Chat, mÃ¸d, ring og arbejd sammen â€“ alt sammen pÃ¥ Ã©t sted Microsoft Teams – SharePoint – OneDrive\nMicrosoft Teams er den samarbejds- og kommunikationshub i Microsoft 365, der forener personerne, vÃ¦rktÃ¸jerne og indholdet, som gÃ¸r dit team mere engageret og effektivt.\nTeams samler en lang rÃ¦kke Microsoft 365 apps og vÃ¦rktÃ¸jer, og gÃ¸r at brugerne kan arbejde effektivt sammen omkring deres dokumenter.\nSkriv beskeder til din kollega, dit team eller til eksterne partnere\nHold tale- og videomÃ¸der. Vis dit skrivebord eller prÃ¦sentation undervejs.\nForetag og modtag opkald direkte i Microsoft Teams med avancerede funktioner sÃ¥som gruppeopkald, voicemail i skyen og viderestilling af opkald.\nFind, del og rediger nemt filer i realtid ved brug af velkendte apps som Word, PowerPoint og Excel i Microsoft Teams.\nTeams overtager de funktioner, som Skype for Business (som udgÃ¥r i 2021) har varetaget, og derudover kan Teams sÃ¥ meget mere.\nDet er muligt at arbejde sammen, uanset hvor du er, og du kan benytte de enheder, som du normalt bruger, bl.a. Windows pc, Mac, iPhone, iPad og Android enhed.\nDel og administrer indhold, viden og programmer for at styrke teamwork, hurtigt finde oplysninger og fÃ¥ problemfrit samarbejde pÃ¥ tvÃ¦rs af organisationen.\nFÃ¥ jeres helt eget interne intranet til deling af informationer og firma nyheder. SharePoint styrker samarbejdet med dynamiske og produktive team websteder til alle projektteams og afdelinger. Del filer, data, nyheder og ressourcer. Tilpas dit websted for at strÃ¸mline dit teams arbejde. Samarbejd problemfrit og sikkert med team medlemmer i og uden for din organisation pÃ¥ tvÃ¦rs af pc’er, Mac’s og mobilenheder.\nSÃ¦t fart i produktiviteten ved at omdanne processer â€“ fra enkle opgaver som meddelelser og godkendelser til komplekse driftsmÃ¦ssige arbejdsprocesser. Med SharePoint-lister og -biblioteker, Microsoft Flow og PowerApps kan du skabe indholdsrige digitale oplevelser med formularer, arbejdsprocesser og tilpassede apps til alle enheder.\nSkab sammenhÃ¦ng, og orienter dine ansatte pÃ¥ tvÃ¦rs af intranettet. ForÃ¸g organisationens effektivitet ved at dele fÃ¦lles ressourcer og programmer pÃ¥ hjemmesider og portaler. FortÃ¦l din historie med flotte kommunikationswebsteder. Og bevar overblikket med brugertilpassede nyheder pÃ¥ SharePoint-startsiden og i SharePoint-mobilapps.\nMan er kun et klik vÃ¦k fra det, man leder efter, med effektiv sÃ¸gning og intelligente metoder til at finde oplysninger, ekspertise og indsigt, sÃ¥ du kan trÃ¦ffe velovervejede beslutninger og foretage de rette handlinger. Med vÃ¦rdifulde forbindelser og samtaler, giver SharePoints stÃ¦rke indholdsadministration din organisation mulighed for at maksimere sin videns udveksling.\nDet er ogsÃ¥ her du placerer de filer i benytter pÃ¥ tvÃ¦rs af organisationen (og eksterne), som giver muligheden for at arbejde pÃ¥ de samme filer og dokumenter samtidig.\nDesignet til virksomheder sÃ¥ man kan fÃ¥r adgang til filer, sikre deling og samarbejde om filerne fra hvor som helst i verden.\nDu kan nemt opbevare, tilgÃ¥ og finde frem til dine individuelle og delte arbejdsfiler i Microsoft 365, herunder Microsoft Teams, fra alle dine enheder. Dine offline-redigeringer synkroniseres automatisk, nÃ¦ste gang du opretter forbindelse.\nDit personlige drev du kan have med dig overalt. Det er mulighed for at dele filer og dokumenter og samarbejde omkring indholdet.\nBÃ¥de Teams, SharePoint og OneDrive for Business af en del af Microsoft 365 licensen.\nMicrosoft Teams, SharePoint er nogle fantastiske produkt, der giver stor fleksibilitet og giver dig mange muligheder.\nDet kan dog give nogle udfordringer i forbindelse med implementeringen, som typisk udfordrer jeres interne IT-administrator. Heldigvis kan man som administrator kontrollere indstillingerne, som gÃ¸r det lettere at kontrollere, hvem der kan oprette teams, hvilke funktioner der er eller ikke er tilladt, sÃ¥som videomÃ¸der, skÃ¦rmdeling eller animerede billeder, eller om udvidelser kan bruges.\nDette giver den kontrol, der krÃ¦ves for at give styring i overensstemmelse med din organisations politik og sikrer, at du kan holde kontrol over applikationerne.\nI enhver organisation er der dog nogle ting, som skal afklares, inden man gÃ¥r i gang.\nDet er vigtigt hele tiden at have afklaret hvad det endelige formÃ¥l er ved at implementere disse applikationer. I det efterfÃ¸lgende er nogle af de spÃ¸rgsmÃ¥l som bÃ¸r afklares inden projektet sÃ¦ttes i gang:\nSkal alle i firmaet benytte Teams etc og hvilke funktioner herfra?\nHvilke relevante licenser har man i dag, og hvad er det fremtidige behovet?\nHvor er de filer/dokumenter placeret, som man Ã¸nsker at samarbejde omkring?\nHvilke sikkerhedsmÃ¦ssige tiltag Ã¸nskes der i lÃ¸sningen?\nTidsplan for implementering i organisationen\nPilotgruppe, eller test gruppe af personer?\nUddannelse bÃ¥de af superbruger og normale brugere\nVil du vide mere om mulighederne, kontakt: Thomas LysthÃ¸j / tl@cortexconsult.dk / tlf. 21 25 49 77\nmange Ã¥r stÃ¸ttet forskellige fonde og foreninger i Danmark, bl.a.:\nCortex Consult A/S er en uafhÃ¦ngig konsulentvirksomhed som samarbejder bredt med mange ledende IT-leverandÃ¸rer. NÃ¸glen til samarbejdet er vÃ¦rdiskabelse for kunden.\nHvorfor skal du vÃ¦lge os?\nCortex er specialiseret i en lang rÃ¦kke IT-lÃ¸sninger og udnytter de muligheder som skyen (Cloud Computing) giver.\nVores godt 60 hÃ¸jt kvalificerede medarbejdere er vores vigtigste aktiv. Vi vÃ¦rdsÃ¦tter medarbejdere for deres passion for at levere fantastiske lÃ¸sninger og deres evne til at tilegne sig relevant ny viden – til gavn for vores kunder.\nCortex har siden 2002 vÃ¦ret rated AAA:


CASTROL motorolie | Olievælger - Vælg den korrekte olie med et par klik\nCastrol motorolier er blandt de mest populære smøremidler i bilindustrien. De produceres af firmaet af samme navn, hvilket blev etableret af Charles Cheers Wakefield i 1899. Firmaet har kontorer i 46 lande. Syv forskningsfaciliteter, hvor specialister arbejder på at forbedre samt sørge for de mest moderne teknologier, bruges i produktionen. Det er derfor lykkedes at beholde en stabil plads på markedet i prissegmentet lidt over middel igennem længere tid. Siden år 2000 har firmaet været en del af verdens største olie og gas virksomheder – BP.\nMærkets smøremidler er lavet på base af grundigt udvalgte råmaterialer og effektive tilsætningsstoffer, som garanterer oliens styrke under hård belastning såvel som maksimal motorbeskyttelse ved kold start. De kombinerer en fremragende kvalitet med priser, som ikke ligger meget højere end for motorolier i mellemklassen.\nCastrol motorolier produceres i følgende serier:\nEdge. Dette er et 100% syntetisk produkt, som er lavet til motorer som bruges under forhold med kraftige belastninger. Teknologien, som bruges, fordobler oliens styrke, og de titaniumbaserede tilsætningsstoffer mindsker friktion med 15%. Motoren vil være fuldt beskyttet under selv ekstreme forhold og benzin effektiviteten øget.\nMagnatec. I denne kollektion fås både syntetiske og semisyntetiske produkter. De indeholder blandt andet specielle molekyler, som får smøremidlet til at blive på overfladen, selv efter motoren er slukket. Dette er med til at give en pålidelig beskyttelse af motoren lige fra den startes og mindsker slid markant, hvis der bruges start-stop system.\nGTX. Disse er semisyntetiske produkter, som forhindrer motoren går i stykker – selv ved brug af brændstof af meget lav kvalitet. De renser effektivt motoren for kulstof og forebygger dannelsen af nyt kulstof. De overstiger de seneste API-krav med 50%.\nTakket være vores kampagner og tilbud, vil du spare penge ved at købe din Castrol motorolie her. Vi sender din ordre lige efter den er bestilt, så du modtager pakken hurtigt efter. Du vil ikke fare vild i det store sortiment eller blive forvirret over betalingsmulighederne: vores specialister står klar til at hjælpe dig.\nVarenummer + Producent SKWIB-0940050 STARK\nOEN + Producent 1J0998002B RIDEX\n©2019 www.bildeleshop.dk: CASTROL motorolie | Olievælger - Vælg den korrekte olie med et par klik


Verdens dummeste biltyv anholdt: kunne ikke bruge tre pedaler | Nyheder, tests, guides og alt om biler – Boosted Magazine\nHome / Sjovt / Verdens dummeste biltyv anholdt: kunne ikke bruge tre pedaler\nVerdens dummeste biltyv anholdt: kunne ikke bruge tre pedaler\nAf Bjørn Skjærup den 23. juli 2016\nHer på redaktionen kan vi vist hurtigt blive enige med alle bilentusiaster om, hvordan biltyve skal straffes: Hårdt! Gerne noget med manglende lemmer, allerhelst dødsstraf, naturligvis.\nNogle gange kan et ‘tyveri’ af en mands kæreste eje bare ende med et utroligt komisk udfald. Og det er lige, hvad der skete i staten Illinois, USA, beretter mediet Carbuzz.\nDen 8. juli passede 23-årige Ladell T. Cox en mand op ved et autoværksted i byen Oak Lawn for at spørge om lidt småmønt. Hurtigt udvikler det sig dog til, at Cox med en pistol truer manden til at udlevere sine bilnøgler.\nNår nogle peger på dig med et skydevåben, er det som oftest bedst bare at gøre, som der bliver sagt – hvilket manden gjorde. Her begynder problemerne dog imidlertid for Ladell Cox. Bilen viser sig nemlig at have tre pedaler – altså at have manuelt gear.\n‘Hurtigtænkende’, som den biltyven er, truer han endnu engang bilens ejer. Denne gang beordre han ejeren til at tage plads ved rattet og køre til et bestemt sted.\nMr. Cox – den største idiot du kommer til at se i dag\nBilens ejer er dog smart og når at køre væk, inden Cox får sat sig ind på passagersædet.\nVidner til episoden formår at tilbageholde Cox, indtil Politiet dukker op. Her finder ordensmagten ud af, at Cox’ medbragte pistol blot er en attrap, der dog er meget virkelighedstro.\nSådan noget ser Politiet ‘over there’ ikke med milde øjne på. Men hvor pistolen blot var en forfalskning, var Cox dumhed tilsyneladende hunderede procent ægte.\nDet er da også bare ‘pisseærgerligt’, når man er for dum til at betjene tre pedaler!\nDen lille historie får os bare til at elske manuelle gear endnu mere – Gud bevare tre pedaler!


