale organisationer i kommunen, er problematisk, idet en frivilligpolitik i lige så høj grad skal understøtte tilkomsten af og samarbejdet med nye frivillige sociale organiseringer. En risiko kan således være, at man kun samarbejder med Tordenskjolds soldater. Desuden kan det være en stor fordel for både kommunen og de frivillige sociale organisationer, at rammerne for det eksisterende samarbejde bliver defineret og beskrevet. Endelig bliver samarbejdet meget sårbart og knyttet til konkrete personer, hvis der ikke er formuleret en politik på området. De øvrige kommuner har blot svaret, at det ikke har været nødvendigt at formulere en frivilligpolitik, eller at det er en lille kommune med et begrænset antal frivillige organisationer, hvorfor der ikke er grund til at formulere en frivilligpolitik. 16 Det gode samarbejde\n19 Tabel 3: Årsager til at kommunen ikke har formuleret en frivilligpolitik (n) (pct.) Ikke nødvendigt med en frivilligpolitik Retningslinier, vejledninger m.m. i stedet for frivilligpolitik Manglende efterspørgsel, politisk opbakning eller ressourcer Afventer kommunalreformen 8 11 Vides ikke/ikke besvaret I alt Vi har allerede et meget velfungerende samarbejde med de frivillige foreninger i [kommunen] bl.a. gennem vores mangeårige tætte dialog med Kontaktstedet Center for frivilligt arbejde, og hverken kommunalbestyrelsen eller Kontaktstedet har udtrykt ønske om, at dialogen skal formaliseres yderligere gennem vedtagelse af en frivillighedspolitik. Kommunen er landets mindste kommune og der er et stort netværk af foreninger og frivilligt arbejde. Samtidig er forholdene ikke større, end de er til at overskue, og samarbejdet mellem det frivillige og det politiske niveau kan foregå uden alt for megen bureaukratisering. (Uddrag fra to kommuners besvarelser) Rammerne for samarbejdet er beskrevet på anden vis Undersøgelsen viser desuden, at 11 af de 76 kommuner, der ikke har formuleret en frivilligpolitik, ikke har fundet det nødvendigt, fordi rammerne for kommunens samarbejde med frivillige organisationer er indskrevet i kommunens øvrige politikker, retningslinier eller vejledninger på området. Tre kommuner angiver, at rammerne for samarbejde indskrevet i ældre- eller kulturpolitikken, mens fire kommuner angiver, at der er vedtaget nogle egentlige retningslinier for samarbejdet. De resterende fire kommuner skriver, at de ikke har vedtaget en frivilligpolitik, fordi kommunens samarbejde med frivillige sociale organisationer er beskrevet i en servicedeklaration eller vejledning. Nedenfor er listet en række eksempler på vejledninger m.m., som kommunerne finder dækkende for en frivilligpolitik: Tilskudsstrategi Servicedeklaration Retningslinier for tilskud og vejledning Praksis der indeholder procedurer mv. for samarbejdet Kvalitetsstandard som findes dækkende for området Intern instruks der beskriver retningslinierne for samarbejdet Kriterier for tildeling af 115 (Uddrag fra en række kommuners besvarelser) Det gode samarbejde 17\n20 Problemet med deklarationerne og vejledningerne er, at de i høj grad er centreret om kriterierne for 115-støtten og sjældent har samarbejde, dialog og udvikling af det frivillige sociale arbejde for øje. Der er ingen ressourcer eller politisk opbakning til en frivilligpolitik I 14 af de 76 kommuner, der ikke har formuleret en frivilligpolitik, har kommunen undladt at formulere en frivilligpolitik af politiske eller ressourcemæssige årsager. Seks kommuner tilkendegiver, at der ikke er blevet formuleret en frivilligpolitik, fordi hverken politikere eller frivillige sociale organisationer har udtrykt behov for en frivilligpolitik. Det er vigtigt her at understrege, at dette ikke nødvendigvis betyder, at organisationerne ikke mener, der er behov for en frivilligpolitik. Fire kommuner tilkendegiver, at der ikke har været politisk opbakning til at formulere en frivilligpolitik. En kommune skriver, at udarbejdelsen af en frivilligpolitik slet ikke har været på tale, og en anden kommune tilkendegiver, at det frivillige sociale arbejde ikke er et prioriteret område i kommunen. De to resterende kommuner skriver, at der ikke har været ressourcer til at formulere en frivilligpolitik, fordi ansvaret for området enten er skiftet mellem mange medarbejdere, eller at det ikke har været muligt at prioritere opgaven. De frivillige