Referat: Ordinær generalforsamling 2014 i Arkitekternes Pensionskasse 24. april PDF\nDownload "Referat: Ordinær generalforsamling 2014 i Arkitekternes Pensionskasse 24. april 2014"\n1 Referat: Ordinær generalforsamling 2014 i Arkitekternes Pensionskasse 24. april 2014 Formalia Antal fremmødte 80 Fuldmagter til bestyrelsen 3 Fuldmagter til 3. mand 4 Instruktionsfuldmagter 0 Stemmer i alt 87 Dagsorden Resultat Bestyrelsens anbefaling 1 Valg af dirigent (bestyrelsen indstillede advokat Lars Svenning Andersen) Valgt For 2 Bestyrelsens beretning Ikke til afstemning - 3 Forelæggelse og godkendelse af Årsrapport 2013 Godkendt For 4 Forslag fra bestyrelsen og medlemmerne (der var ingen forslag) Andre emner fra medlemmerne 1: Redegørelse om åbenhed i AP og Unipension om politik og strategi Ikke til afstemning - 2: Redegørelse om Arkitektforbundets bestyrelsesudpegning Ikke til afstemning - 6 Oplæg om vores tilgang til Stranded Assets og ESG (Environmental, Social and Governance) Ikke til afstemning - 7 Valg til bestyrelse Lars Thiis Valgt For 8 Valg af revision Revisorkandidat: Lone Møller Olsen, statsautoriseret revisor Valgt For Revisorsuppleant: Jacques Peronard, statsautoriseret revisor Valgt For 9 Sted for næste års generalforsamling Odense Valgt For 10 Eventuelt - - 1\n2 Indholdsfortegnelse DAGSORDENENS PUNKT Valg af dirigent... 4 DAGSORDENENS PUNKT Bestyrelsens beretning... 5 DAGSORDENENS PUNKT Forelæggelse og godkendelse af Årsrapport DAGSORDENENS PUNKT Forslag fra bestyrelsen og medlemmerne DAGSORDENENS PUNKT Andre emner fra medlemmerne Emne 2: Redegørelse om Arkitektforbundets bestyrelsesudpegning Emne 1: Redegørelse om åbenhed i AP og Unipension om politik og strategi DAGSORDENENS PUNKT Oplæg om vores tilgang til Stranded Assets og ESG (Environmental, Social and Governance) DAGSORDENENS PUNKT Valg til bestyrelse DAGSORDENENS PUNKT Valg af revision DAGSORDENENS PUNKT Sted for næste års generalforsamling DAGSORDENENS PUNKT Eventuelt\n3 Inden generalforsamlingen holdt fremtidsforsker Anne Skare Nielsen foredrag Fra pension til passion. Formanden Mette Carstad bød velkommen til generalforsamlingen i Arkitekternes Pensionskasse. Lars Thiis indledte med at fortælle om Designmuseet, hvor generalforsamlingen blev afholdt. Formanden: Jamen tak til Lars. Nu er vi så næsten klar til at gå i gang med det formelle. Jeg vil lige sige til jer, at som I jo allerede har lagt mærke til, så har vi lavet lidt om på det setup, som vi har i generalforsamlingen. Også den måde, som vi sidder på. Vi sidder ved runde borde, og dermed kan vi tage nogle borddrøftelser undervejs. Det foregår uden for referat, men giver selvfølgelig mulighed for, at man derefter kan samle op i fælles forum. Bestyrelsen har vi sat ud ved de runde borde, så de også kan drøfte tingene undervejs med jer. Vi har sløjfet en talerstol. I stedet for vil der gå et par medarbejdere fra administrationen rundt med mikrofoner, og mon ikke I allerede har set dem. Så har vi også ændret på, hvornår vi holder pause. Vi holder en pause undervejs i generalforsamlingen og det vil sige, at når vi på et tidspunkt er færdige med generalforsamlingen, så er vi helt færdige vi kan ikke blive i disse lokaler. Vi har nogle gæster udefra. Vi har vores nuværende revisor Lone Møller og så har Jacques Peronard og de er begge to fra Deloitte. Og så har vi vores administration. De er også godt repræsenteret her i dag. Der er selvfølgelig direktøren, Cristina Lage, og så er der flere fra administrationen. Vi præsenterer ikke jer alle sammen, men I må gerne lige rejse jer op, så vi kan se, hvem I er. Så har vi hele bestyrelsen til stede. Og dem vil jeg også bede om at rejse jer op. Og bestyrelse, I får lov til også lige at præsentere jer med et par sætninger hver. Jeg synes, at vi starter med