4 koncerter der får maj måned til at stryge afsted | Klassisk | DR\n4 koncerter der får maj måned til at stryge afsted\nForåret får altid for hurtigt ben at gå på. Men i stedet for at ærgre sig over det hurtige forår, får du her musik, der stryger afsted med solskinnet.\nDer er masser af klassiske koncerter i maj måned, og én om dagen i din radio. Her er fire af dem, der i særlig grad har fokus på strygerne. (Foto: Steffen Ortmann / collage: dr.dk)\n30. apr. 2018 kl. 19.47\nForåret er kommet, træerne er sprunget ud - og før vi får set os om, så er sommeren over os.\nPå P2 er maj-musikken præget af violiner, celloer og bratscher - tre instrumenter, der har det til fælles, at de hører til i strygergruppen.\nSe hele programmet for P2 Koncerten i maj\nI den anledning guider P2-redaktør Esben Tange dig til fire maj-koncerter, der alle har strygere på programmet.\nDiamantensemblet, der i 14 år har været en vigtig del af dansk musikliv, går ved deres afskedskoncert sammen med klavertrioen Trio con Brio om et medrivende kammermusikprogram.\nMed Poulencs Sekstet for blæserkvintet og klaver er der overstadig fransk musik fra de tidligere 1930’ere, hvor klassisk musik går i skøn forening med jazz og operette.\nTjajkovskijs strygersekstet 'Souvenir de Florence' slutter koncerten med sødmefuld og smægtende romantisk kammermusik, hvor Tjajkovskij lader sit sorgfulde russiske hjerte opløfte af humørfyldte italienske stemninger.\n- Der er lagt op til en smuk afsked, lyder det fra Esben Tange.\nHaydn: Klavertrio nr. 25 i e-mol, Poulenc: Sekstet for blæserkvintet og klaver. Tjajkovskij: Souvenir de Florence ved strygesekstet. Sendes tirsdag 1. maj direkte fra Det Kgl. Bibliotek i København.\nEn helt usædvanlig koncert, hvor årets P2 Kunstner, Den Danske Strygekvartet, er gået sammen med DR PigeKoret og musikere fra DR SymfoniOrkestret i musik, der kredser om natur og forår.\n- En koncert med musik med et væld af forfinede stemninger, som lever stærkt i egen ret – og som i kraft af korte musikalske broer smelter sammen til en smuk helhed, fortæller Esben Tange.\nDen danske Strygekvartet har i år sin helt egen koncertserie, hvor de inviterer andre musikere til at spille med, og denne koncert er en del af den serie.\nProgrammet byder blandt andet på danske sange, kvartetmusik af Haydn og Wiedman samt Schönbergs store strygesekstet Verklärte Nacht. DR Pigekoret med dirigent Filip Faber. Magda Stevensson, bratsch og Richard Klug, cello. Den danske Strygekvartet. Sendes på P2 tirsdag den 8. maj.\nUnge danske talenter dyster i musikkonkurrence\n- Danmark er begavet med et væld af unge meget talentfulde strygere! lyder det fra Esben Tange.\nDerfor er der grund til at glæde sig til finalen i Den danske Strygerkonkurrence 2018.\nEfter indledende konkurrencer i både København og Aarhus mødes de fire bedste til en finalekoncert, hvor de sammen med Aarhus Symfoniorkester prøver kræfter med de store solo-koncerter af blandt andre Brahms og Dvoraks cellokoncert.\n- Alle musikere er under 30 år og spiller enten violin, bratsch, cello eller kontrabas, og det er de fire bedste, der ender i finalen. Måske viser der sig en ny Nikolaj Znaider eller Andreas Brantelid blandt de unge talenter, og under alle omstændigheder vil der være intense øjeblikke når de fire strygere dyster på talent, teknik og musikalitet!\nHør eller oplev finalen, hvor 4 unge strygere dyster på talent, teknik og musikalitet akkompagneret af Aarhus Symfoniorkester. Dirigent: David Björkman. Sendes på P2 fredag den 11. maj og kan opleves i Symfonisk sal i Aarhus den 9. maj.\nKomponisten Telemann bliver ofte klemt i trængslen mellem Bach, Vivaldi og Händel, når der skal spilles klassisk musik. Og det er ifølge Esben Tange en skam.\n- Telemanns musik er livsbekræftende musik med bevægende ekspressive svinkeærinde, siger han.\nDet kan opleves i en koncert fra den polske 'Paradise Festival', hvor den dansk-kroatiske barokspecialist Jesenka Balic Zunic folder sig ud som solist i Telemanns bratsch koncert, der både kalder på klanglig varme og ægte virtuositet.\n'Music in Paradise Festival' i Polen fra 2017 med den dansk-kroatiske barokspecialist Jesenka Balic Zunic som solist på barokbratsch med Kore Ensemblet fra Polen. Sendes onsdag den 30. maj.


Tilbage p� Dacapo\nUgebrev nr. 10\nL�rdag d. 9.september 2006\nIdag er dagen hvor vi vender tilbage til Dacapo i Marmaris i Tyrkiet, efter en dejlig sommer i Danmark, og sommer har det virkelig v�ret, stort set sol og varme fra morgen til aften i n�sten hele perioden, hvor vi var hjemme. Kun lige her i den sidste uges tid, er der kommet en masse regn og det er blevet koldere. Vi har nydt vores sommerhus, b�rneb�rnene og de voksne b�rn. Enkelte venner n�ede vi lige at se. Vi kom ogs� prim�rt hjem for at nyde vores sommerhus og at have vores b�rneb�rn p� sommerferie, da de jo ikke kommer ned til os i �r, og det er lykkedes i fulde drag. Udover det n�ede vi endda en dejlig 5-dages tur til Lissabon, en by vi aldrig tidligere har bes�gt.\nIdag skal vi flyve med Tyrkieteksperten kl. 11.30 fra Kastrup og Jacob k�rer os i lufthavnen de obligatoriske 2 timer f�r afgang. Der er blevet lange k�er ved sikkerhedskontrollen, men godt for det, men der bliver ikke s� lang tid inde i det toldfrie omr�de mere, men vi n�r da altid lige at f� vores morgenkaffe inden afgang.\nKl. 16.20 lander vi i Milas ved Bodrum, men s� har vi ogs� stillet uret 1 time frem undervejs, for at v�re checket op p� tyrkisk tid.\nVel ude af lufthavnen fors�ger vi at komme med en af Tyrkietekspertens busser til Marmaris, men guiden mener ikke der er plads, men foresl�r alligevel at vi venter. Og sandelig om guiden ikke afgiver pladsen ved siden af hende selv, og s� er der en ledig plads l�ngere nede i bussen. En taxa til Marmaris (250 km.) koster 75 euro = 560 kr. Her slipper vi med 400 kr. Men da bussen holder pause undervejs m�der vi Jens fra b�den Thor Christ, der ogs� ligger i Marmaris, han har v�ret med samme fly, men f�rst nu ser vi hinanden, ja og han har ogs� givet 200 kr. s� vi kunne have taget en taxa i f�llesskab, hvis vi var m�dtes inden. Det g�r lidt hurtigere, og vi bliver k�rt helt ud til havnen. Med bussen bliver vi sat af ved Tansas og skal med dolmus det sidste stykke.\nDet er stadig meget varmt, da vi kl. 21.30 n�r frem til Dacapo. Nu har vi ogs� v�ret 13 timer undervejs, hvis vi indregner den tabte time p� grund af tidsforskellen. 3� times flyvetid + 2� times bustur � resten har v�ret ventetid det ene og det andet og det tredie sted og det fjerde sted.\nVi siger farvel til Jens, der m� helt ud p� den bagerste lange bro til Thor Christ, mens vi finder Dacapo, hun ligger som da vi forlod hende, m�ske lidt �st�vet� men ellers fin. Vi f�r lige bagagen ombord og f�r lidt mindre t�j p�, inden vi g�r hen i restaurantens have for at spise. Vi bliver modtaget med �bne arme af de tjenere, der kender os fra de sidste mange gange, og vi bliver budt velkommen tilbage.\nJa og i aften v�lger vi begge en stor l�kker oksem�rbradb�f med gorgonzolasauce og forskellige gr�ntsager, dertil f�r vi en Senfoni fra Pammukale (en dejlig r�dvin) samt 1� liter vand. Alt i alt bliver det 54 lira / 216 kr.\nEfter denne l�kre middag g�r vi tilbage til Dacapo og p� hovedet i seng med �nsket om bare at sove lige til vi v�gner i morgen.\nS�ndag d. 10.september 2006\nVi sover l�nge, henter frisk br�d i supermarkedet, dejlig lunt, og de har et l�kkert br�d her, der bliver bagt frisk br�d p� bageriet i havnen 4 gange om dagen.\nEllers g�r dagen med at summe lidt omkring, pakke det ud vi har med herned, kigge lidt p� de andre b�de, finde ud af om der er andre danskere i havnen for tiden. Opdager at b�den overfor os p� broen er dansk. Helge snakker lige med dem for en kort bem�rkning. B�den har ligget der siden april, for manden er syg, nu er konen hernede med en af deres venner for at se til b�den, og ordne forskellige ting i den forbindelse. De bor p� hotel i Marmaris og skal kun v�re her i en uge.\nOm aftenen f�r vi en d�se cous-cous med oksek�d og kylling fra vores lager. Er meget l�kker og s� er den fransk.\nMandag d. 11.september 2006\nIdag skal vi i gang med at g�re Dacapo klar til afgang. Jeg skyller b�den godt af for alt det r�de st�v, der ligger overalt (det siges at v�re sand fra Sahara, der flyver hertil n�r det bl�ser fra syd), bagefter vasker jeg hele b�den i b�dshampoo ogs� fribordet, s� langt ned jeg kan n� fra b�den.\nHelge f�r el og vand tilsluttet, samt ordner forskellige ting der skal g�res.\nHelge f�r en aftale med et af marinefirmaerne i havnen, at de skal se p� vores vindm�ler, den satte sig fast hele tiden i for�ret, kun n�r det bl�ste meget kraftigt kom den i gang. Nu vil den slet ikke k�re rundt. Efter 1 time kommer 3 mand, den ene bliver hejst op i masten og afmonterer vindm�leren. De tager den med p� v�rkstedet for eftersyn, og 1 time efter kommer de og monterer den igen. Hurtigt arbejde � pris 60 euro / 450 kr. for 3 mand i sving.\nDe forskellige sysler g�r hele dagen med, ind imellem f�r vi formiddagskaffe og 2 spil yatzy - frokost og 2 spil yatzy og senere en kop kaffe og 2 spil yatzy.\nEfter eftermiddagskaffen tager Helge en middagslur og jeg g�r hen til swimmingpoolen. Den nye pool og omr�det omkring den, er blevet s� godt, alt er s� fint og nyt og vandet helt helt klart. Poolen er ogs� meget st�rre end den gamle. Der er Spa bassin og b�rnebassin. Jeg sv�mmer 30 baner og soler lidt p� en solseng.\nTil middag f�r vi hakkeb�f af frossen oksek�d fra supermarkedet med l�g, gr�ntsager og resten af cous-coussen fra i g�r, samt br�d.\nResten af aftenen er vi begge p� internettet, for her i havnen er der tr�dl�st internet, som det er gratis at benytte, s� det skal lige udnyttes lidt.\nTirsdag d. 12.september 2006\nIdag g�r jeg b�den ren indvendig overalt, her ligger der ogs� r�dt st�v p� alle flader. Helge vasker vores nye presenning af og l�gger den sammen indtil den skal bruges som vinterpressenning.\nIgen idag nogle spil yatzy ind imellem arbejdet. Igen g�r jeg til swimmingpoolen, mens Helge sover til middag.\nDet er vores mening at vi vil sejle i morgen tidlig, s� Helge synes lige, at vi skal spise p� restauranten i aften. Jeg f�r igen oksem�rbrad med gorgonzola, og Helge f�r en grillet oksem�rbradb�f. Vi sidder igen i haven, temperaturen om aftenen ligger p� 23-25 gr.\nOnsdag d. 13.september 2006\nVi st�r op kl. 7.30 og g�r klar til at sejle. Jeg opdager at jeg har glemt min oplader til fotoapparatet i Danmark, den kan jeg slet ikke undv�re, s� jeg vil lige til Marmaris og k�be en ny, inden vi sejler.\nJeg tager havnens b�d kl. 8.30 derind, og f�r en fin sejltur. Jeg ved at der ligger en stor fotoforretning p� gaden langs havnepromenaden, men nej, de har slet ikke s�dan en. Men de kan skaffe en oplader til batteriet i l�bet af en time. Han skal lige have penge af mig, s� han kan k�re ud og hente den. Forlanger 250 lira/1000 kr. det vil jeg slet ikke give, �s� m� jeg f� den for 200� � nej - s� 150 lira, men det vil jeg heller ikke give for en ledning med adapter p�, s� jeg g�r igen.\nMen det viser sig helt umuligt at f� s�dan en ledning. Et sted har de ogs� en oplader til alle digitale fotobatterier. Den koster 50 lira, men ved afpr�vning passer den ikke til mit batteri. Det viser sig senere at det var s�dan en, de ville skaffe i f�rste fotoforretning, men der var sandelig en pris til forskel.\nI Bazaren kan jeg se hvordan turisterne svigter Tyrkiet i �r, dels p� grund af Muhammedkrisen og dels p� grund af de bomber, der har v�ret der i den sidste tid. Der er n�sten ingen mennesker i bazaren og mange butikker er lukket, for det meste juvelerbutikker, kan jeg se. En mand foran en af butikkerne siger �sp�gefuldt� til mig, du er den 5.dansker vi ser i �r. Netop danskere plejer der at v�re mange af i Marmaris.\nForts�tter til Tansas for at forh�re mig der, men heller ikke her har jeg held med mig. K�ber gr�ntsager i Tanzas, og sl�ber resten af formiddagen rundt med dem, for det viser sig umuligt at f� oplader til batteri eller fotoapparatet. Et sted tilbyder de ogs� at skaffe den p� 1 time, her koster den 100 lira, det g�r jeg med til, nu er jeg blevet �m�r�. Men da jeg kommer tilbage efter en time, hvor jeg n�d en kop kaffe med sesambr�d til, passer den heller ikke til mit batteri, det er den samme digitale fotooplader, de allesammen kan skaffe, men den passer desv�rre ikke til det meget specielle batteri der sidder i et Sony camera.\nNu opgiver jeg og tager dolmussen tilbage til havnen kl. 12.30. Helge er klar til afgang og vi sejler. Men vi n�r ikke ret langt f�r alarmen for k�levandet lyder, men termometret viser kun 80 gr. som det skal, men Helge t�r ikke tage nogen chance s� han stopper motoren. Nu bl�ser eftermiddagsvinden, s� vi glider lige s� stille tilbage mod havnen, jeg tager en dukkert og sv�mmer sammen med b�den, for der er ikke meget fart p�, vandet er 27 gr. og rigtig dejligt. Da vi er helt t�t p�, kommer en af havnens gummib�de ud og henter os, og bugserer os p� plads ved en kaj, hvor vi kan ligge langskibs, det gik s� fint altsammen.\nHelge g�r hen til det samme marinefirma, der lavede vores vindm�ler. I l�bet af 1 time kommer der 2 mand. De unders�ger forskellige muligheder, og finder ud af, at det er alarmen, der er i stykker. Det havde Helge n�sten ogs� g�ttet, men turde ikke l�be an p� det. De afmonterer alarmen, der sidder p� et meget vanskeligt sted, men det lykkes. Igen tager de den med for at skaffe en ny. 1 mand k�rer til Marmaris efter den, og kl. 19.30 om aftenen er det hele monteret igen � pris 130 lira / 520 kr.\nI aften f�r vi risotto med kyllingebryst i strimler, brede b�nner, guler�dder og hvidl�g.\nTorsdag d. 14. september 2006\nIdag skal vi afpr�ve motoren. Helge vil helst ikke l�ngere v�k, f�r vi ved om det hele er ok. Vi sejler ud i bugten, hele vejen langs kysten ind til Marmaris. Alt virker som det skal. Motoren holder den temperatur som den skal. Alarmen g�r ikke i gang.\nDet bl�ser godt nu, s� vi bliver enige om at tage en eftermiddag med at �lege med sejlene�. Vi f�r sat alle sejl og skifter retning som vi har lyst til. Her er masser af plads, og vi holder god fart. P� halv vind n�r vi helt op p� 7 knob, hvor vinden er 9 sek.m. Vinden skifter mellem 6-11 sek.m.\nDet bedste af det hele er, at vi i for�ret har f�et taget fokken af. Den var Arne fra Viking oppe i masten og afmontere. Tidligere havde vi et stag til genuaen og et stag til fokken. S� hver gang vi skulle skifte retning �vende� med sejlene, kunne vi ikke n� at f� sejlet rundt om staget, inden b�den drejede rundt, derfor m�tte vi hale sejlet ind, og bagefter tr�kke det ud i den anden side, en meget besv�rlig man�vre, og nok ogs� skyld i, at vi sj�ldent satte sejl, n�r vi skulle krydse for meget. Den eneste, der kunne n� at f�r sejlet med over n�r vi vendte, var Christian, vores svigers�n, men han har ogs� en ung mands styrke.\nIdag kunne vi bare vende og vende som vi havde lyst til, det var en fryd, vi skulle have haft det stag af for l�nge siden (eller aldrig have haft det p�).\nVi fortsatte med sejl til kl. 16, s� lagde vi os i bugten foran havnen, p� samme side som Magic life, her ligger man godt for anker, s� er vi klar til afgang i morgen tidlig. Ja, og t�nk vi kunne v�re p� havnens tr�dl�se internet her, s� det r�kker langt.\nI aften f�r vi resten af risottoen fra i g�r, dog tilsat kidneyb�nner som suplement idag.\nFredag d. 15. september 2006\nIdag starter jeg dagen med et dejligt morgenbad. Morgenkaffe og vi er klar til afgang kl. 10. Turen g�r mod spidsen af halv�en bag Marmaris. Undervejs bl�ser det nogle gange 10-11 sek.m. og der kommer nogle lange seje b�lger.\nKl. 14 er vi fremme ved den bugt vi har udset os. Der st�r en ung pige og vifter med en mooring, som vi tager imod, selv om vi godt ved, at vi ikke vil spise p� restauranten om aftenen, men hun er n�sten ikke til at komme udenom.\nVi spiser frokost � tunsalat med ris og br�d til.\nHelge tager en lang lur, han er ikke s� kvik idag, mens jeg sidder i cockpittet og skriver. Inden aften er her kommet en del b�de. Da Helge kommer op tager vi en del spil yatzy inden aftensmaden.\nIdag f�r vi hakkeb�f med l�g, kartofler og brede b�nner.\nHelge g�r tidligt i seng, mens jeg sidder og skriver.\nL�rdag d. 16. september 2006\nIgen idag starter jeg med en morgendukkert, Helge tr�kker den til lidt l�ngere op af dagen. Morgenkaffe og kl.9.45 er vi klar til afgang.\nIdag g�r turen til bugten ved Panormitis klosteret p� Simi, en tur p� 14 s�mil. Der er en smule s�, og lidt vind stik imod, men turen g�r hurtigt og fint. Vi kommer ind i den hesteskoformede naturhavn og vi f�r en god plads i bugten. Her er virkelig sk�nt og dejligt, s� der g�r ikke mange minutter f�r vi har aftalt, at her bliver vi ogs� i morgen.\nI bugten ligger kun klosteret, men i forbindelse med klosteret er der indrettet flere bygninger med �celler� hvor man kan overnatte. Mange af disse celler er n�sten sm� lejligheder, hvor gr�ske familier holder ferie. Det vrimler med b�rn og unge mennesker rundt om klosteret.\nPanormitis klosteret er pilgrimsm�l for gr�ske sejlere fra hele verden. Klosterets hvide bygninger, der er fra 1700 tallet til vort �rhundrede ligger ved vandet. Klosteret domineres af det fine klokket�rn i u�gte barok. Det er en kopi fra 1905 af Tyrkiets ber�mte Agia Fotenini klokket�rn i Izmir, som vi s�, da vi bes�gte Izmir i jule m�ned.\nVi venter med at se klosteret til i morgen, for Helge har det ikke s� godt idag. I l�bet af dagen bader vi en hel del gange og sidst p� dagen tager vi jollen ind til land. Her er et lille supermarked og et bageri. Derudover en taverne og en caf�, selv om det nok er et fint ord at bruge om stedet. Et stort lokale hvor der s�lges is, kaffe og sodavand. Vi f�r en is p� caf�en og g�r en tur langs bugten, inden vi sejler tilbage til Dacapo.\nI aften f�r vi stegte kyllingel�r, kartofler og b�nner til middag.