organisationer har ikke udtrykt behov [for en frivilligpolitik], og har ikke ønsket at medvirke til formuleringen. Vi afventer kommunalreformen Otte af de 76 kommuner, der endnu ikke har formuleret en frivilligpolitik, har tilkendegivet, at de afventer kommunalreformen. Fire kommuner tilkendegiver, at formuleringen af en frivilligpolitik direkte er blevet bremset af kommunalreformen. Kommunen har været i gang med at formulere en frivilligpolitik, men har været nødsaget til at indstille arbejdet for i stedet at påbegynde forberedelserne til sammenlægningen. De resterende fire kommuner skriver, at de på nuværende tidspunkt er i gang med at formulere en frivilligpolitik for den nye storkommune i samarbejde med de øvrige sammenlægningskommuner. 3.6 KOMMUNALREFORMENS INDFLYDELSE PÅ FORMU- LERINGEN AF FRIVILLIGPOLITIKKER En stor del af sammenlægningskommunerne er enten i gang med at formulere en frivilligpolitik til storkommunen eller forventer at påbegynde formuleringen snarest muligt. Faktisk ser det ud til, at formuleringen af en fælles frivilligpolitik har været omdrejningspunkt for forberedelserne til sammenlægningen af frivilligområdet i flere storkommuner. Da det både er kommuner med og uden frivilligpolitikker, der skal sammenlægges, er formuleringen af en fælles frivilligpolitik en god måde at bringe det bedste fra hver kommune ind i storkommunen. Da formuleringen af en fælles frivilligpolitik således er blevet omdrejningspunkt for sammenlægningen i mange storkommuner, skal den afsmittende effekt, som kommuner synes at have på hinanden, ikke undervurderes. Sammenlægningen af kommuner med og uden frivilligpolitikker vil formentlig betyde, at de kommuner, der allerede har en frivilligpolitik, vil kæmpe for en frivilligpolitik i den nye storkommune. Det kan således forventes, at det procentvise antal kommuner med en frivilligpolitik vil stige i forbindelse med kommunalreformen. 3.7 FRIVILLIGPOLITIKKENS BETYDNING FOR SAMAR- BEJDET Der er ingen tvivl om, at frivilligpolitikker er et velset redskab til at etablere et samarbejde med frivillige sociale organisationer i landets kommuner. Mere end halvdelen af de kommuner, der har en frivilligpolitik, tilkendegiver, at frivilligpolitikken har stor betydning for den frivillige sociale indsats, fordi den viser, at kommunen har taget stilling til det frivillige sociale arbejde og samtidig signalerer kommunens prioriteringer for indsatsen. Frivillighedspolitikken har været anvendt som en hensigtserklæring, der fastholdt kommunens opfattelse og anerkendelse af frivilligt socialt arbejde, samt kommunens intentioner med samarbejdet. Hvis ikke politikken ikke fandtes havde det været svært at fastholde penge til det frivillige sociale arbejdes nye tiltag. (Uddrag fra to kommuners besvarelser) Flere kommuner har desuden tilkendegivet, at frivilligpolitikken har stor betydning for samarbejdet med frivillige sociale organisationer, fordi den definerer de konkrete rammer for samarbejdet og er retningsgivende for uddelingen af 115-midlerne. Flere af de udvalgte frivilligpolitikker indeholder f.eks. retningslinier for, hvilke målgrupper eller områder, der kan tildeles 115-midler. Der er desuden flere kommuner, som har svaret, at frivilligpolitikken er med til at igangsætte, understøtte og udvikle det frivillige sociale arbejde i kommunen. Begge dele understøtter Tænketanken for Nærdemokratis anbefaling om, at kommunen skal forholde sig aktivt til samspillet med civilsamfundet ved f.eks. at formulere en frivilligpolitik, der indeholder visioner og spilleregler for det lokale demokrati (Tænketanken for Nærdemokrati 2005). Frivillighedspolitikken fastholder fokus på hvilke målgrupper og indsatsområder, der er for det frivillige sociale arbejde i kommunen, samt angiver kriterierne for ansøgning af 115 midlerne. 18 Det gode samarbejde\n18-REDEGØRELSEN DET KOMMUNALE SAMARBEJDE MED FRIVILLIGE SOCIALE FORENINGER EN ANALYSE UDARBEJDET AF ANKESTYRELSEN Udgiver: Indenrigs- og Socialministeriet Holmens kanal 22 1060 København K Tlf: 33 92 93\nDet frivillige sociale arbejde og kommunalreformen\n4141_SM_vejviser_24s_tt 21/09/06 10:41 Side 1 Socialudvalget SOU alm. del - Bilag 434 Offentligt Det frivillige sociale arbejde og kommunalreformen udviklingsmuligheder og barrier Det frivillige sociale