Cecilie. Cecilie Hansen, næstformand i bestyrelsen: Jeg er medlemsvalgt arkitekt, har siddet fem år i bestyrelsen og er næstformand og er til daglig er jeg projektleder i Novo Science. Rikke Francis: Jeg kom ind i bestyrelsen i efteråret efter at være blevet udpeget af Arkitektforbundet. Jeg har en stor faglig indsigt i pensionsverdenen, idet jeg i mit daglige virke er ansvarshavende aktuar i Industriens Pension, hvor jeg passer på industriarbejdernes pensionsordning. Bo Boje Larsen: Jeg er udpeget af Akademisk Arkitektforening og har til sommer siddet i bestyrelsen i 3 år. Til daglig arbejder jeg som arkitekt, og jeg er medejer i 3XN Arkitekter, som bor herude på Christianshavn. Niels Olsen: Jeg har været med her i Arkitekternes Pensionskasse siden Jeg er det, der hedder det eksterne revisions- og regnskabskyndige medlem. Jeg er formand for Revisionsudvalget. Jeg har 25 års erfaring i den finansielle sektor, og i dag arbejder jeg som administrerende direktør i VP Securities eller det som i gamle dage hed Værdipapircentralen. 3\n4 Rie Øhlenschlæger: Jeg er indehaver af et lille arkitekt/konsulentfirma der hedder A+B i Aarhus. Jeg blev valgt ind af medlemmerne på generalforsamlingen sidste år, så jeg er det yngste arkitektmedlem og er ved at lære spillets regler. Så det kan godt være, at jeg somme tider siger nogle forkerte ting. Det går alligevel. Lars Thiis: Jeg er også medlemsvalgt og jeg har siddet længe i Arkitekternes Pensionskasses bestyrelse, 20 år. Jeg er ude efter at slå Jean Pierres er det 25. Jeg er selvstændig erhvervsdrivende. Jeg har et arkitektfirma i Aarhus, Cubo Arkitekter. Mette Carstad: Jeg har været med i bestyrelsen siden år 2000, og så har jeg været formand for pensionskassen siden Mit daglige arbejde der er jeg i Bygningsstyrelsen og på vej til Rudersdal Kommune fra 1. maj. Dagsordenens punkt 1 Valg af dirigent Formanden: Inden vi vælger en dirigent, som er første punkt på dagsordenen, synes jeg også, at I rundt ved bordene skal have lejlighed til at præsentere jer for hinanden, så det giver vi jer lige mulighed for lige at tage en runde også ved bordene. [Kort pause] Jeg tror, at vi fortsætter med generalforsamlingen nu og første punkt på dagsordenen er valg af en dirigent. Vi foreslår fra bestyrelsens side Lars Svenning Andersen, som til daglig er partner i advokatfirmaet Bech Bruun, og han er i øvrigt også formand for bestyrelsen i Danske Advokater. Lars var dirigent på Arkitekternes Pensionskasses ekstraordinære generalforsamling sidste år og har i øvrigt en lang erfaring i at være dirigent på pensionskassers generalforsamlinger. Vil du rejse dig op? Dirigent Lars Svenning Andersen: Tak og tak for valget, jeg har glædet mig til. Nu skal jeg lige starte med at finde ud af, om vi overhovedet må være her eller vi ikke må være her. Der er jo sådan en masse formelle regler, der skal overholdes, og det har jeg brugt lidt tid på at kigge på. Har vi nu indkaldt folk rettidigt både via Arkitekten og direkte. Dagsordenen skal have et bestemt udseende, som jeg har tjekket. Og i øvrigt tjekket, at tingene er i orden. Jeg har fået en enkelt henvendelse fra en der sagde, at der står jo, at man skal indkalde til sådan en generalforsamling her. I virkeligheden så er man jo ikke indkaldt, for der står jo på forsiden, at man er inviteret. Er det nu ensbetydende med, at så er det en ulovlig generalforsamling? Det er et interessant spørgsmål og mit svar er, nej, det er også OK. I virkeligheden er det jo bare en venligere måde at indkalde folk på at invitere dem ikke sandt? Jeg tror, hvis jeg var blevet inviteret til session i sin tid, så havde det været meget rarere for mig end at blive indkaldt, så man skal se lidt positivt på det. Og jeg kan altså konstatere, at vi er her lovligt til stede, og derfor kan vi gå i gang med generalforsamlingen. Der er jo andre vigtigere ting på dagsordenen end valg af dirigent, f.eks. bestyrelsens beretning. Jeg giver straks ordet til formanden. Værsgo Mette Carstad. 