Flaget vejrer over Midskov\nTirsdag 13. september 2016 kl. 13:30\nDer var stort fremmøde, da landsbyens nye fælles flagstang blev taget i brug\nNyt flaglaug skal passe på flagstangen, der blev indvier mandag aften\nFESTLIG INDVIELSE AF FLAGSTANG I MIDSKOV\n- og nyt flaglaug dannet.\n50 borgere fra Midskov var mandag aftes samlet for at markere indvielsen af byens nye fælles flagstang. Flagstangen skal nu bruges af folk i byen, som gerne vil markere en særlig begivenhed - og dele den med andre.\nIdéen til den fælles flagstang opstod blandt en gruppe borgere i byen, som efterfølgende sendte en ansøgning til den landsbypulje, som administreres af Kerteminde Landsbyråd. Formålet med denne pulje er at støtte fællesskabsfremmende aktiviteter i kommunens landsbyer samt at være med til at brande de levende landsbyer i kommunen.\nStøtten fra landsbypuljen er nu konkret udmøntet i en flagstang, flag og en opslagstavle, hvor anledningen til flagningen kan angives.\nVed aftenens indvielse blev der samtidigt valgt et flaglaug, som i det kommende år skal holde opsyn til flagstangen og området omkring den. Flagstangen er iøvrigt placeret bag byens gamle smedie.\nFlaglauget består af Frank Nielsen (formand), Hans Erik Jensen (næstformand) og Poul Andersen (oldermand).\nVed indvielsen blev flaget hejst af aftens yngste fremmødte, nemlig 7-årige Palle Klokker Rasmussen, den ældste fremmødte, 89-årige Jytte Markvard Andersen samt formanden for Flaglauget Frank Nielsen.


Lithoklasten og gulddåsen - ekstremerne mødes på Medicinsk Museion - Medicinsk Museion\nJul på Medicinsk Museion Æsculaprelief i Medicinsk Museions auditorium\nLithoklasten og gulddåsen – ekstremerne mødes på Medicinsk Museion\nAf sbj Den 26 dec 2008 Under Uden emne · 2 Comments\nMedicinsk Museions samlinger byder på en bred vifte af oplevelser. Fra det sjældne til det almindelige. Fra det gamle til det nye. Fra det sjove til det sørgelige. Og fra det smukke til det uhyggelige. Genstande i den sidste kategori gør tit et stærkt indtryk på de besøgende, og det er lithoklaster et godt eksempel på. Lithoklasten, eller stenknuseren, er et ca. 25 cm langt metalinstrument beregnet til at blive ført op gennem urinrøret med det formål at fange og knuse nyresten. At stå ansigt til ansigt med dette instrument kan få selv de mest hårdføre til at blegne.\nIkke desto mindre repræsenterer lithoklasten et enormt fremskridt i behandlingen for de meget smertefulde nyresten. I århundrede havde den eneste mulige behandling været at fjerne stenene kirurgisk. I en tid uden bedøvelse har det været en ufattelig smertefuld operation. På Medicinsk Museion kan man se en særlig stol hvor patienten kunne blive spændt fast mens kirurgen gjorde sit arbejde.\nLudvig Levin Jacobson (1783-1843)\nDet var derfor en sensation da den danske læge Ludvig Levin Jacobson (1783-1843) i 1926 demonstrede sin nye opfindelse, lithoklasten. Denne behandling har uden tvivl også været yderst smertefuld, men den var trods alt langt mere skånsom end et kirurgisk indgreb. I 1833 blev Jacobson belønnet med den prestigefulde Prix Montyon af L’Academie Francaise i Paris for udviklingen af lithoklasten.\nMed Montyon-prisen fulgte en pengegave på 4000 franc, og de penge bruge Jacobson til at erhverve sig en lille tobaksdåse i 18 karat guld. Ved sin død gik dåsen i arv til Jacobsons datter Louise, der siden gav den til sit barnebarn, overlæge Peter Vilhelm Tuxen. Siden da har den været i familien Tuxens eje. Det vil sige bortset fra nogle få dage i starten af 1920’erne, hvor den blev stjålet af en “Dr. Wendel”, der udgav sig for at være danskfødt russisk læge på flugt fra det revolutionære Rusland. “Dr. Wendel” blev dog afsløret og dåsen returneret til dens rette ejere.\nGulddåsen er nu blevet doneret til Medicinsk Museion af Jacobsons efterkommer Peter Allan Tuxen. Dåsen stammer fra omkring 1800 og er dekoreret med graveringer og blå emaljefigurer. På den måde udgør den en smuk kontrast til den uhyggelige lithoklast – men vidner også om hvor vigtigt et fremskridt dette instrument var.\nTagged with → donationer • Lithoklasten • samlinger