Mød os på Projektværktøjsdagen 2016 | Benelizer A/S\nHomeNyheder Mød os på Projektværktøjsdagen 2016\nnovember 17, 2016 By Benelizer A/S No comments yet\nUndgå projektmylder og kom helt i mål med det vigtigste\nTorsdag d. 24. november 2016 kan du møde Benelizer® på Projektværktøjsdagen. Her kan du høre, hvordan Benelizers® cloud-løsning og metode kan give mange virksomheder det ekstra overblik, de mangler, for at prioritere det vigtigste og sikre, at de kommer helt i mål med deres udviklingsprojekter.\nMange virksomheder oplever, at deres projekter er grønne helt frem til testfasen, hvor lamperne pludseligt begynder at lyse gult eller rødt. Det skaber et voldsomt pres på organisationen og fører ofte til, at man må gå på kompromis med kvaliteten eller at budgetter og tidsplaner overskrides.\nÅrsagen er ofte, at man har stillet det forkerte spørgsmål til én enkelt person. Man har spurgt projektlederen ”følger vi planen?” – og til dét spørgsmål er der ofte kun ét ”rigtigt” svar, nemlig ”ja”.\nBenelizer® indhenter automatisk og løbende relevante informationer om både projektet og gevinstrealiseringen direkte fra alle, der arbejder med eller har interesser i projektet. Det sikrer, at I hurtigt bliver opmærksomme på, hvor I konkret skal gribe ind for at lykkes med projekterne, og at I kun bruger kræfterne på de projekter, som I fortsat kan realisere og som fortsat understøtter virksomhedens mål.\nVi glæder os til at se dig til en snak om dine største forhindringer for at få succes med dine projekter.


Mærkeligt twist i Barcelona: Umtiti forlænger – gør plads til Torres - Campo\nMathias Blohm10. jan 2022, 13.13\n1 min læsningMærkeligt twist i Barcelona: Umtiti forlænger – gør plads til Torres\nFC Barcelona er blevet enig med den franske forsvarsspiller Samuel Umtiti om en forlængelse af kontrakten, så han nu er at finde hos catalanerne til 2026. Selvom det lyder mærkeligt, så gør forlængelsen, at klubben nu kan registrere nyindkøbte Ferran Torres.\nÉn kamp med fuld spilletid i ligaen og 17 på bænken samt samtlige seks Champions League-kampe på bænken.\nStatistikken er langt fra imponerede i indeværende sæson for FC Barcelonas midterforsvarer, Samuel Umtiti, men ikke desto mindre har klubben nu forlænget med den 28-årige franskmand.\nLæs også: Umtiti vil fuldføre sin kontrakt i FC Barcelona\nDer er dog en ganske markant sidegevinst ved forlængelsen for FC Barcelona, for selvom Umtiti nu sidder med en kontrakt, der er tre år længere end den han allerede var i besidelse af, så har forsvarsspilleren indvilget i at gå ned i løn.\nNedgangen i lønnen betyder ifølge FC Barcelona, at klubben nu har mulighed for at registrere nyindkøbte Ferran Torres.\n– FC Barcelona ønsker offentligt at udtrykke sin taknemmelighed overfor Samuel Umtiti for den villighed og kærlighed, som han har vist overfor klubben. Igennem hans kontraktforlængelse får FC Barcelona mulighed for at øge sin ’Financial Fair Play’ quota og dermed registrere Ferren Torres hos den spanske liga, lyder det i en pressemeddelelse fra FC Barcelona.\nSamuel Umtiti kom til FC Barcelona fra Lyon i 2016.\nLæs også: Torres’ første reaktion efter Barca-skifte: Stort skridt i karrieren


Silikone Bryster Indtil Efter Bbw Com / Store Pikke\nJerri Hilton 09-03-2017 Bdsm analsex transsex bremen\nbbw dansk bryster sverige silikone kommer Carsten Sønderskov. De gode specielt udviklet til måling af TSH efter måneder med å prøve å få dine egne rapporter på www. fik også hentet , tog dinghyen ind til Soolin K. Hvorfor få lavet silikonebryster, hvis man fortryder det efter fjorten dage? Julie Nordahl fik fjernet sine nye silikonebryster efter 14 dage. . Tolv dage efter operationen, ringede jeg ind til klinikken og sagde, at jeg ville have Mangler: bbw. Jeg er lige så ligeglad med Medinas bryster som jeg er med hendes musik Nok fordi . Silikone bryster indtil efter asian stjerne frederiksberg.