4\n5 Dagsordenens punkt 2 Bestyrelsens beretning Formanden: Mange tak. Som de fleste af jer vil huske, så havde vi sidste år på vores dagsorden et forslag til ny formålsbestemmelse. Og det forslag havde alle bestyrelserne i Unipension. Det var et todelt forslag, som gav os mulighed for både at udvide og øge administrativt samarbejde med andre og så gav det også mulighed for at forvalte penge fra andre. I Magistrenes Pensionskasse endte medlemmerne med at sige ja tak til den del af formålsbestemmelsen, som handlede om formueforvaltning for andre pensionskasser. I Pensionskassen for Jordbrugsakademikere & Dyrlæger sagde medlemmerne ja tak til hele formålsbestemmelsen. Også her i Arkitekternes Pensionskasse fyldte den diskussion ganske meget. Men det bragte os ud i en ekstraordinær generalforsamling og en urafstemning, hvor medlemmerne begge gange sagde nej til bestyrelsens forslag. Det har vi selvfølgelig taget til efterretning og diskuteret, hvordan vi skulle håndtere i bestyrelsen. Vi har besluttet at fastholde vores nuværende formålsbestemmelse, så længe det ikke giver problemer i vores samarbejde med Unipension eller i vores ønske om at udvikle forretningen. Jeg vil gerne også fortælle om Forca-undersøgelsen, som en del af jer også har fulgt med i og som også var nævnt på sidste års generalforsamlinger. I to måneder har bestyrelsen og administrationen undersøgt Forca, og vi så potentialet for et fint samarbejde på administrationsområdet og vurderede, at der var muligt en økonomisk gevinst i sådan et samarbejde. Det var et kardinalpunkt for os, at samarbejdet ville være til fordel for medlemmerne, og vi havde en god analysefase, hvor vi blev rigtig kloge på vores egen administration, og hvad vi kunne. Men konklusionen af hele analysen og undersøgelsen var, at et samarbejde med Forca ikke kunne gennemføres på vilkår, som var tilfredsstillende for begge parter. Og det offentliggjorde både vi og Forca på vores hjemmesider i slutningen af juni. Det betyder dog ikke, at vi ikke fortsat ønsker mere samarbejde med andre. Vores strategi er fortsat at fremtidssikre pensionskasserne, så vores medlemmer kan få de bedste pensioner. I 2013 har de finansielle markeder været kendetegnet ved stigende aktiemarkeder, som er blevet påvirket positivt af økonomisk opsving i USA og en lempelig pengepolitik fra centralbankerne i USA, Europa og Japan. Sydeuropa har oplevet en vis stabilisering af de økonomiske og finansielle forhold, men den internationale økonomi er stadig udfordret af høj ledighed, lav vækst og høje gældsniveauer. Det er svære betingelser, når man ønsker et stort afkast. Vi har i Unipension alligevel haft et rigtig fint afkast. På denne her slide kan I se afkastet i perioden 2009 og 2013, en femårsperiode. Man kan vælge mange forskellige perioder, men uanset hvad vi vælger, så er det altså det her vi nu fremviser. Vi har den røde graf. Under den har I en grå graf og det er markedsafkastet, som vi sammenligner os med og der kan vi se, at vores afkast er højere end markedsafkastet og har været det i alle fem år. Den her graf er lavet uden at vi har taget vores ejendomme med, så det er alene lavet på vores øvrige investeringer. Selv om der er en vis fremgang for verdensøkonomien i 2013, så er udfordringerne fortsat høj arbejdsløshed og lave investeringer i USA og Vesteuropa. Og det kommer nok også til at præge de finansielle markeder i 2014, så vi forventer ikke, at vores 5\n6 markedsafkast bliver helt så høje i 2014, som de har været i 2013 og måske også i nogle af de forrige år. Pensionskassernes investeringsafkast blev i ,3 % - det er os, der er den røde hvilket kun er overgået af de to andre samarbejdspartnere i Unipension. Sammenligningen er lavet med de officielle afkast for 2013, som er opgjort i vores årsrapport. Forskellen i resultatet, den meget lille forskel, der er på Arkitekternes Pensionskasse og de to andre i Unipension, afspejler, at vi har en højere andel af ejendomme. Sammenligningen er lavet med alle medlemsejede pensionskasser. Jeg ved godt, at I ikke kan se, hvad det er, men I kan finde materialet både i det udsendte og på vores hjemmeside, så den er lavet med alle medlemsejede pensionskasser og alle arbejdsmarkedspensioner i det hele taget. Vi er en meget solid pensionskasse. Medlemmernes samlede formue er næsten 8 milliarder kroner og hvert medlem har i gennemsnit en opsparing på kroner. Soliditeten har igen i 2014 gjort det muligt at give medlemmerne en forrentning på 5,02 % før skat og 4,25 % efter skat. Forrentningen er det, vi kalder kontorenten. Der har været fem gode år oven på finanskrisen. Vi har haft positive afkast og 4 ud af 5 år har det været højere end den kontorente, pensionskassen har givet til medlemmerne. Derfor er vores basiskapital lige nu meget høj. Det består nemlig både af egenkapitalen og de særlige bonushensættelser. Men finanskrisen er ikke længere væk end at vi kan huske lektien. Tabene kan komme meget hurtigt og med en styrke, der er svær at forudse og derfor er det dejligt, at vi nu er godt polstret efter fem gode år. Hvis pensionskasserne nu gav medlemmerne en stor stigning i kølvandet på de gode år, så ville reduktionerne i kommende dårlige år blive meget kraftige og vi ønsker i pensionskassen, at medlemmerne får stabile pensioner og jævne udbetalinger. Hvis vi skuer en lille smule tilbage, så kan I se vores afkast sammenlignet med branchen i 5 år fra 2009 til Tallene, som vi har brugt til denne sammenligning, kommer fra de forskellige pensionsselskabers hjemmeside. Og vi er stolte over de resultater, der er skabt i vores investeringsafdeling. De sidste 5 år har vores samlede investeringsafkast været 54,7 % før skat, og det betyder, at på 5 år 100 kroner investeret i 2009 blev til 155 kroner i I hele perioden har vores investeringsomkostninger omvendt kun udgjort 0,3 % af den formue, som er investeret, og det er meget lavt sammenlignet med, hvad andre bruger på at foretage investeringerne. Igen kan I se, at vi desværre ligger lidt lavere end både PJD og MP. De er henholdsvis nr. 1 og nr. 4 i sammenligningen og igen er forklaringen vores ejendomsinvesteringer. Hvis vi tager dem ud af ligningen og beregner de samme tal, så ville vi ligge som nr. 1. Det er blandt andet derfor, at vi vedtog en ny strategi for vores ejendomme i slutningen af 2012 og satte dem til salg, og vi er godt i gang med at implementere den nye ejendomsstrategi, som der er to overordnede formål med. Det første er at sikre et langt højere afkast. De ejendomme vi har haft indtil nu, har givet for lille afkast og det er jo en kombination af driftsafkast og værdistigninger. Det andet formål er at sprede risikoen. Tidligere har vi udelukkende haft danske ejendomme, og det har gjort os meget sårbare. Nu går vi efter både danske og globale ejendomsinvesteringer, som spreder risikoen. Arbejdet med at implementere ejendomsstrategien følger planen og der har været en pæn interesse fra potentielle købere. Vi har i 2013 afhændet ca. halvdelen af vores ejendomme, og salgsprocessen fortsætter i Vi står stærkt og er ikke tvunget til at sælge, så vi har god tid til at vente på den rigtige salgspris for den enkelte ejendom. Den nye strategi medfører ikke, at vi slet ikke investerer i danske ejendomme, men det handler om at have den rette fordeling af både danske og udenlandske. Derfor har vi sammen med MP og PJD oprettet Unipension Ejendomme, som er en fælles fond, hvor vi samler de danske erhvervsejendomme. 