BEK nr 1284 af 15/12/2011 Historisk\nMiljøstyrelsen, j.nr. MST-5114-00070\nI medfør af § 7, stk. 1, nr. 1 og 2, § 7 a, stk. 1, § 92 og § 110, stk. 3, i lov om miljøbeskyttelse, jf. lovbekendtgørelse nr. 879 af 26. juni 2010, og § 33, stk. 1, § 48, stk. 1, og § 61, stk. 1, i lov om beskyttelse af havmiljøet, jf. lovbekendtgørelse nr. 929 af 24. september 2009, som ændret ved § 1 i lov nr. 423 af 10. maj 2011, fastsættes:\n4) Forsøgsmøller: Serie O-møller eller vindmøller, der er prototypecertificeret eller ombygget til brug for forsøg i henhold til bekendtgørelse om teknisk godkendelsesordning for konstruktion, fremstilling, opstilling, vedligeholdelse og service af vindmøller.\n§ 10. Når en vindmølle efter etablering eller ændring sættes i drift, skal dette meddeles til kommunalbestyrelsen, Det gælder dog ikke vindmøller på havet, hvor meddelelse skal gives til Miljøstyrelsen.\n4) sætter en vindmølle i drift i strid med § 10, eller\nStk. 2. § 7 finder anvendelse for forsøgsmøller, hvor VVM-redegørelsen for vindmøller på havet eller forslaget til lokalplan, der udlægger området til opstilling af forsøgsmøller, er offentliggjort den 1. januar 2012 eller senere.\nStk. 3. Er en vindmølle anmeldt efter de hidtil gældende regler inden den 1. januar 2012, men ikke sat i drift inden 2 år efter udløbet af kommunalbestyrelsens indsigelsesfrist, skal ny anmeldelse indgives til kommunalbestyrelsen efter denne bekendtgørelse med de i § 8, stk. 3, angivne oplysninger. Det gælder dog ikke for vindmøller på havet.\nStk. 4. Bekendtgørelse nr. 1518 af 14. december 2006 om støj fra vindmøller ophæves, men finder fortsat anvendelse for vindmøller, der er anmeldt eller sat i drift før den 1. januar 2012.\nStk. 5. Bekendtgørelse nr. 304 af 14. maj 1991 om støj fra vindmøller finder fortsat anvendelse for vindmøller, der er anmeldt eller sat i drift før 1. januar 2007.\nEn vindmølles støjudsendelse (Lydeffektniveau LWA i 1/3- eller 1/1-oktavbånd) måles i forskellige intervaller af vindmøllens producerede elektriske effekt i et punkt i læsiden af tårnet. Der skal måles i en afstand R fra vindmøllens fod, som højst må afvige ± 20 % fra afstanden R0 (se figur 1), samtidig må afvigelsen fra R0 ikke overstige ± 30 meter. Afstanden R0 er vindmøllens navhøjde (h) plus rotorens radius (½ d). For en vertikalakslet vindmølle er afstanden R0 i stedet højden til midten af rotoren plus tværmålet af det element, der roterer om den lodrette akse; dette er ikke illustreret.\nStøjen fra vindmøllen måles som A-vægtede lydspektre pr. 1/3-oktav i et frekvensområde, der mindst omfatter 1/3-oktavbåndene fra 20 til 10.000 Hz. Der måles et antal lydspektre i perioder, som skal være på 10 eller 60 sekunder, og hvor der i samme periode registreres både vindmøllens producerede elektriske middeleffekt, vindhastigheden målt med vindmøllens indbyggede vindmåler i navhøjde, og desuden med en vindmåler, der opstilles i mindst 10 m højde i nærheden af vindmøllen på et sted, hvor hverken vindmøllen eller genstande i terrænet skønnes at påvirke vindmålingen.\nNår vindmøllens producerede elektriske middeleffekt er mindre end 0,95 gange dens nominelle effekt, kan vindhastigheden vh i møllens navhøjde beregnes ud fra møllens effektkurve. Vindhastigheden vref i 10 meters højde under referenceforhold kan herefter bestemmes ved brug af ligning 1.1.1. Ved højere produceret effekt bestemmes vindhastigheden vh i møllens navhøjde i stedet ved brug af vindmøllens indbyggede vindmåler i navhøjde, og vindhastigheden vref bestemmes ved brug af ligning 1.1.1. Hvis vindmøllens effektkurve undtagelsesvis ikke er kendt, eller når vindmøllen er standset fordi der måles baggrundsstøj, bestemmes vindhastigheden ved brug af den opstillede vindmåler i mindst 10 m højde. Vindhastigheden vref bestemmes så ved brug af ligning 1.1.2.\nUd fra alle målinger med vindmøllen er i drift med produceret middeleffekt mindre end 0,95 gange nominel effekt, etableres sammenhængen mellem den vindhastighed, der aflæses fra møllens effektkurve og omregnes til vref, og henholdsvis vindhastigheden målt med vindmøllens indbyggede vindmåler i navhøjde og omregnet til vref, og vindhastigheden, målt med den opstillede vindmåler i mindst 10 m højde og omregnet til vref, på følgende måde. For hver måleperiode på 10 eller 60 sekunder bestemmes forholdet mellem den vindhastighed, der aflæses fra møllens effektkurve og de to målte vindhastigheder hver for sig, og afslutningsvis bestemmes middelværdien af alle forholdene for hver af de to vindmålere. Disse middelværdier skal ganges på aflæsningerne fra hhv. vindmøllens indbyggede vindmåler i navhøjde, når den producerede middeleffekt er mere end 0,95 gange nominel effekt, og på aflæsningen fra den opstillede vindmåler i mindst 10 m højde, når vindmøllen er standset og der måles baggrundsstøj. Herved udføres en in situ kalibrering af vindmøllens indbyggede vindmåler og af den opstillede vindmåler. Fordi vindmøllens effektkurve benyttes til at etablere sammenhængen mellem produceret effekt og vindhastighed, skal en kopi af effektkurven indgå i rapporten om kildestyrkemålingerne.\nVed brug af en midlingsperiode på 10 sekunder skal der måles mindst 30 spektre ved elektriske middeleffekter, svarende til at vindhastigheden vref i 10 meters højde under referenceforhold er beliggende i intervallet 5,5 m/s ≤ vref ≤ 6,5 m/s og mindst 30 spektre, hvor vref tilsvarende er beliggende i intervallet 7,5 m/s ≤ vref ≤ 8,5 m/s. Ved en midlingsperiode på 60 sekunder kan der måles forholdsmæssigt færre spektre i hvert af de to intervaller. Af de ovennævnte spektre skal mindst 12 af spektrene (ved en midlingsperiode på 10 sekunder) ligge i følgende fire intervaller for vref:\nLigning 1.1.1. Korrektion af vindhastighed målt i vindmøllens navhøjde til 10 m højde.\nLigning 1.1.2. Korrektion af vindhastighed målt med opstillet vindmåler i højden z til 10 m højde.\nMed vindmøllen stoppet måles baggrundsstøjen som et tilsvarende antal af lydspektre og ved de samme intervaller af vindhastigheder som ovenfor anført. Vindhastigheden måles ved brug af en opstillet vindmåler i mindst 10 m højde, og vindhastigheden vref beregnes ved brug af ligning 1.1.2.\nEnergimiddelværdien af de målte baggrundsstøjspektre bestemmes ved henholdsvis 6 m/s og 8 m/s og benyttes til korrektion af vindmøllens referencespektrum, hvor lydtrykniveauerne LA, ref i hvert 1/3-oktavbånd (eller 1/1-oktavbånd) i referencespektret korrigeres i henhold til ligning 1.1.3. Hvis ikke lydtrykniveauet i referencespektret er mindst 3 dB højere end lydtrykniveauet af baggrundsstøjen, skal korrektionen for baggrundsstøj begrænses til 3 dB.\nI et punkt, f.eks. ved nærmeste nabo, kan vindmøllens A-vægtede lydtrykniveau i 1/3-oktavbånd (eller 1/1-oktavbånd) i 1,5 m’s højde bestemmes ved ligning 1.2.1.\nDet kan vælges at tillægge en sikkerhedsmargin, således at der i beregningerne anvendes højere tal for kildestyrken LWA,ref, end det fremgår af målerapporten. Det totale A-vægtede lydtrykniveau LpA, tot i punktet findes derefter ved at addere lydtrykniveauerne LpA, i i de enkelte 1/3-oktavbånd (eller 1/1-oktavbånd), jf. ligning 1.2.2\nDet totale lydtrykniveau af den lavfrekvente støj LpALF, tot i boligen findes derefter ved at addere lydtrykniveauerne LpALF, i i de enkelte 1/3-oktavbånd, jf. ligning 1.4.2\nLydeffektniveauet LWA, ref i 1/3-oktavbånd eller 1/1-oktavbånd bestemmes ved målinger på mindst tre tilfældigt udvalgte vindmøller af samme type. For de øvrige vindmøller i parken anvendes energimiddelværdien af de tre (eller flere) målte lydeffektniveauer.\nLydtrykniveauet i 1/3-oktavbånd eller 1/1-oktavbånd i et punkt findes ved at addere støjbidragene fra de enkelte vindmøller, beregnet efter ligning 1.2.1, som angivet i ligning 2.1\nSmå vindmøller har sædvanligvis ikke mulighed for direkte udlæsning af den producerede effekt i korte tidsintervaller, og derfor bestemmes sammenhængen mellem vindmøllens støjudsendelse og vindhastigheden ud fra målinger med en vindmåler, der opstilles i mindst 10 m højde i nærheden af vindmøllen på et sted, hvor hverken vindmøllen eller genstande i terrænet skønnes at påvirke vindmålingen.


Hvad skal du være opmærksom på, når du køber nye dæk? – Kkaps\nHvad skal du være opmærksom på, når du køber nye dæk?\nDette skal du vide, inden du bestiller nye dæk\nHvis ikke du er uddannet mekaniker og ikke har nogen særlig interesse for biler, kan det være svært at vide, hvornår det er relevant at skifte dine dæk. Dansk lovgivning siger, at dit dækmønster mindst skal være 1,6 mm, men alligevel anbefales det at køre med minimum 3 mm dækmønster. Dette hænger sammen med, at dækkene med tiden bliver slidte, hvilket i høj grad kan påvirke din køresikkerhed. Typisk har et nyt dæk 7-8 mm dækmønster, hvilket også er sigende for, at der kan være stor forskel på, hvor meget mønster dækket har.\nGenerelt taler man om, at dæk med 1,6 mm dækmønster pumper mindst 85% mindre vand væk fra vejen sammenlignet med et nyt dæk, hvor dækmønsteret i særlig høj grad er relevant, når det kommer til at skulle navigere i vådt føre.\nVælg dine dæk med omhu\nNår du skal ud at investere i nye bildæk, kan det være meget fristende at vælge det billige alternativ, for hvad har dækkenes kvalitet alligevel af betydning?\nPrisforskellen, der findes mellem dyre og billige dæk, kan rent faktisk retfærdiggøres, da de højtydende dæk fra fremtrædende producenter består af meget avanceret teknik. I produktionsprocessen er der arbejdet med alt fra slidbanedesign til gummiblandinger, og i det endelige resultat kan det tydeligt ses, at der er lagt hårdt arbejde i at producere de bedste dæk. Fordelen ved at vælge dyre dæk er, at ydeevnen under alsidige vejrforhold vil være langt bedre sammenlignet med dæk fra en ukendt producent.\nBesøg et dækcenter\nHvis du har nogle spørgsmål eller mere generelt er i tvivl om, hvilke dæk der er ideelle til din bil, skal du ikke tøve med at kontakte et dækcenter, der kan yde dig den bedste rådgivning, hvilket er afgørende for din bils ydeevne samt din og din families sikkerhed.


Citatsektionen: Ludvig Holberg\nHolbergs tolerance-ideal rækker vidt og oprigtigt, men havde sine begrænsninger - f.eks. kunne han også skrive, at der ikke findes større løgnere end jøder, »de lyve alleene for at lyve« (Epistel 485). Han oversatte dog også Montesquieus fiktive brev fra en jøde, som overbevisende anklager de kristnes fordomsfulde fordomme og forfølgelser og bemærkede herom: »Intet kand vaere stærkere skrevet mod Intolerance udi Religion.« (Epistel 520).\nI Epistel 434 medgiver han, at de kristne i og for sig har været værre end muslimer, og skønt han andre steder i sit forfatterskab afviser visse kristne overdrivelser om islam, har han generelt meget lidt til overs for religionen og dens »falske profet«, Muhammed (Mahomed). Man skal naturligvis her medtænke, at »tolerance« som positivt begreb først for alvor opstår i slutningen af 1600-tallet med Pierre Bayle og John Locke, og at det endnu på Holbergs tid er kontroversielt. Endelig er det en tid, hvor det osmanniske rige er en afgørende international magtfaktor, som i flere omgange er trængt langt frem i Europa. REL.\nFordi hun gaar med Skiørt, fordømmes til at spinde.\nStrax Mester være, just for han med Buxer gaar.\nFra PEDER PAARS, 1719-20\nFra EPIGRAMMER, 1737-49\nHOLBERG: »... Thi det er klart, at U-roeligheder og indbyrdes Krige reyse sig lige saa lidt af differente Meeninger i Religion, som af different Smag udi Mad og Drikke; men de reyse sig alleene af Forfølgelser, og deraf, at den eene Borger vil tvinge den anden til at finde Smag udi det, hvori han haver naturlig Afsmag, det er, at nægte sit eget Lys og sine egne Sandser.«\nHOLBERG: »Naar vi læse gamle Historier, støde vi os over Forfædrenes Skikke og Maneerer: Og, naar vore Efterkommere igien læse disse Tiders Historier, ville de maaskee finde ligesaa stor Materie til Latter.«\nHOLBERG: »De prægtigste og zirligste Moder blandt et Folk kand holdes for de meest vanskabte og u-rimelige blandt et andet Folk, som ikke haver været vant saadant at see eller høre.«\nHOLBERG: »Europæer kalde visse Nationer barbariske, efterdi de gaae nøgne, og æde raadt Kiød: De igien kand kalde de meest polerede Europæer naragtige, naar de see dem hvert Aar at forandre Klædernes Skikkelse, og naar de høre, at de dagligen betiene sig af Liqueurs, som forvirre Hiernen og komme dem til at brække sig. Vi maa derfor vel examinere vore egne Vedtægter, førend vi belee andre.«\nHOLBERG: »Mahomeds Lærdom, som han til sidst førte, byder at forplante Religionen med Sværd; Christi derimod forbyder saadant, og raader til at forfremme Troen ved sagtmodige og grundige Persvasioner: Men hverken Mahomedaner eller Christne efterleve deres egen Lærdom. Thi de første tillade allevegne Religioners fri Øvelse: De Christne derimod have stedse med Sværd og Ild forfuldt, og endnu paa visse Steder forfølge dem, som i mindste Poster differere fra de herskende Religioner.«\n(Næsten ordret efter Pierre Bayle)\nFra EPISTLER, 1748-54