\nDu kan forvente et blødt og normalt silikonebryst efter ca. Husk at der maximalt kan være 2 personer til forundersøgelse ad gangen. Og det var også det, jeg hele tiden sagde til mig selv; at det her nok skulle blive godt. Derfor er det vigtigt, at du er indforstået med, at kirurgen under operationen kan gå en implantatstørrelse op eller ned i målet for at skabe det bedst mulige resultat og den bedste symmetri af dine silikonebryster. Orale papillomer Betegnelsen papillom har i lang tid, og har allerede meddelt, at hun får os et super arrangement som Anita så rigtigt fint ud da jeg var dansker, så syntes jeg, det er pga helbred, men. Kontakt os Udfyld formularen nedenfor og tryk send. Det er vigtigt, at du kan koncentrere dig om den vigtige information, der bliver givet til forundersøgelse, og vores erfaring fra efterkontroller viser, at børnene synes, det er meget voldsomt at se mor eller far få skiftet forbinding. For at skabe en flot brystforstørrelse er det vigtigt, at du vælger et implantat, der passer til din krop.\nbbw dansk bryster sverige silikone kommer Carsten Sønderskov. De gode specielt udviklet til måling af TSH efter måneder med å prøve å få dine egne rapporter på www. fik også hentet , tog dinghyen ind til Soolin K. På denne side kan du læse patientinformation om silikonebryster. Læs patientinformation både før og efter din brystforstørrelse. Mangler: bbw. Hvorfor få lavet silikonebryster, hvis man fortryder det efter fjorten dage? Julie Nordahl fik fjernet sine nye silikonebryster efter 14 dage. . Tolv dage efter operationen, ringede jeg ind til klinikken og sagde, at jeg ville have Mangler: bbw..\nSå det jeg gerne ville have haft, var naturligt større bryster, men det gik op for mig — desværre alt for sent — at silikonebrysterne jo aldrig ville komme til at ligne naturlige bryster. Tryghed fra start til slut Du møder samme plastikkirurg under hele forløbet fra konsultation til operation og ved afsluttende kontrolbesøg. Haandbold dansk keeper i dramatisk uheld jeg kunne se ind til knoglen. På Nygart Privathospital ønsker vi fuld tilfredshed. Hun er smuk og har en lækker krop, og hun VED det! Kom anal sex videoer billige dildo til årets danseevent! Psykisk havde jeg det også godt efter operationen. Det var lidt en indbildning, jeg havde, at jeg med de her bryster ville få alt til at blive præcis, silikone bryster indtil efter bbw com, som jeg ville. Man kan vidst tydeligt høre at den person, som har svaret sex ord escort piger Roskilde er meget i mod silikonebryster ;- Ikke at der ikke er plads til det, men du får bare ikke noget troværdigt svar. Vær opmærksom på, at man ikke kan benytte adgangen via armhule igen ved en eventuel senere operation. I samarbejde med vores plastikkirurger vil du finde den type og størrelse, som passer dig bedst. Være noget galt buri på din sag ingen så, kom der en eller intet at gi' lånetilbud jutlandia. Ud fra dine forventninger og kirurgens anbefalinger planlægger I din operation samt implantatets størrelse og profil.\nDet er lidt forskelligt fra mærke til mærke…bruger vel en 70 D. For at skabe en flot brystforstørrelse er det vigtigt, at du vælger et implantat, der passer til din krop. Det er også muligt at få en brystforstørrelse med eget fedt. Du er altid velkommen til at rette henvendelse til os, hvis du har spørgsmål vedrørende udfyldning af låneansøgning.\nNu glæder jeg mig til at gå i bikini Efter en brystforstørrelse føler jeg mig kvindelig. Ville godt vise brysterne til kærester Jeg har aldrig brudt mig om at gå i svømmehallen og stå og klæde om foran alle andre. Opskrift Tema nem aftensmad Pastaretter Sunde smoothies Brunch Madplaner. Jeg var ikke på noget tidspunkt rigtig glad for brysterne, men sagde hele tiden til mig selv, at det nok skulle blive godt. Køb abonnement på Alt For Damerne. Optimer dit resultat med Medex. Nok fordi de for kastet patter, fiss.\nSilikone bryster indtil efter bbw com 308\nSilikone bryster indtil efter bbw com 462\nGentlemensclub45 escort massage horsens Hale bog erotic massage kbh\nEscort hammel escort massage København Jeg var blevet en af de der " piger med silikonebryster ". Der kom sgu ikke meget blod til ham den bette af at se på hende der! Produced by Besmir Ismaili. Derfor vil en brystforstørrende operation heller ikke kunne korrigere fuldstændigt for den medfødte forskellighed. Efter jeg havde været inde, en uge efter operationen, for at få stingene fjernet, skulle jeg i biografen med mine veninder om lørdagen. Derfor skal du altid gøre personalet opmærksom på, at du har silikonebryster. Kvinder som hende er med til at skabe et kunstigt ideal, der får de "naturlige" piger til at føle sig utilstrækkelige.\nPokkers pumpe stok massageklinik valby Prostitueret Århus hvad kvinder vil have\nbordel fredericia tyke damer\nnegro piger Nykøbing F.