6\n7 I 2013 havde vi arbejdet med ansvarlige investeringer i 5 år, og i Arkitekternes Pensionskasse havde vi arbejdet med ansvarlige investeringer meget længere tid. Nu hedder det ESG og det står for environmental, social and governance. Visionen har fra begyndelsen været at skabe et afkast blandt de bedste men samtidig på et ansvarligt grundlag. Og siden 2009 har vi arbejdet målrettet i Unipension med at fastlægge retningslinjer for alle typer af investeringer. I første ombæring omfattede retningslinjerne kun de børsnoterede aktier og virksomhedsobligationer. Men i slutningen af 2013 manglede vi stadigvæk et par investeringstyper at blive underkastet ESG. I dag omfatter retningslinjerne alle typer af investeringer. Retningslinjerne for fast ejendom og for unoterede aktier og statsobligationer er besluttet og vedtage for nylig, og de er derfor stadig ved at blive implementeret. Jeg vil godt knytte en enkelt kommentar til vores arbejde med ESG. Pensionskassens opgave er ifølge lovgivningen at sikre medlemmerne et godt afkast, og vi har besluttet, at det vil vi gøre på et ansvarligt grundlag. Vores udgangspunkt er objektivt. Vi ser det i form af juridiske beslutninger og vores retningslinjer for ansvarlige investeringer bygger også på juridiske beslutninger, som national lovgivning, internationale konventioner og sanktioner. Vi vil ikke påtvinge vores medlemmer bestemte politiske holdninger, og vi agerer derfor ikke på baggrund af politiske beslutninger som f.eks. resolutioner. Det er også grunden til, at vi f.eks. ikke mener, at vi skal gå ud og sælge vores aktier, fordi der er nogle, som beskæftiger sig med fossile brændstoffer eller ekskludere selskaber, fordi de opererer direkte eller indirekte på Vestbredden eller i andre af den slags lande. Unipension blev dannet i 2008 for at udvikle pensionskasserne og nedbringe omkostningerne. Vi kan i år gøre første status for den rigtige femårsperiode med Unipension, og det ser godt ud. Vi har fået mere for mindre. Administrationsomkostningerne er faldet til 932 kroner om året i gennemsnit pr. medlem. I 2012 var der en større momsrefusion som gjorde, at det ser lidt specielt ud, men ellers er tendensen faldende omkostninger. De kommende år bliver det så sværere at holde omkostningerne nede uden mere samarbejde. Vi ønsker at fortsætte optimeringen de kommende år, men det bliver sværere og sværere at blive ved med at effektivisere og procesforbedre, og det er der to overordnede årsager til: myndighedskrav er det ene og udbygning af vores medlemsservice er det andet. Der er simpelthen grænser for, hvor meget vi kan optimere og nedbringe omkostningerne alene, og det var da også den erkendelse, som førte til hensigtserklæringen om samarbejde med Forca. Så selv om lige det samarbejde ikke blev til noget, er der ikke ændret noget ved vores strategiske ambitioner. Vi ønsker stadig at fremtidssikre medlemmernes pensionskasse, vores alle sammens pensionskasse, med samarbejde og partnerskaber med andre pensionskasser. Sammenligningen her viser de forskellige pensionsselskabers administrationsomkostninger pr. medlem og oplysningerne stammer fra de respektive selskabers årsrapporter. Konklusionen er, at vores administrationsomkostninger pr. medlem er høje, når vi sammenligner med de arbejdsmarkedspensionskasser, som har fordel af et langt større volumen, og at størrelse betyder noget kan vi også se på Magistrenes Pensionskasse. De er 10 gange flere medlemmer end os og deres omkostninger til administration i gennemsnit pr. medlem er kun 500 kroner mod vores 932. Det skyldes jo bl.a., at der er en del omkostninger, som er pensionskassens egne direkte og som ikke bliver fordelt med vores fællesskabsfordelingsnøgle. Eksempelvis