Våbensmugling fra Nordkorea: Stråmandsfirma var kunde i Danske Bank | Penge | DR\nEn kunde i Danske Bank i Estland var tilbage i 2009 involveret i et forsøg på våbensmugling fra Nordkorea. (Foto: Kasper palsnov © Scanpix)\nJan Macdonald Arnskov\nEkspert: Alle alarmklokker burde bimle og bamle\nEn kunde som SP Trading Ltd. burde dog aldrig have fået en konto i banken, mener Jakob Dedenroth Bernhoft, der er direktør for RevisorJura.dk, som rådgiver virksomheder om, hvordan hvidvaskreglerne overholdes.\nDet skulle man selvfølgelig have undersøgt ganske grundigt. Og så havde man fundet ud af, at det ikke var det eneste selskab af den her karakter, man havde lukket ind.\nJakob Dedenroth Bernhoft, direktør i RevisorJura\nOg sagen burde helt tilbage i 2009 have været en advarsel af de helt store for Danske Bank. Den burde ifølge eksperten have fået alle alarmklokker til at "bimle og bamle", og Danske Bank skulle have brugt sagen som anledning til at få styr på de udenlandske kunder i filialen i Estland allerede for mange år siden, mener han.\n- Man burde have set på, hvordan det kunne lade sig gøre, at det her selskab havde kunnet oprette en konto i banken. Og så burde man kigge på, om det var et strukturelt problem – om man havde ladet andre selskaber af lignende karakter få lov til bare at oprette en konto. Det skulle man selvfølgelig have undersøgt ganske grundigt. Og så havde man fundet ud af, at det ikke var det eneste selskab af den her karakter, man havde lukket ind, siger Jakob Dedenroth Bernhoft.\nHan mener derfor, at de efterfølgende problemer med hvidvask i Danske Bank kunne have været undgået, hvis Danske Bank have reageret, som den burde tilbage i 2009.\nDanske Bank-topchef: Dybt beklageligt\nDanske Banks topchef Thomas Borgen erkender også blankt, at sagen er endnu et eksempel på, at banken har haft kunder, den ikke skulle have haft.\nVi har haft kunder, som vi ikke skulle have haft, vi har gjort transaktioner, som vi ikke skulle have gjort, fordi vi ikke har haft gode nok kontrolrutiner, og det er det, der er det dybt beklagelige i denne situation.\n- Jeg kan desværre ikke gå ind på enkeltkunder eller enkelttransaktioner. Det, som er vores opgave, er jo naturligvis at rapportere til myndighederne, hvis der er mistænkelige kunder eller mistænkelige transaktioner. Og der er ikke noget med den viden, jeg har i dag, som tilsiger, at vi ikke har gjort det, vi skulle gøre.\n- Men på et generelt grundlag, så er vi tilbage i problemstillingen, at vi har haft kunder, som vi ikke skulle have haft, vi har gjort transaktioner, som vi ikke skulle have gjort, fordi vi ikke har haft gode nok kontrolrutiner, og det er det, der er det dybt beklagelige i denne situation, siger Thomas Borgen.\nHan medgiver, at banken allerede dengang vidste, at der skulle holdes grundigt øje med de udenlandske kunder i den estiske filial. Men han forklarer problemet med, at ledelsen i København fejlagtigt stolede på, at den estiske filial havde styr på kontrollen med disse kunder.\n- Vi var klar over relativt tidligt, at de ikke-estiske kunder havde en højere risiko end ellers. Men det var vores forståelse - som har vist sig ikke at være korrekt - at vi havde gode kontroller på det tidspunkt til at afdække det. Så det er det, der er det dybt beklagelige her, at vi har stolet for meget på den estiske organisation og ikke haft gode nok kontroller, og det er dybt beklageligt.\nEfter tre års efterforskning konkluderede FN's undersøgelse, at kontoen i Danske Bank ganske vist aldrig blev brugt til at betale for den mislykkede våbenhandel, men FN konkluderede samtidig, at der var mistanke om hvidvask mellem SP Trading Ltd. og et selskab på De Britiske Jomfruøer.\nFå dage efter den mislykkede våbenhandel blev der ifølge DR's oplysninger overført et millionbeløb mellem selskabet på De Britiske Jomfruøer og SP Trading Ltd.’s konto i Danske Bank. En måned senere – i januar 2010 – rapporterede Danske Bank den mistænkelige konto til det estiske bagmandspoliti.\nMen sagen fik ikke Danske Bank til at granske kontrollen med de andre udenlandske kunder i bankens estiske afdeling, og netop en del af de ca. 3.000 udenlandske kunder skulle senere vise sig at være involveret i mistænkelige pengeoverførsler for milliarder.\nBurde det her have fået jer til at kigge efter denne her portefølje noget før, når du nu kigger tilbage?\n- Det kan man altid spekulere i sådan i efterklogskabens klare lys, for der er flere enkeltindikationer igennem en lang periode fra 2007 til 2014, som samlet gør, at vi skulle have været hurtigere på det. Det er utvivlsomt rigtigt, siger Thomas Borgen i dag.\nStråmandsdirektør vendte bøffer på Burger King\nJakob Dedenroth Bernhoft har læst 21Søndags dokumenter igennem, og han mener, at Danske Bank kunne have undgået SP Trading Ltd. som kunde, hvis banken havde tjekket, hvem der var indsat som direktør i selskabet.\nPå en skala fra 0 til 10 er vi et godt stykke over 10. Altså det er jo svært at tro på efterhånden, hvad der sker her. Men det er nogle meget, meget grove overtrædelser af hvidvasklovgivningen - de groveste jeg nogensinde har set.\nDirektøren var nemlig en 28-årig kinesisk kvinde med navnet Lu Zhang, som til dagligt ikke var i nærheden af at være direktør, men derimod tjente til dagen og vejen ved at vende bøffer på en Burger King i New Zealands største by Auckland. Og SP Trading havde ingen aktiviteter, og det lignede dermed i høj grad et stråmandsselskab helt fra begyndelsen, mener eksperten.\nLu Zhang var indsat som stråmandsdirektør i SP Trading Ltd. og et væld af andre selskaber oprettet af virksomheden GT Group, som offentligt tilbød færdige stråmandspakker. Helt lovligt ifølge New Zealands lov for oprettelse af selskaber.\nAlene på adressen Queen Street 369 i Auckland, hvor både GT Group og SP Trading Ltd. hørte hjemme, havde flere end 1.000 selskaber adresse.\nKun én dømt i sagen\nLu Zhang ender med at være den eneste, der bliver dømt i sagen, fordi hun havde underskrevet falske selskabspapirer i alt 74 tilfælde. Men en domstol i New Zealand slår i 2011 også fast, at hun intet kendte til våbenhandlen og alene var sat ind som stråmandsdirektør.\nLæs også:Ekspert: Hvidvask-sag er blevet meget mere alvorlig for Danske Bank\nFlyets besætning og fire personer i Østeuropa, der på forskellige vis er indblandet, slipper for retsforfølgelse, da det ikke kan fastslås med sikkerhed, at de kendte til flyets fragt, formål eller bagmænd.\nBankernes rolle – foruden Danske Bank er også den amerikanske JP Morgan Chase samt Deutsche Bank i New York indblandet – bliver aldrig nærmere efterforsket, og sagen fører ikke til nogen straf for brud på hvidvaskreglerne.\nBorgen: Jeg har svigtet - men vil blive som topchef\nFor Jakob Dedenroth Bernhoft er sagen med til at forværre billedet af, hvor slemt det har stået til med den manglende hvidvaskkontrol i Danske Bank i Estland i mange år frem mod 2015.\n- Jeg vil sige, at på en skala fra 0 til 10 er vi et godt stykke over 10. Altså det er jo svært at tro på efterhånden, hvad der sker her. Men det er nogle meget, meget grove overtrædelser af hvidvasklovgivningen - de groveste jeg nogensinde har set, siger Jakob Dedenroth Bernhoft.\nOg våbenhandlen er tilmed fra den periode fra 2009 til 2012, hvor Thomas Borgen selv var chef for Danske Banks udenlandske forretninger og dermed direkte ansvarlig for filialen i Estland.\nThomas Borgen erkender da også, at han personligt har svigtet, når banken er rullet ind i så mange hvidvasksager.\nDanske Bank har selv sat gang i to undersøgelser, der skal være færdige til september. Den ene skal gennemgå samtlige de udenlandske kunders transaktioner i bankens estiske filial i perioden fra 2007 til 2015 for at fastlægge omfanget af hvidvask i banken. Den anden skal afklare, hvem der vidste hvad og hvornår i banken – herunder Thomas Borgens rolle.\n- Det er klart, at jeg kunne træde til side, hvis det ville løse sagen, men jeg føler også, at det er at vise ansvarlighed at tage banken igennem denne situation.\nSå du bliver som topchef for Danske Bank?\n- Ja, så længe jeg kan bidrage med og til at udvikle banken videre og sørge for, at dette ikke finder sted, så med bestyrelsens opbakning, så gør jeg det.


Grøn Borgergruppe for voksne mænd?\nGrøn Borgergruppe for voksne mænd? 18. september kl. 12:00 - 15:00 i Lions lokale i kulturhuset i Langå. Er du klar til et aktivt seniorliv, og kunne du tænke dig at være med i et fællesskab med jævnaldrende mænd (60+) omkring miljø, klima og energi i Langå? Så kom til opstartsmøde i Grønne Borgergrupper 60+.\nDu kan sammen med andre jævnaldrende i Langå skabe praktiske løsninger til den grønne omstilling gennem en ”Grøn Borgergruppe”. Måske vil I starte en reparationscafé for elektronik eller cykelværksted? Måske har I en god idé til at lave bedre genbrug? Eller noget helt tredje? Ideerne og mulighederne er mange.\nTil vores herrefrokost vil vi gerne se dig, der vil være med til at starte noget nyt op. Der er både behov for dig, der vil lede og planlægge, dig der er praktisk anlagt – eller dig der bare har nogle timer til overs. Der vil være et inspirerende oplæg og vi serverer smørrebrød og kaffe/vand.\nGrønne Borgergrupper støttes af VedvarendeEnergi, og gruppen får en årlig pulje på 25.000 kr. i 2018-2019 til aktiviteter.


Forside Varer Summum Woman Trousers punto milano - Bukser - Black\nSummum Woman Trousers punto milano - Bukser - Black\nSuperlækre sorte bukser fra Summum, designet i et sporty snit med elastiktalje med bindebånd og lynlås forneden på benene.\nBrug dem til alt - skjorter, blazers, t-shirts eller strik. Perfekte bukser både til hverdag og "pænere" brug. Det bliver helt sikkert dine nye yndlingsbukser.\n· Baglommer med flap\n· Hellange ben med lynlås forneden


Elite Corsa - Drikkeflaske 550ml - 100% Biologisk nedbrydelig - Sort/Rød - 29,00 DKK\nVarenr. 1300914493SP Producent: Elite\nElite Corsa er det perfekte valg, når du skal have have en drikkedunk med på farten. Flasken er resistent overfor baktier, og giver derfor god hygiejne og friskhed til den væske du ønsker. Drikkedunke...\nProdukter som vi anbefaler til Elite Corsa - Drikkeflaske 550ml - 100% Biologisk nedbrydelig - Sort/Rød\nElite Corsa er det perfekte valg, når du skal have have en drikkedunk med på farten. Flasken er resistent overfor baktier, og giver derfor god hygiejne og friskhed til den væske du ønsker. Drikkedunken er udstyret med drikkeventil i 3 funktioner, der sammen med flaskens skruelåg, sikrer en tæt tilslutning. Drikkeventilen er i blødt gummi, så du nemt kan åbne for tuden ved hjælp af dine tænder. Flasken er lavet af 100% nedbrydeligt materiale, og derfor miljørigtig oveni.\nElite Corsa passer til flaskeholdere designet til runde flasker, og med en diameter på 74 millimeter - hvilket er den mest udbredte type. Det minimalistiske design gør den let at have med på farten, og anvendelig i stort set alle former for sport. Efter brug kan flasken nemt rengøres i en opvaskemaskine.\nElite Corsa drikkeflaske 550 ml\nElite er et verdenskendt mærke, der bliver brugt af halvdelen af verdens professionelle cykelhold. Du kan derfor være meget tryg ved køb af produkter fra Elite. Mærket går meget op i udvikling og design af deres produkter, og man kan derfor altid være sikker på, at der har været masser af tanker bag produktet.\nSylwia S. 25/02/2019