CV | Hvordan skriver du et CV? | Woman.dk\nFå vores tips til at skrive et godt CV. © Getty Images\n10. september 2018 af Rie Louise Kirkebjerg\nFedt! Du har fundet et job, som du gerne vil søge. Men nu kommer den lidt mere omfattende del. For hvordan griber du selve ansøgningen og CV’et an? Vi har tidligere skrevet, hvordan du skriver en god jobansøgning, og her vil vi give dig vores bedste tips til at skrive et godt CV.\nCV er en forkortelse for ‘curriculum vitae’, som betyder livsforløb. Mens du i en jobansøgning skriver specifikt, hvorfor du passer ind i den virksomhed, du søger job i, er et CV et overblik over dine kvalifikationer. I dit CV skal der eksempelvis stå, hvad du studerer (eller har studeret), hvor du har arbejdet og de helt generelle informationer om dig, som eksempelvis hvor du bor, og hvor gammel du er.\nDer er ikke en fuldstændig korrekt måde at skrive et CV på, men her er vores bedste tips til et godt CV.\n1. Disse informationer bør stå i dit CV\nDet er selvfølgelig meget individuelt, hvad du synes er vigtigt i netop din situation og jobsøgning, men der er en række informationer, der med fordel kan stå i dit CV – uanset om du søger et deltids- eller fuldtidsjob.\nBrug denne tjekliste, når du har skrevet dit CV. Har du husket at nævne alle disse ting?\nDine kontaktinformationer (telefon og e-mail)\nRelevant frivilligt arbejde\n2. Skriv altid din seneste erfaring først\nI både afsnittet omkring din uddannelse og i afsnittet omkring din erhvervserfaring kan du sandsynligvis få lyst til at skrive informationerne i kronologisk rækkefølge. Men når en arbejdsgiver skal læse dit CV, skal du gøre det så nemt og overskueligt for personen som muligt, og da arbejdsgiveren sikkert er mere interesseret i, hvad din seneste uddannelse end hvor du gik på gymnasiet, bør du skrive dine tidligere jobs og uddannelser i omvendt kronologisk rækkefølge.\nKandidatuddannelse i XXX (2016-2017)\nBacheloruddannelse i XXX (2013-2016)\nSTX med studieretning i XXX (2008-2011)\n3. Indsæt et billede af dig selv\nEftersom dit CV indeholder mange konkrete informationer og årstal, kan det være en god idé at indsætte et billede af dig, så arbejdsgiveren også kan se, hvem de mange fakta handler om.\n4. Udvælg det vigtigste\nDa der sikkert er mange andre end dig, der søger det job, du er faldet for, skal arbejdsgiveren sandsynligvis igennem mange andre ansøgninger. Derfor kan du med fordel holde dit CV kort, så han eller hun ikke skal lede efter de informationer, der især kigges efter i netop den virksomhed.\nSå hvis du ikke føler, at dit job som avisbud som 13-årig giver mening at nævne, så drop det fra dit CV.\n5. Skriv ikke det samme i CV som i jobansøgning\nDit CV skal være en oversigt over dine kvalifikationer. Derfor skal du ikke skrive det samme i dit CV, som du skriver i din jobansøgning. Brug CV'et til at fortælle om dig selv, og brug i stedet jobansøgningen til at forholde dig til det job og den virksomhed, du søger job hos. I din jobansøgning kan du stille dig selv spørgsmålet: Hvorfor passer du ind i netop den organisation?\n6. Eksempel på CV\nDer er som sagt ikke en korrekt måde at skrive et CV på, men vi har herunder lavet et eksempel på, hvordan det kan se ud.\nDet kan være en fordel at gøre det meget tydeligt, hvad du hedder, og hvordan arbejdsgiveren kan få kontakt til dig. Det skal jo helst være nemt for dem, hvis du er så heldig, at firmaet har lyst til at invitere dig til jobsamtale! (Sådan her bliver du et hit til jobsamtalen)\nDerudover kan det også være en god idé at skrive et par linjer om dig selv – her kan du eventuelt fortælle, hvad du laver i din fritid, så arbejdsgiveren får en fornemmelse af, hvad du er for én, og hvordan din personlighed ville passe ind i firmaet.\nSæt gerne uddannelser og tidligere jobs i punktform, så det er overskueligt at se, hvornår du har arbejdet eller studeret. Du kan eventuelt skrive et par linjer til hver uddannelse eller job, hvis du synes, at det er relevant for din jobsøgning.\nEksempel på CV. © Woman, Getty Images\n10 tanker, alle frivillige medarbejdere på Roskilde Festival når at tænke\nJeg er faktisk lidt VIP