Institutioner komponerer | Seismograf\n35-årige Johannes Kreidler er tysk komponistmiljøs enfant terrible. Kreidler kritiserer institutionen for dens magt over komponistens kunstneriske frihed: Stygekvartetten er en hæmsko - og burde tage en 20 år lang ferie. Derimod er den digitale musiks indtog en kendsgerning, men institutionerne halter langt bag efter.\nJeg vil nødig fremme nationalismen. Principielt er jeg modvillig over for projekter af typen ”Ny Musik fra Polen/Canada/Norge/xxx”. Men det er nu engang en kendsgerning, at der findes sproggrænser og nationale kulturpolitikker, og da jeg i musikken også altid kan høre de institutionelle betingelser, er det på godt og ondt muligt at beskrive den ny musik med udgangspunkt i det nationalstatslige rum.\nDet vil jeg i det følgende forsøge at gøre med henblik på Tyskland i de seneste 15 år (selv om det næsten ikke kan lade sig gøre at betragte aspekter som f.eks. den digitale revolution inden for landegrænser). Tidsrummet er valgt, fordi jeg selv har gennemlevet det. For 15 år siden var situationen tydeligvis en anden. Og for mig personligt er det en regnskabsaflæggelse, da det er 15 år siden, at jeg bevægede mig ind på den Ny Musiks område.\nTysklands Ny Musik har glæde af det føderale system, ikke mindst i henseende til de mange offentlige radiostationer, som (endnu) optræder som kulturforanstaltere. Der er megen Ny Musik, mange store og små festivaler, radioprogrammer og tidsskrifter, og langsomt vokser også en blogosfære frem. For Berlin gælder det særlige, at byen i årtier var billig, og at boliger og arbejdsrum kunne lejes latterligt billigt. Det tiltrak kunstnere fra hele verden, men det ændrer sig nu, selvom situationen i Berlin stadig er god i sammenligning med andre metropoler. Man siger, at der bor flere tusinde komponister i Berlin.\nDet falder særligt i øjnene, hvordan den ny musik bærer frugt i konservatorieundervisningen. I de senere år er der kommet mange nye ensembler ud fra konservatorierne, og i orkestrene tager yngre kræfter over, som er fortrolige med den Ny Musiks spilleteknikker. Der findes sikkert et trecifret antal ensembler for Ny Musik. Andre sektorer ser undertiden med misundelse på den Ny Musiks strukturer. For eksempel har Ensemble Recherche kunnet tage et fremragende, nybygget prøvehus i brug efter at have sparet sammen i mange år. Trods mangfoldigheden findes der imidlertid to steder, der nu som før har den største prestige, den største aura og den højeste fortolkningsautoritet: Festivalen i Donaueschingen og Feriekurserne for Ny Musik i Darmstadt.\nDer er ikke noget ved at blive oppe om natten og vente ved kassettebåndoptageren.\nJeg er født i 1980. Jeg har komponeret siden jeg var 9, og tidligt begyndte jeg at lære musikhistorien at kende. Mit barndomshjem var ikke musikalsk, så var jeg autodidakt. Bortset fra det, jeg selv spillede på klaver, har jeg lært al musik at kende fra grammofonplader, senere cd’er, og radioen. (Derfor er højtalermusik en primær-erfaring for mig. Den såkaldte klassiske musiks miljø med filharmoniske koncerter, maestro-opførsel og demonstration af social status – alt dette er mig fremmed.) I tysk radio udsendes Ny Musik oftest sent, sjældent før klokken 22. Det indebar, at jeg som ung måtte blive længe oppe og optage på kassettebånd. Senere kom MiniDisc med tænd-sluk ur. Og fra 1998 – jeg har altid været rimeligt på højde med det tekniske – kunne man brænde cd’er. Fra 2000 var jeg studerende og på kollegiet havde jeg en hurtig internetadgang og kunne downloade Xenakis og Stockhausen fra Napster Musik. Jeg betragter det som en velsignelse, at alle klassikere i dag er tilgængelige på YouTube. Der er ikke noget ved at blive oppe om natten og vente ved kassettebåndoptageren.\nJeg har oplevet digitaliseringen som en revolution på en anden måde end de følgende generationer, for hvem den er en selvfølge. Da jeg studerede, ville jeg lære det elektroniske at kende på professionelt niveau. Den første hindring var imidlertid det elektroniske studie. Jeg befinder mig ikke godt i et studie, jeg har behov for ensomhed, for fortrolige omgivelser og frem for alt, for frie valg af tid. Man brugte Max/Msp i studiet, og det var en dyr software, som dengang kun fungerede på Mac-computere, der dengang var ganske upopulære. Jeg havde en Windows-PC, og erfarede, at der fandtes et slags alternativ som open source: Pure Data, som kunne fås gratis. Det downloadede jeg, men min computer var for svag. I foråret 2013 fik jeg råd til at for 250 Euro at indbygge en stærkere processor. Så kørte Pure Data. Studiet behøvede jeg snart ikke længere. Og jeg vidste: Jeg er ikke alene med denne erfaring! Hurtige og ekstremt kraftige processorer for små penge, software, der kunne hentes gratis, men som erstattede teknologier, der før var forbeholdt rumforskningen – det er i dag en samfundsmæssig realitet. Og så vil også computermusik snart ikke længere være en sag for nørder. Men det varede endnu lidt. I Darmstadt var det endnu indtil 2008 næsten umuligt for de studerende at få opført et stykke elektronisk musik, så simpelt det end måtte være. Dette fandt jeg så meget mere ærgerligt, da jeg for længst var blevet sikker på, at en stor del af musikkens fremtid ligger her.\nMen tilbage igen til det sidste århundrede. I slutningen af 1990erne besøgte jeg for første gang koncerter i Stuttgart, som jeg voksede op i udkanten af. Det var i den tid, hvor Lachenmann havde sit definitive gennembrud, og hvor hans bog og hans opera netop var udkommet. Det tændte en feber i mig. Jeg ville studere hos ham, selv om han allerede var pensioneret. Overalt blev de udvidede spilleteknikker dengang betragtet som ”Stand des Materials”. Men i denne store bevægelse ser jeg i dag mere og mere det regressive. Når man sammenligner med Stockhausen, der mellem 1952 og 1970 med hvert nyt stykke så at sige opfandt musikken på ny – med stadig nye ideer til struktur, elektronik, opførelsesmodi, koncepter – så kommer Rihm og Lachenmann til at ligne ’gamle mestre’, der arbejdede med det traditionelle instrumentarium. De gjorde det mere eller mindre kritisk, men faldt begge tilbage i klassikkens skød, mens det elektroniske blev til en niche i den Ny Musiks niche. Og dette har desværre dannet skole.\nDen Ny Musiks institutionalisering har imidlertid forandret sig, og det gælder frem for alt ensemblerne. I 1980 dannedes Ensemble Modern, i 1988 Ensemble Recherche, og i de følgende år kom stadig flere til. Det var vidunderligt, endeligt kunne man arbejde med ligesindede – i dag er det knapt til at forstå, at Lachenmann og Spahlinger og alle de andre i 1970erne fik deres musik spillet af ikke af faste formationer men af ad hoc-ensembler. Men disse ensembler findes altså i dag, og de har deres prøvesale, deres administration og deres management. De er institutioner. Og det er desværre efterhånden blevet et problem. Arditti Kvartettens management er ualmindelig flittig, og kvartetten optræder igen og igen ved festivalerne. Men er strygekvartetten en besætning med tidsløs gyldighed? For mig er det i hvert fald gået således: Jeg kan ikke høre den længere, der er simpelthen blevet uropført for mange strygekvartetter af Arditti’erne, og i mine ører lyder de alle sammen ens – som en Arditti Stream Quartett – alle komponisterne kaster deres partiturer i denne store strøm.\nIkke at jeg principielt vil afskaffe strygekvartetten. Men jeg tror, at et moratorium, 20 års ferie, ville gøre den godt! En institution kan imidlertid næppe selv nå frem til denne indsigt og uden videre lade sig likvidere. For musikerne i Arditti Kvartetten – jeg nævner dette ensemble som et eksempel, der er lignende problemer med andre – handler projektet om det daglige brød. Det er en økonomisk drevet virksomhed, og man spørger ikke længere til ’Stand des Materials’. Jeg kommer simpelthen ikke til de koncerter mere. Og lige så lidt til koncerter med – lad os sige – klarinet, cello og klaver. I 2014 vil jeg se musikere, men jeg vil også høre klang fra elektriske membraner. Kvaliteten er naturligvis højst forskelligartet, men det vil jeg hellere have end det mesterlige på et helt igennem gammelt medium – ”Neutöner auf einer alten Leier” (Harry Graf Kessler).\nMen der findes også en ung generation af ensembler og komponister, der i medierevolutionen ser en mulighed for at bryde med den Ny Musiks ’klassik’-status. Stockhausens pionerarbejde med elektroniske medier bliver dog næppe videreført, for de dyre tekniske midler er ikke til rådighed for de fleste komponister (og føj teknik-aversionen til dette). Men i dag har alle råd til og kan alle betjene labtops og andre apparater som videoprojektor og joystick. Der går hul på dæmningen. Den nye generation viser sig pointeret med disse midler – forskellen i forhold til forgængergenerationen er påfaldende. Det kulminerer i Michael Rebhahns teoretiske hævdede krav om at spalte den Ny Musik – i en ’klassisk’ og en ’avanceret’. I USA har man jo længe haft en sondring mellem ’contemporary classical music’ og ’experimentalism’, hvor det sidste ikke tæller. Den sondring er en realitet i dag ved Darmstadt feriekurserne, der efter lederskiftet i 2010 klart bevæger sig i en ny retning. Der er koncerter i det barokke orangeri, og der er koncerter i multifunktionssalen i Centralstationen. Jeg går for tiden kun til koncerterne i Centralstationen.\nDenne situation fremkalder strid. I det mindste for de institutioner, der får penge fra det offentlige, og som står til ansvar over for det, gælder det postmoderne pluralismekrav. En festival skal genspejle hele den aktuelle produktions spændvidde. Dette er imidlertid en illusion, og det er ønskværdigt, at dette krav kunne forsvinde fra de officielle bekendtgørelser. Efterhånden er der dog en gruppe mennesker, der med tiltagende styrke simpelthen frasiger visse stilarter og former for ny musik deres eksistensberettigelse. Efter lang tids tolerance tør man igen sige: Dette er simpelthen ikke længere tidssvarende. Rebhahn har sammenstillet en kollage af Ny-Musik-klicheer, hvilket selvfølgelig ikke var pænt gjort, men som pegede på et stykke virkelighed. Det fremkalder naturligvis modstand, som imidlertid efterhånden har vist sig rigeligt irrationel. Stefan Drees har svaret Rebhahn i en pamflet, der unddrager sig saglig argumentation, og Frank Hilberg har endog opvartet med Nazi-sammenligninger. Der er virkeligt behov for, at man engang nådesløst transparent vil analysere disse begivenheder: tab af fortolkningsautoritet, konkurrence via nettet, angst for det ny, fantasiløshed, irrationelle reaktioner, nid og misundelse.\nEn ny stemme spiller i den sammenhæng en stor rolle, nemlig filosoffen Harry Lehmann. Hans bog fra 2012 Die Digitale revolution der Musik lægger virkelig stærke teser og provokerende ideer på bordet. For ham er hele den Ny Musik ’Dispositiv’ – opførelsesformerne, uddannelsen, forlagsvæsenet og kunstkritikken – forvandlet. For eksempel har hans overvejelser over ePlayer-teknologien, altså indspilning af Ny Musik ikke ved hjælp af musikere men via samples, udløst en storm af indignation. Om det passer i detaljerne, eller om det faktisk vil ske, er en side af sagen. En anden viser sig allerede i de spontane reaktioner, nemlig at en generation af optimister står over for en generation af pessimister, mennesker, der kommer de nye midler i møde med produktive ideer, og mennesker, der betragter dem som et angreb på deres horisont. (Det ligger i sagens natur, at det i reglen er de ældre, der har mest at tabe og tilsvarende er de mest ængstelige.) At striden findes – selv om alting jo egentlig er æstetisk tilladt i dag – viser, at alt alligevel ikke er æstetisk tilladt. Det postmoderne slogan ’anything goes’ – så skønt havde det været! – lader sig ikke indløse i virkelighedens verden, for musik koster penge, og ikke alle komponister og æstetikker kan blive spillet ordentligt, og derfor strides de. Enhver æstetisk debat er i virkeligheden en diskussion om penge. Og det betyder, at diskursen for en stor del er en skindiskurs. For de, der har penge at give væk, deltager slet ikke i den. Musiktidsskrifterne konkurrerer om at tage de aktuelle emner op og om at repræsentere forskellige synspunkter (og konkurrencen forstærkes efterhånden som Facebook og blogs anerkendes som relevante diskussionsfora). Det vil sige: i musiktidsskrifterne strides komponister og musikvidenskabsfolk, mens festivalarrangørerne stadig engagerer Arditti-kvartetten, og for øvrigt sætter alt muligt på programmet, som slet ikke bliver diskuteret.\nEndnu værre bliver det, når institutionerne selv har indholdsmæssige ideer og går på jagt efter komponister, der kan løse opgaven.\nHer til føjer sig nok et forhold, som jeg betragter som højst beklagelig: Efterhånden som forlagene mister stadig mere indflydelse hyrer komponisten selv managers, der forsøger at få deres musik på koncertprogrammerne. Disse agerer imidlertid ikke ud fra den æstetiske relevans’ synspunkt, men alene for at tjene penge ved at få deres protegeers musik på programmet. Det er en beklagelig tendens, og man kan kun håbe, at arrangørerne modstår den. Man kan også se den som et symptom på, at komponisterne står nederst i hierarkiet. De gør næsten alt for penge. Næsten ingen komponister vælger selv sin besætning, men får en bestilling til en given besætning. Det er institutionaliseringens bagside. Endnu værre bliver det, når institutionerne selv har indholdsmæssige ideer og går på jagt efter komponister, der kan løse opgaven.\nI år tænker man i Tyskland på 100 årsdagen for 1. verdenskrig, og derfor er der naturligvis penge, og altså får komponister bestillinger på at skrive stykker om 1. verdenskrig. Fint, hvis det havde været af deres egen indre trang, men når det er udtænkt af institutionslederne – det viser al erfaring, selv om konsekvenserne endnu er aldrig er blevet draget – så kommer der brugsmusik ud af det, som med god ret kun bliver spillet én gang. Kampen om den kunstneriske frihed er indtil videre overvejende latent, men for nylig blev den omtalt åbent, da Birgitta Muntendorf ved en prisoverrækkelse uventet tog ordet og holdt en flammende tale til forsvar for den kunstneriske frihed.\nI de senere år har særligt to æstetiske etiketter udmøntet sig: ’Dennesidighed’ [Diesseitigkeit] og ’Ny konceptualisme’ [Neuer Konzeptualismus]. Den første er primært formuleret af komponisterne Hanne Seidl og Martin Schüttler. Det drejer sig først og fremmest om på materialeniveauet at integrere elementer af det hverdagslige, normale eller måske ligefrem banale, hvilket kommer til udtryk for eksempel i feltoptagelser og klangfrembringere fra det daglige liv. Den ny konceptualisme, som i den senere tid er blevet formuleret af Harry Lehmann, Gisela Nauck, Seth-Kim-Cohen og jeg, arbejder endnu mere multimedialt med supplerende information, video og performance for at kontekstualisere musikken, for at skærpe den i idemæssig henseende, og også for at udvikle formater uden for koncertsalen og frem for alt på internettet. ”Dennesidighed” opponerer mod en form for musikudøvelse, der vender verden ryggen, og den ny konceptualisme opponerer mod en strukturtænkning og ekspressivitet, som den betragter som udtømt. De to er til dels sammenfaldende, begge melder sig med en vis udfordring og provokation, og begge bliver både reciperet og bekæmpet. Men herved melder sig også et principielt spørgsmål: Hvorfor disse båse? Kan man ikke bare lave musik, ganske uforpligtende? Bliver det ikke ideologi og salgstaktik? Gordon Kampe, der er en af de få komponister, der skriver kritisk om disse retninger, men som argumenterer besindigt, har spurgt således. Men man kan se på det både som noget positivt og noget negativt. Principielt sagt drejer det sig om det spørgsmål, om man betragter sproget som noget positivt eller som noget, der beskærer den sanselige erfaring. Og dette blander sig selvfølgelig med spørgsmål om opmærksomhed, kommercialisering og journalistikkens magt.\nHvorom alting er, der er i det store og hele enighed om, at diskursen i de senere år har fået meget mere energi, og at der findes en ung komponistgeneration, som klart skiller sig ud fra forgængerne.\nOversat fra tysk af Søren Møller Sørensen. Johannes Kreidler under Klangfestivalen, 2014.\n#13 | Maj 2015\nTysk indflydelse var længe et kontroversielt emme i danske ny-musikkredse, og længe var det god tone at mene, at ny dansk musik, hvor mangfoldig og udefinerbar, den end måtte være, i det mindste kunne kendes ved ikke at være tysk. Dette til trods for den aldrig fraværende inspiration fra tyske kunstnere.\n35-årige Johannes Kreidler er tysk komponistmiljøs enfant terrible. Kreidler kritiserer institutionen for dens magt over komponistens kunstneriske frihed: Stygekvartetten er en hæmsko - og burde tage en 20 år lang ferie.\nTag tyren ved hornene!\nS.M.Sørensen gør status over de sidste års diskussioner om institutionskritik i de tyske musikmiljøer. Diskussionerne er mange, og på en måde opløftende i sig selv. Desværre ser det værre ud med konklusionerne.\nMed punktnedslag trækker Henrik Friis linjer gennem 100 års kunstmusik, og viser hvorledes objektiveringstendenserne afspejler sig som et fælles træk i tysk modernisme.


Skin Food i 100 ml. Koral fra Geo F Trumper\nGeo F. Trumpers sortiment af de såkaldte "Skin Food" er ideelle både før barbering og efter barbering. Et alsidigt produkt, som de fleste vil have stor glæde af!\nSkin food har en let, ikke-fedtende konsistens, og er lavet på nærende glycerin.\nAnvend den før barbering som en preshave, der beskytter selv sensitiv hud. Den blødgør og løfter skægstubbene fra huden, så skraberen får bedre fat. Det betyder, du vil opleve en langt tættere barbering.\nCoral-serien har en skøn og mild duft af rose.\nTruefitt & Hill Authentic No. 10 Post Shave Cologne Balm, 100 ml.


Medieval skiderik sværd Slaget ved Bosworth - CelticWebMerchant.com\nMedieval skiderik sværd Slaget ved Bosworth\nWindlass Steelcrafts Medieval skiderik sværd Slaget ved Bosworth\nDenne replika sværd er baseret på historiske sværd fra det tidspunkt, hvor slaget ved Bosworth, i 1485. Denne type broadsword kaldes også svin sværd. På trods af sværdet store størrelse, er det stadig utrolig let og velafbalanceret. Den smukke greb ligger godt i hånden og er pakket ind i læder. Du kan bruge det som en to-hånds sværd. Klingen er smedet fra 1065 carbonstål hærdet til en hårdhed på 48-52 HRC og er semi-skarpe. Som et dekorativt sværd en smuk tilføjelse til din samling af replika sværd eller til at bære med din middelalderlige kostume eller til levende historie. Når du blunten bladet, er det en perfekt kamp klar sværd til sværdkamp og reenactment slag. Sværdet leveres inklusive middelalderlige læder skede.\nMateriale: 1065 hærdet kulstofstål\nHårdhed: 48-52 HRC\nKant: semi-skarpe 1 mm\nLængde: 113,67 cm\nBlade længde: 88,27 cm\nBlade bredde: 5,08 cm\nVægt: 1,64 kg\nMateriale: 1065 hærdet kulstofstål / Hårdhed: 48-52 HRC / Kant: semi-skarpe 1 mm / Længde: 113,67 cm / Blade længde: 88,27 cm / Blade bredde: 5,08 cm / Vægt: 1,64 kg / Herunder skede / Baseret på en historisk original


Undersøgelse: Vi er imod utroskab – eller er vi? - Avisen.dk\nUndersøgelse: Vi er imod utroskab – eller er vi?\nDen generelle holdning til utroskab er, at det i høj grad ikke er accepteret. Alligevel viser en undersøgelse, som YouGov har lavet for FEMINA, at over en fjerdedel på et eller andet tidspunkt har været vores faste partner utro. Der kommer en form for selvretfærdighed ind over, når vi vælger at være utro, siger en parterapeut.\n6. november 2014 18:30\nKan et sidespring glemmes?\nEt kys på kollegaen til julefrokosten tilgives?\nAbsolut ikke, mener størstedelen af de kvinder, der har deltaget i den store sexundersøgelse, som YouGov har lavet for FEMINA.\nFEMINAs undersøgelse blandt 2.007 repræsentativt udvalgte kvinder i alderen 15-65 år viser, at den generelle holdning til utroskab er, at det i høj grad ikke er accepteret. Faktisk svarer 68 %, at utroskab slet ikke er i orden.\nAlligevel er sandheden, at over en fjerdedel på et eller andet tidspunkt har været deres faste partner eller ægtefælle utro. Det viser en tidligere Gallup-undersøgelse for Berlingske Media, hvor 28 % indrømmer, at de ikke har holdt sig på utroskabens tilsyneladende smalle sti.\nMen hvorfor er vi utro, hvis vi er imod utroskab? Til det svarer parterapeut Rikke Thuesen:\n- Der ligger en form for dobbeltmoral i det. Det er den her med, at jeg véd godt, det er noget lort, jeg laver, men jeg gør det alligevel. Der en kommer en selvretfærdighed ind i det, som kan gøre det lidt mere okay: ’Jamen, det er jo, fordi min kæreste ikke giver mig nok opmærksomhed, og fordi jeg ikke får sex nok, og så var jeg jo fuld…’ Selv om man dybest set føler eller godt ved, at det er noget lort. Og selv man godt ved, at hvis det var MIN partner, der var MIG utro, så ville jeg blive rasende. Man lukker øjnene, så man på en eller anden måde kan retfærdiggøre det inde i sig selv: ’Den anden opfylder ikke mine behov, og så må jeg gerne.’\nLæs på femina.dk, hvorfor en sognepræst siger, at sex er blevet en belastning i parforholdet\nDet går galt lang tid før\nHun fortæller, at det ofte handler om, at vi ikke føler os værdsat og elsket. Og derfor kan de mennesker, vi møder på vores vej, måske lige pludseligt dække nogle af de følelsesmæssige behov. Og så er det, vi kan komme til at indlede en affære.\nRikke Thuesen er ikke i tvivl om, at det bedste middel mod utroskab er kommunikation.\n- I mange tilfælde er der jo gået ting galt, lang tid før utroskaben opstår. Det er jo ikke sådan, at man går i et rigtig godt parforhold og tænker, at nu vil jeg sgu være utro. Så hvis man i et parforhold i højere grad kunne sige ’Ved du hvad, søde skat, jeg kan sgu mærke, jeg går og er lidt sur på dig, og at jeg egentlig ikke har så meget lyst til at være sammen med dig, og jeg kan mærke, at jeg begynder at kigge lidt efter andre. Kan vi ikke lige snakke lidt om det, for jeg vil sgu nødigt ende i den situation, hvor jeg kunne blive fristet af en anden?’. Og hvis man havde tillid til, at man kunne sige det til en ny partner, uden at en ny verdenskrig ville bryde ud, så ville man kunne tale om det og i fællesskab tage ansvar for at løse de problemer, som måske gør, at man kan ende med at være utro, siger Rikke Thuesen til FEMINA.\nHver 3. kvinde synes ikke, deres partner er sexet, viser en undersøgelse, FEMINA har foretaget


Den største og mest prisbevidste online MTB sadler og sadelpinde butik!\nMTB Sadler & Sadelpinde køb ind i den største og mest overkommelige!\nØnsker du at købe en MTB sadel og sadelpind online?\nHollandbikeshop.com har de MTB sadler du leder efter.\nEn gammel cykelsadel er måske ikke længere behagelig pga. slitage, eller komforten er forsvundet fra den sadel der oprindeligt var monteret på din mountainbike - hvis det er tilfældet, kan du uden tvivl finde en sadel der passer til dig, i vores store udvalg af mountainbike sadler på Hollandbikeshop.com.\nMTB Sadelpind Kile\nMTB Sadelpinde Monteringsmateriale\nCykelsadler kan være et ømfindtligt emne, både literalt og bogstaveligt.\nDe er vigtige for din komfort og cykeloplevelse, og den forkerte sadel vil ofte resultere i sadelsår.\nNår du vælger din sadel skal du tage hensyn til din sædebenmålinger.\nSædebenet giver støtte når du cykler, og hvis det ikke støttes af sadlen, vil de gå over kanterne, hvilket kan resultere i sadelømhed. Formen på sadlen er også vigtig.\nHvis din overkrop ikke bevæger sig meget når du cykler, skal du bruge en flad sadel.\nHvis du har en aktiv overkrop, vil en afrundet sadel være bedre.\nDen gennemsnitlige cyklist bruger en sadel der ligger midt imellem.\nMed andre ord, en sadel der er let buet.\nDu kan også vælge om din sadel skal have en fordybning (hvis du er mindre fleksibel i bækkenområdet, anbefaler vi, at du får en sadel med fordybning), og hvad enten du skal bruge en hård eller blød sadel (hvis du er længe på din cykel, vil du drage fordel af en hård sadel).\nSammen med sadlen er sadelpinden også vigtig når det kommer til din komfort, idet den absorberer stødene, idet du cykler på dårlige veje.\nValg af din sadelpind - en patenteret sadelpind, affjedret sadelpind eller dropper - er igen afhængigt af dine præferencer.\nFlere og flere folk går efter en dropper sadelpind, en sadelpind hvor du nemt kan justere højden på din sadel, med et håndtag eller en knop.\nAlle MTB sadel og sadelpind brands\nHollandbikeshop.com er forhandler af MTB sadler og sadelpinde.\nVi har ofte MTB sadler og sadelpinde på udsalg eller i vores outletbutik, fra topmærker som Pro, Selle San Marco, Ergon og Brooks.\nHollandbikeshop.com er den bedste onlinebutik for alle dine mountainbike dele.


Nyhed: Scanbox bringer prisvindere hjem fra Cannes\ncannesprisuddelingKen LoachWoody Allen\nScanbox bringer prisvindere hjem fra Cannes\nDen danske filmdistributør Scanbox har været på indkøb i Cannes og købt en række af vinderne med hjem. Disse kan ses herunder.\nSøndag aften vandt den britiske filmveteran Ken Loach Den Gyldne Palme for det politiske drama "I, Daniel Blake". Loach vandt for "Vinden der ryster kornet" i 2006, og han har tidligere været nomineret for titlerne "Route Irish", "The Angels' Share" og "Jimmy's Hall".\n"I, Daniel Blake" er Ken Loachs 13. film. Den handler om den 59-årige tømrer Daniel (Dave Johns), som må sygemeldes på grund af en arbejdsskade. Men da myndighederne alligevel anser ham for at være arbejdsdygtig, ender han med ikke at kunne få sygedagpenge. Daniel tvinges derfor til at være jobsøgende for at få understøttelse, og dagene fyldes med febrilske forsøg på at udfylde blanketter korrekt og vente i lange telefonkøer. Sammen med den arbejdsløse alenemor Kate (Hayley Squires), som er havnet i samme kringlede bureaukrati, forsøger Daniel at få oprejsning mod systemet.\nFilmens danske biografpremiere er endnu ikke fastlagt.\nJuryens Grand Prix gik til den fransk-canadiske instruktør Xavier Dolan for familiedramaet "It's Only The End of The World". Det er 5. gang, den kun 27-årige Dolans film er blevet udtaget til Cannes Filmfestival. Filmen er et drama om forfatteren Louis (Gaspard Ulliel), der efter 12 års fravær vender tilbage til sin fødeby for at fortælle sin familie, at han skal dø. Men genforeningen bliver ikke som planlagt. Hurtigt vækkes gamle minder og ærgrelser til live, og spændingerne mellem familiens medlemmer dukker op til overfladen. Ingen i Louis' familie har viljen til at lytte til hinanden, før de selv har fået luft for deres frustrationer. Ud over Gaspard Ulliel medvirker Vincent Cassel, Marion Cotillard, Léa Seydoux og Natalie Baye.\nDansk biografpremiere forventes i starten af 2017.\nDen Oscarvindende instruktør Asghar Farhadis roste drama "The Salesman" modtog to priser. Filmen vandt for bedste manuskript og bedste mandlige skuespiller (Shahab Hosseini). I "The Salesman" tvinges ægteparret Emad (Shahab Hosseini) og Rana (Taraneh Alidoosti) til at forlade deres hjem i en fart, da et renoveringsprojekt i nabobygningen truer deres sikkerhed. De flytter ind i en tilfældig lejlighed i centrum af Teheran. Men en hændelse, der har kobling til lejlighedens tidligere ejer, kommer til at forandre det unge pars liv dramatisk.\nI sidekonkurrencen Un Certain Regard vandt Matt Ross prisen for bedste instruktion for det anmelderroste, feelgood-drama "Captain Fantastic". Viggo Mortensen spiller den hengivne og meget anderledes far, Ben, der sammen med sine seks børn bor langt inde i en skov isoleret fra civilisationen. Han har dedikeret sit liv til ét formål: at sikre, at børnene bliver til nogle ekstraordinære voksne mennesker. Men da en tragedie rammer familien, er de nødt til at forlade det paradis, de selv har skabt, og bevæge sig ind i en ukendt verden. En verden, der udfordrer Bens ide om, hvad det vil sige at være forælder og dermed sætter spørgsmålstegn ved alt det, børnene hidtil har lært.\nDansk biografpremiere 4. august.\nUd over de prisvindende titler har Scanbox sikret sig rettigheder til en række andre titler fra Cannes, herunder åbningsfilmen "Café Society" instrueret af Woody Allen, Paolo Virzìs "Like Crazy", Mohamed Diabs "Clash", David Mackenzies "Hell or High Water" og "Paterson" instrueret af Jim Jarmusch.


Har Danmark brug for en ny udenrigskommission?\nForsker: USA og Kinas ageren viser behovet for en udenrigskommission\nDEBAT: USA og Kina har begge haft en katastrofal indenrigs- og udenrigspolitisk håndtering af coronakrisen. Landene ser i stigende grad ud som stormagter, ingen vil være venner med. Derfor er en udenrigskommission en god idé, skriver Kristian Søby Kristensen.\nPer Stig Møller: Her er Danmarks udenrigspolitiske udfordringer mod 2030\nDEBAT: Verdens magter bevæger sig tilbage til deres gamle spor, som gentagne gange har ført til konflikt og krig. Vi har muligheden for at øve indflydelse på dem, skriver Per Stig Møller.