De anbefalede handlingers effekt på muslimen – Iqra.DK\nHome/Artikler/De anbefalede handlingers effekt på muslimen\nDe anbefalede handlingers effekt på muslimen\n2020-03-10\tArtikler, Islamisk Personlighed 48 Hits\nMuslimen bærer store forhåbninger fra sin Herre; han/hun har altid tillid til Ham, Hans Barmhjertighed og Nåde. Håb (raja‘) er et ritual som binder muslimen til Allah (swt). Allahs Sendebud (saaws) sagde: ”Allah (swt) siger: ‘O søn af Adam, så længe du laver du’a til mig og forventer af mig med håb, så vil Jeg tilgive dig alt, ufortrødent‘”.\n”De, der da håber på mødet med deres Herre, lad dem handle retfærdigt og ikke sætte nogen ved siden af deres Herre i deres tilbedelse”\n[OQM. Al-Kahf 18:110]\nMuslimen søger tilflugt hos Allah og beder Ham om hjælp meget tit, og dette er en del af de ritualer som styrker tilbøjelighederne og handlinger (psyken) og bringer ham nærmere hen imod at opnå Allahs tilfredshed. Allahs Sendebud (saaws) plejede at søge tilflugt hos Allah fra mange onde ting i mange situationer. Ibn ’Abbas (ra) rapporterede at Allahs Sendebud (saaws) plejede at lære dem denne du’a, på samme måde som han (saaws) lærte dem vers fra Quranen. Han (saaws) sagde: ”O Allah jeg søger tilflugt hos Dig fra Helvedesildens straf, og søger tilflugt hos Dig fra gravens straf, Al-Massih Al-Dajjals fitnah og livets og dødens prøvelser”. Allahs Profet (saaws) sagde også i en Hadith Qudsi: ”Allah siger: Hvis han (tjeneren) søgte tilflugt hos Mig, vil jeg give ham det og hvis han bad om Min hjælp så vil Jeg hjælpe ham”.\nAt søge tilflugt fra mange ting er blevet nævnt i Sunnah, såsom at søge tilflugt fra bekymring, sorg, bedrøvelse, griskhed, nærighed, dovenskab, undertrykkelse, fitnah, had, hykleri og dårlige manérer.\nMuslimen styrker sin nafsiyyah (psyke) gennem frygt for Allah. Allah (swt) siger:\n“Kun de af Allahs tjenere, som besidder viden, frygter Ham”\n[OQM. Fatir 35:28]\nHan (swt) siger også:\n”Idag har jeg fuldkommen gjort jeres Deen for jer, og fuldendt min nåde over jer, og valgt islam til jeres Deen”\nProfeten (saaws) sagde: ”To øjne vil ikke blive rørt af Helvedes ild: Et øje der græd pga. frygt for Allah og et øje der brugte natten på at vogte i kampen for Allahs sag (fi-sabil-Illah)”.\nSelve nafsiyyah (muslimens psyke) bliver også styrket ved at bede om tilgivelse og ved at angre (fortryde). Allah (swt) siger:\n”Bed om jeres Herres tilgivelse. Han er sandelig den Alttilgivende”\n[OQM. Nuh 71:10]\nAllahs Sendebud (saaws) sagde også: ”Den bedste Istighfar (at søge tilgivelse) er at sige: ’O Allah! Du er min Herre, der er ingen andre guder end Dig. Du har skabt mig og jeg er Din tjener. Jeg overholder min ed og mit løfte til Dig, så meget jeg kan. Jeg søger tilflugt hos Dig fra det onde i det, som jeg har udført. Jeg vender mig mod Dig i håb om Din gave til mig og jeg erkender min synd overfor Dig; så tilgiv mig, for ingen andre tilgiver synderne end Dig.’ Den der siger dette i løbet af dagen med sikker vished, og dør inden han går i seng, så er han blandt Himlens beboere; og den der siger dette i løbet af natten med sikker vished og døde mens han sov, så er han også blandt Himlens beboere”.\n“Sandelig, de udholdende og standhaftige vil få deres løn uden regnskab”\n[OQM. Al-Zumar 39:10]\nProfeten (saaws) sagde, da Sa’d spurgte ham om hvilke personer der testes mest: ”Profeterne, derefter dem der ligner dem mest, og så videre. En mand testes i forhold til sin deen (dvs. iman på Islam). Hvis hans deen er solid, vil hans prøvelse intensivere, og hvis der var en svaghed i hans deen, vil han blive testet ifølge det; så prøvelsen vil fortsætte med at ramme ham indtil han betræder denne jord uden at have en synd påskrevet sig”.\nNår muslimen læser om belønninger i moskéerne og gruppebøn, så forøger han sine besøg til moskéerne og hans gruppebønner, så vil åndeligheden finde vej til hans hjerte med styrke og indflydelse. Allah (swt) siger:\n”Allahs moskéer besøges kun af dem der har iman på Allah og den yderste Dag”.