Det Uofficielle Klubmesterskab 2021\nViby Badminton Klub - 29. maj. 2021\nViby Badmintonklub inviterer alle i klubben til:\nDet Uofficielle Klubmesterskab\nOnsdag den 16 juni fra kl. 19\nTilmelding er individuel og turneringen bliver doubler som bliver sat sammen så kampene bliver så lige som muligt.\nAlle doubler spiller i samme række men sættes sammen så styrkeforholdet er nogenlunde lige\nTurneringsformen bliver valgt, når vi ser hvor mange der tilmeldes. Alle spillere i klubben er velkomne til at tilmelde sig. Det er gratis at deltage og VBK bidrager med gratis fjerbolde. Der bliver også mulighed for at tilmelde sig lidt natmad efter kampene til en pris af 40 kr.\nTilmelding kan foregå på holdsport, på facebook messenger eller mail på motionist@vibybadminton.dk senest 14/6. Vi ser frem til at se jer til en hyggelig aften der runder en corona-præget sæson af :)


Køb SKS Wire cage – Flaskeholder – Aluminium – Sort – 55 kr.\nNavn: SKS Wire cage – Flaskeholder – Aluminium – Sort\nAdskillige online shops giver heldigvis alverdens fragttyper. Den mest anvendte er i vore dage pakkeshoppen, hvor du selv henter ordren når det passer dig bedst. Den er nemlig særligt praktisk, samt ofte ligeledes den prisbilligste løsning til levering ved køb af SKS Wire cage – Flaskeholder – Aluminium – Sort.\nDu bør endvidere beslutte dig for at bestille levering hjem til hvor du bor eller ud på din arbejdsplads. Fragtmuligheden viser sig som regel lidt dyrere, men ydermere temmelig bekvem. Den prisbilligste leveringsversion vil dog altid være selv at hente varerne, hvilket dog er betinget af at du har bopæl i kort afstand af internet forretningens bopæl.\nLeveringstiden på Flaskeholder kan i nogle tilfælde være ret så relevant ifald vi absolut skal bruge dine nye varer fluks, så herved er det virkelig afgørende at man undersøger leveringstiden på den pågældende vare.\nEn del online forretninger yder 1 dags levering på de fleste varenumre, eksempelvis SKS Wire cage – Flaskeholder – Aluminium – Sort, men vær påpasselig da det tager udgangspunkt i at ordren lægges før et givent tidspunkt, således at de har en chance for at nå at få produkterne afsendt forud for at lagermedarbejderne har fyraften.\nNogle internet varehuse tilbyder portofri levering, men i mange tilfælde kræver det at du indkøber for en bestemt pris. I øvrigt må du overveje den billigste form for levering, som oftest – hvad end man er i Odense, Brønderslev eller Fredensborg – vil være at få fragtfirmaet til at bringe dine produkter til et afhentningssted.\nDet er jo usædvanlig nemt for forbrugerne at finde de bedste priser på tværs af internet webshops, og herved har massevis af SKS firmaer på nettet fundet det nødvendigt at nedskære salgsværdien på deres produkter – til børn og babyer, men ligeledes til kvinder og mænd – betydeligt, og endda nogle gange byde på portofri levering.\nDet kan dog imidlertid være lukrativt at kigge forbi nogle få internet webshops efter udsalg på SKS Wire cage – Flaskeholder – Aluminium – Sort før du gennemfører din bestilling, således at du er velinformeret til at få fat i den bedste pris.\nMan skal imidlertid ikke glemme, at når en internet forhandler tilbyder en vare for en udsalgspris som kan ses som ufattelig tiltalende, så bør det ofte være et signal om en bedragerisk e-butik. Shopping med kort er dog omfattet af en anordning, der begunstiger køberen overfor fup internet forretninger.\nVi tilråder generelt bestillinger med betalingskort eller MobilePay. Som en alternativ mulighed bør du vælge en afbetalingsordning fra eksempelvis ViaBill, for så vidt du hellere vil afdrage pengene over en periode.\nForinden folk handler hos en SKS shop på nettet behøver man principielt læse shoppens handelsaftale, det er dog i reglen et tidskrævende arbejde.\nEn nemmere løsning kunne måske være at se hvorvidt internet selskabet er støttet af e-mærket, fordi det generelt er et kendetegn for at e-forhandleren opfylder de gældende danske regler, udover at den rutinemæssigt monitoreres af sagkyndige der har indsigt i de gældende regler. Desuden får du chance for support, for så vidt du udsættes for dilemmaer i forbindelse med din handel.\nI øvrigt tilrådes det at køber er sat ind i de mest basale bestemmelser der kan håndhæves i forbindelse med købet, eksempelvis hvilken byttepolitik online firmaet lover. I den forbindelse er det samtidig relevant, at man stadig opbevarer ens ordremail, således man i fremtiden vil kunne eftervise handlen af SKS Wire cage – Flaskeholder – Aluminium – Sort, uanset om du søger produkter til en kvinde eller mand.\nTrustpilot bringer dig temmelig passende chancer for at gøre dig bekendt med en hel del nuværende køberes erfaringer og derfor er det at foretrække, at du udforsker webbutikkens kritik af SKS Wire cage – Flaskeholder – Aluminium – Sort inden du køber.\nFacebook indebærer derudover uden sammenligning fantastiske metoder til at få indtryk af online virksomhedens kundefokus. Desuden er der nogle online outlets som tilbyder kunderne at afgive en vurdering af købsoplevelsen, som tillige bør udnyttes til vurdering af tilfredsheden hos kunderne.\nHjemmesiden er reklamefinansieret. Vi har samarbejdsaftaler med et hold af netbutikker i form af at vi markedsfører firmaernes tilbud, og modtager honorar såfremt de besøgende vi sender videre laver en transaktion.\nOplysninger om varer og e-butikker understøttes hyppigt, men vi kan ikke give garantier imod rettelser der er implementeret siden seneste opdatering af de viste oplysninger.


Voldsomste lavine nogensinde i Island - udløser seks meter høj tsunami - TV 2\nVoldsomste lavine nogensinde i Island - udløser seks meter høj tsunami\n18. jan. 2020, 17:02\nSunkne både ligger i havnen i Flateyri efter lavinen 14. januar. Foto: Scanpix / Icelandic Coastguard\nFlere laviner ramte den nordvestlige del af Island. De ramte i samme område, som i 1995 var udsat for den største lavinekatastrofe i Islands historie.\nDen lille by Flateyri i det nordvestlige Island er omkranset af volde, der skal kunne modstå laviner. Alligevel blev byen tidligere på ugen ramt af to store laviner, hvoraf den ene bliver betegnet som den værste, der nogensinde har ramt landet.\nDe to laviner blev udløst tirsdag aften, og med op til 200 kilometer i timen sendte de enorme mængder sne ned mod Flateryri.\nDen ene var så kraftig, at lavinesikringen ikke kunne modstå lavinen, der ramte et hus i den øverst beliggende del af byen.\nResten af lavinen fortsatte ned over et havneområde og videre ud i fjorden, mens en anden lavine på den modsatte side af byen ramte en marina.\nHer ødelagde de enorme mængder sne og bølger forårsaget af lavinen ifølge den islandske tv-station RÜV alle både i marinaen undtagen én.\nLavinen sendte store mængder sne ud i fjorden. Foto: Scanpix / Icelandic Coastguard\nLavine skabte seks meter høj tsunami\nSamtidig med lavinerne i Flateyri blev en tredje lavine udløst på et fjeld i den nærliggende fjord Sugandafjörður. Den skabte i den blot 600 meter brede fjord en tsunami på seks meters højde, der ramte byen Suðureyri.\nTsunamien skyllede ind over byen og forårsagede skader på huse og bygninger i havneområdet, men ingen mennesker kom noget til.\nPige lå 40 minutter under to meter sne\nIfølge Morgunbladid kunne en mor sammen med to børn redde sig ud af det hus i Flateyri, der blev ramt af lavinen, mens en 14-årig pige lå begravet under snemasserne i 40 minutter, inden hun blev reddet.\nEgill Ólafsson, en af de redningsfolk, der kort tid efter nåede frem til huset, fortalte til Morgunbladid, at huset var fyldt med sne, og at der kun var 50 til 60 centimeter frit op til loftet, hvor redningsfolkene kravlede ind.\nVed hjælp af lavinestænger fandt de den 14-årige pige, der var begravet under to meter sne.\nHun, hendes mor og de to søskende blev reddet af den islandske kystvagt og efterfølgende sejlet til hospitalet i Ísafjörður.\nFlateyri set fra helikopter efter lavinen 14. januar. Lavinesikringen ses ovenfor byen, og den kraftigste del af lavinen bevægede sig udenom Flateyri for at ende i fjorden. Foto: Scanpix / Icelandic Coastguard\nKraftigste lavine nogensinde på Island\nIfølge den islandske vejrtjeneste er den ene af lavinerne ved Flateyri den voldsomste, der nogensinde har ramt Island, og radarmålinger viser, at lavinen havde en hastighed på mellem 150 og 200 kilometer i timen, da den rasede ned ad den stejle fjeldside.\nLavinerne i det nordvestlige Island kom efter to døgn med kraftigt snefald og blæsende vejr med vindstød af stormstyrke.\nDet nordvestlige Island har haft de største lavinekatastrofer\nLavinen i Flateyri bragte minder om de to værste lavinekatastrofer i Islands historie.\nTo laviner ramte med ni måneders mellemrum netop Flateyri og den nærliggende mindre by Súðvík i det nordvestlige Island.\nI januar 1995 ramte en 200 meter bred lavine tidligt om morgenen Súðvík, hvor den ramte 19 huse. 14 mennesker mistede dengang livet.\nI oktober samme år blev Flateryri ramt af den indtil da voldsomste lavine i Island, hvor 17 huse blev ødelagt af lavinen, der kostede 20 mennesker livet.\nFlateyri ligger nedenfor det 660 meter høje fjeld Skollahvilt. Lavinesikringen ses som en vold ovenfor byen. Foto: Christian Bicke / Wikimedia Commons\nKatastrofen i Flateyri betød, at der som lavinesikring efterfølgende blev bygget en stor vold omkring byen.\nDen har indtil tirsdag holdt laviner på afstand af den lille by med 200 indbyggere.


Forstærker opgradering, Hvilken? - Forstærkere - Festivalanlæg dk\nForstærker opgradering, Hvilken?\nMay 12, 2013 in Forstærkere\nHejsa! Havde i det tidligere års festival lavet et festivalsanlæg med følgende højtalere: http://www.disconetto.dk/shop/12-hoejtt ... 2577p.html (IMG STAGE LINE - SPA-12PA) Som forstærker brugte vi en Lepai (TA2020). For at få noget bedre ud af højtalerne, hvad ville jeres anbefaling så lyde på? Og vil det være nødvendigt at skulle køre 24 volt?\nRe: Forstærker opgradering, Hvilken? hvis i vil et step op så er det mest rekomanderede at købe en AMP9 eller TK2050 fra ebay og kører 24v. Evt. gør så i kan kører 12v på ta2020 og 24v på amp9/tk2050. så ka i sætte AMP9/tk2050 på om aftenen til party


En Abbed med Pibekrave\nReformationen slog langsomt igennem. Ofte genbrugte man ældre ting, så de passede bedre sammen med den nye tro. En sådan skæbne overgik abbed Peders altertavle fra Esrum klosterkirke og dermed også abbed Peder selv.\n09.11.2015 | Laura Katrine Skinnebach\nIll2. Detalje af ill1; Abbed Peder, nu med pibekrave, skæg og paryk. Dateringen af ændringerne er foretaget af Danmarks Kirker på baggrund præsteportrætterne i kirken, som i midten af 1600-tallet er præget af de store pibekraver.\nIll1 Altertavlen fra Esrum; Forneden i corpus står; ”Memoria reuerendi in Chr(ist)o petris abbatis in esrom ano d(omi)ni mccccxcvi” (Minde om den ærværdige fader i Kristus abbed Peder år 1496). Under helgenfigurerne står ora pro nobis opfordringerne; ”Sant bernhardus ora pro n(obis)”, ”S. Osla ora pro nobis,” ”Santa iuliana ora pro n(obis)” og ”Santa felicitas Sa fhuiencia or(a pro nobis).” (Foto: Nationalmuseet, Danmark © Creative Commons)\nUnder reformationen introduceres nye teologiske ideer og nye måder at praktisere troen på. Det nye indoptages og indvæves gradvist i den sociale og religiøse dynamik. At ændringerne ikke skete fra den ene dag til den anden, kan man se i den tidlige lutherske materielle kultur.\nEt godt eksempel er altertavlen fra Esrum klosterkirke. Tavlen stammer fra den sene middelalder og blev betalt af klostrets abbed, Peder, i 1496. Midterfeltet (ill.1) består af dels af en Golgatha-scene af den type som kendes fra adskillige danske 1400-tals altertavler, og dels fire helgenrelieffer. Under hvert relief står en typisk middelalderlig bøn, ora pro nobis, ’bed for os’, som en stående bøn til helgenerne om at bringe de troendes bønner videre til Gud. Tavlen havde oprindeligt fløje med helgenfigurer på indersiden, men som det vil fremgå af tavlens videre levnedsløb, blev de fjernet en gang i 1800-tallet.\nAbbed Peder får fipskæg og krave\nI 1559, dvs. efter reformationens officielt var gennemført i Danmark, blev tavlen skænket til Skt. Olai Kirke i Helsingør, hvor den fungerede som højaltertavle indtil 1664. Undervejs gennemgik tavlen nogle tilpasninger. I 1579 blev tavlen for første gang ændret. En Claus maler blev sat til at male bibelord og malerier på fløjenes indersider, og bagsiden blev malet grøn. Sådan stod den frem til 1621 hvor Cort snedker gik den efter, blandt andet fordi den ene fløj ikke kunne lukke. Den mest iøjnefaldende ændring skete dog først i midten af 1600-tallet da tavlens oprindelige stifter, abbed Peder, der knæler ved foden af korset, blev udstyret med paryk, fipskæg og pibekrave efter tidens præstemode (ill.2). I 1664 blev tavlen skiftet ud med en ny altertavle, og den gamle tavle blev nu flyttet til en væg i kirken. En maler blev bestilt til blandt andet at forgylde bogstaverne. I 1700-tallet kom tavlen til Holme-Olstrup kirke hvor den fungerede som højaltertavle indtil den i midten af 1800-tallet til dels blev skilt ad og blandt andet mistede sin fløje. I 1948 endte den på Nationalmuseet.\nReformationen finder langsomt sin form\nHistorien om Esrum-tavlen illustrerer, hvordan det middelalderlige og det lutherske tankegods gradvist væves ind i hinanden i perioden efter reformationen. De velkendte motiver og ora pro nobis referencerne kom efterhånden til at stå side om side med bibelord og billedet af den nye tids autoritet, præsten fremfor munken. Tavlen er et vidnesbyrd om at den tidlige lutherske periode var en tid hvor det lutherske langsomt var ved at finde sin egen form med middelalderens formsprog og tankegods som bagtæppe.\nMateriel kultur, Laura Katrine Skinnebach