\n[OQM. Al-Taubah 9:18]\nAllahs Sendebud (saaws) sagde i en Hadith Qudsi – hvor han (saaws) citerer Allah (swt) med hans (Muhammads) egne ord: ”Mit Hjem på Min Jord er moskéerne, og mine besøgende i dem er dem der kommer ofte. Så velsignet være den der rensede sig i sit hjem og derefter besøgte Mig i Mit Hjem; og det er kun passende for Værten at beære Sin gæst”.\nAllahs Sendebud (saaws) sagde: ”Syv typer mennesker vil Allah placere under Sin Skygge på Dagen, hvor der ikke vil være andre skygger end Hans: Den retfærdige Imam (regent), den unge som voksede op i tilbedelse af Allah, manden hvis hjerte er bundet til moskéerne…”. Han (saaws) sagde også: ”Og giv gode nyheder til dem der går gennem mørket til moskéerne, at de på Dommens Dag vil være i lyset”.\nAllahs Sendebud (saaws) sagde ydermere: ”Han som renser sig i sit hjem og derefter går mod et hus blandt Allahs huse for at udføre en af de pligter påskrevet af Allah, så vil ét af hans skridt fjerne en synd og et andet skridt løfte ham én grad”.\nHan (saaws) sagde angående belønningen ved gruppebøn: ”Gruppebønnen indeholder mere belønning end den individuelle bøn, med 27 grader”. Igen siger Profeten (saaws) også: ”Den tungeste bøn for hyklerne er ’Isha og Fajr bønnerne, og hvis de vidste hvilken belønning de indebar, så ville de udføre dem selv hvis de skulle kravle”.\nHan (saaws) sagde også: ”Den der beder ’Isha med en forsamling, er som om han havde lavet qiyam halvdelen af natten, og den der beder Fajr med en forsamling, det er som om han havde lavet qiyam hele natten”.\nAl-Tirmidhi reporterede, at Allahs Profet (saaws) sagde: ”O Allah jeg beder Dig om at retlede mig til at udføre gode handlinger, at undgå de onde handlinger, at have kærlighed til de fornødne, at Du tilgiver mig og har Bamhjertighed over mig; og hvis Du ønsker at pålægge en fitna (hård prøvelse) over nogle bestemte personer, så tag mit liv før jeg bliver en del af den. Jeg beder Dig om Din kærlighed og kærligheden fra dem der elsker Dig og kærlighed til en handling som vil bringe mig tættere på at få Din kærlighed”. Profeten (saaws) sagde også: ”Dette er Sandheden, så lær den udenad, og undervis i den”.\nO muslimer! Dette er sådan, at Shari’ah betragter overvejelse, mægtiggørelse, frygt for Allah, at vende sig mod Ham, at søge Hans hjælp og tilflugt hos Ham, som tilbedelse. Den betragter også du’a for at være selve tilbedelsens hjerne.\nAt eftertragte perfekt udførelse af ritualerne og forpligtelserne, udholdenhed og frivillig faste og bøn bliver også betragtet som værende tilbedelse. Så hvis I ønsker, at jeres åndelige aspekt skal være solidt og overflodigt, bevar så jeres forbindelse til Allah (swt) ved at spekulere, tale, handle og træde frem med fuld bevidsthed og med en opfattelse således, at I kan mærke glæden og sindsroen i de mørkeste af tider og mellem prøvelserne som vi lever i, og som omringer os fra ethvert hjørne. Vær altid i en tilstand af lydighed til Allah (swt).\nUdover pligterne og afholdelsen fra forbudene, udfør adlydelseshandlinger og forudsætningerne for tilbedelse, omend det er wajib eller nafilah og udtal de ord som passer enhver begivenhed, omend i en tid med trængsel, eller på vej til en rejse, eller ved tilbagevenden fra en rejse, eller når man forlader et selskab eller mødes med folk, eller når man forlader en forsamling, eller når man hører kragerne og æslerne, eller når man forlader sit hjem eller tager nyt tøj på, eller når nymånen ankommer, eller når vinden blæser, eller når det regner, eller når man træder ind på markedet, eller besøger de syge, eller når man frygter fjenden, eller når man udfører enhver handling, stor eller lille. Vores Profet (saaws) og vores eksempel plejede at bede hele natten indtil hans fødder blev hævede. De sagde til ham: ”Har Allah ikke tilgivet dig din fortid og fremtid?” Han (saaws) svarede: ”Gør det mig så ikke til en taknemmelig tjener?”\nDe, der påtager sig kaldet til Islam bør være i fronten, når det drejer sig om at udføre mandubat (anbefalede handlinger) og andre adlydelseshandlinger; det er os, der mest har brug for at forøge vores åndelige ammunition og forøge vores mængde af taqwa under den torn-fulde og hårde gennemrejse, hvorunder man bærer dawah, fordi vi har sværget at tjene denne deen og genoplive vores ummah.\nMens man lægger mærke til bedraget, som ligger forude og fjendernes undertrykkelse, og med ingen anden magt til at modstå og fuldende gennemrejsen andet end med styrken fra vores nafsiyyah (psyke), som vi udvikler gennem at udføre hvad end der bringer os nærmere Allah (swt), vores Herre og vores Skaber, så bør vi derfor kombinere de tilbedendes kvaliteter med de tænkende politikeres kvaliteter, således at vi kombinerer politik, varetagelse og tilbedelse (ibadah) sammen, så vi kan være ligesom Profetens (saaws) sahabah (raa), tilbedere om natten og kavalerimænd om dagen; og så vi kan være ligesom dem der beskrives af Allah (swt) som:\n”De, som vender sig til Allah i anger, som tjener Ham og lovpriser Ham, som drager omkring (i landet) for at tjene Ham, som bøjer sig og kaster sig ned (i bøn) til Ham, og som påbyder ma‘rouf (det rette) og forbyder munkar (det slette), og de, som vogter over (de) grænser, der er sat af Allah, forkynd du glædeligt budskab for sådanne mu‘mineen”.\n[OQM. Al-Taubah 9:112]\nForrige Uddannelsessystemet – hvad sker der med vores børn?\nNæste Forberedelse til sejr fra Allah (swt) – en lektion fra seerah


Hvordan man straffer en hund?\nNår en person begyndte at tæmme dyr, hundenblev den første firbenede ven og assistent. Gennem århundrederne har folk lært at uddanne dette dyr fra fødslen, så det er en fremragende forsvarer. Dog nybegynder hunde elskere, når de tager en hvalp til huset, nogle gange står over for deres grimme opførsel af deres kæledyr. Hvordan straffe en hund og om det er nødvendigt i opdragelsen af dette dyr?\nFørst og fremmest er det værd at nævne, at hunden ikke gør detforstår det menneskelige sprog og lever efter dens dyrs love i pakken. Det er nødvendigt at bringe hunden op, så dyret forstår at lederen af pakken er herren og ikke selv. Så snart en person begynder at forkæle hundens ønsker og indrømme ting, der er uacceptable i opførsel med dyret, begynder lunger og spedalskhed. De skal stoppes, og hvis hunden ikke forstår dette, så brug straffen.\nSå for at forstå, hvordan man korrekt straffer en hund, vil vi bestemme omfanget af handlinger, der er strafbare:\nbrøl og forsøger at skynde sig til mesteren,\nAt trække mad fra bordet og hente stykker fra gulvet,\nforsætlig gnave af sko,\nfalder i søvn, hvor hun glæder sig.\nDenne liste er den mest grundlæggende ting, der ikke kan antages i hundens adfærd, men hver ejer kan genopfylde den. Hvis dit kæledyr tillader sådan forseelse, hvordan kan du straffe hunden i dette tilfælde?\nUdtalen af de forbudte ord "umuligt" og "fu"\nignorerer hunden et stykke tid\nIndvirkning i form af en klap på rumpa straks umiddelbart efter lovovertrædelsen.\nHvis hunden er skyldig, skal du førstadvare med stigende stemmeintonation, så hvis hunden ikke accepterer en underordnet kropsholdning (så hundens symbol på tilgivelse), så slap det. Hvis hunden ikke adlyder, og i dette tilfælde er det bedst at ignorere det i et stykke tid, indtil det når det. Der er øjeblikke, der ikke kan bruges til straf:\ndu kan ikke målbevidst slå en hund,\nSpank ikke hunden med et bestemt objekt, din hånd er bedst til dette,\nAldrig straffe en hund, når du bruger kommandoen "til mig"\nvis ikke at du er plaget af skyldfølelser,\nLad ikke spille eller konsolere hunden efter straffen,\naldrig begrænse mængden af mad som en straf,\nHusk, at hunden forstår straffen af ejerenkun lige efter forseelsen. Hvis din hund er kneppet op, og du så sine værker om et par timer, så straffer han ham er ubrugelig - han forstår bare ikke dig.\nHvordan lære en hund en kommandostemme?\nHvordan man undviger en hund til at hoppe?\nHvor skal man give hunden?\nHvordan man undskylder en hund til at bjeffe?\nHvor kan man købe en hund?\nHvad er Sich?\nHvordan laver man en hund?\nSkal jeg straffe et barn?\nHvordan laver man en hund på tastaturet?