generalforsamlingen her. Vi er langt færre medlemmer som deler omkostningerne, mens Magistrenes Pensionskasse har ca medlemmer. Ikke desto mindre kan vi ved en sammenligning med andre små pensionskasser se, at effekten af samarbejdet i Unipension ikke er udeblevet. Her sammenligner vi os med andre pensionskasser op til medlemmer. Og når man ser på alle de små, som er dem, som ligger nede i bunden af denne 7\n8 her graf, så kan vi se, at vi faktisk ligger rigtig, rigtig fint blandt de billigste, om ikke den billigste, blandt de små. Men vi har også udviklet vores medlemsservice. Der er stadigvæk ret mange danskere, som ikke interesserer sig for pension, og det er jo virkelig ærgerligt, for pensionsopsparing er en af livets allerstørste opsparinger. Den manglende interesse kan skyldes flere ting. Dels er der jo psykologisk rigtig lang tid til pensionen, når man er ung, og dels kan det virke kompliceret at sætte sig ind i tingene. Øget interesse kan muligvis føre til større pension og til forsikringsdækning, som passer bedre til de behov, hvor man nu er i sit liv. Og derfor arbejder vi for at højne medlemmernes interesse for deres pension ved at gøre to ting. Vi øger vores medlemsservice, og vi arbejder med enkelthed og nærvær, så det bliver lettere at interessere sig for pensionen. Det at pensionsstof bliver opfattet som meget kompliceret er jo i sig selv en barriere i forhold til at højne interessen. Vi er i dag i kontakt med ca. 10 % af vores medlemmer i løbet af et år, og det tal vil vi gerne have længere op. Derfor arbejder vi også på en interaktiv løsning, der så vidt muligt kan genskabe den oplevelse, som medlemmerne får, når de er i personlig kontakt med vores rådgivere. Og dermed imødekommer vi også vores medlemmers ønske om at kommunikere med os elektronisk. Samtidig er vi ved at se på, hvordan vi kan bidrage til en forståelse af, hvordan pensionsopsparingen indgår som en integreret del af medlemmernes samlede økonomi. Vi har tillige Min Pension med online rådgivning, som medlemmerne selv kan booke på vores hjemmeside og det er et tilbud, som flere og flere medlemmer benytter sig af. Vi har startet en arbejdsgruppe, som er ved at undersøge muligheden for en gennemgribende ændring af reglerne på invalideområdet. Behovet er opstået i kølvandet af fleksjob- og førtidspensionsreformen. Reformen har medført, at nogle af vores regler for invalidepension ikke længere er tidssvarende og kan føre til uhensigtsmæssige eller måske unfair afgørelser for medlemmerne. Det gælder både i forbindelse med tilkendelse af invalidepension og i forbindelse med reglerne for modregning. Og problemet bliver jo større i takt med at flere og flere af vores medlemmer bliver omfattet af reformens regler. Invalideområdet er særdeles komplekst og alle problemstillinger vurderes i sammenhæng for at sikre, at de kommende regler bliver både fair og praktisk gennemførlige og som led i det arbejde vil vi også gå i dialog med både medlemmer og med faglige organisationer, men det er i sin vorden. Tal fra Danmarks Statistik viser, at danskernes middellevetid bliver ved med at stige, og vi kan dermed forvente at leve længere eller som Anne sagde, vi bliver flere og lever længere. Kvinders middellevetid var i år og det tilsvarende tal for mænd var 78 år. På 10 år er det faktisk en forøgelse på 2½ år for kvinder og på 3 år for mænd og alle forventer, at den udvikling fortsætter så presset på vores pensionsordninger fortsætter tilsvarende. At vi lever længere betyder så heldigvis også, at perioden efter arbejdslivet bliver længere og dermed stiger behovet for at kunne finansiere en længere pensionisttilværelse. Men vi bliver så også længere på arbejdsmarkedet, så på den måde kommer tingene jo til at hænge sammen. Sådan gav pensionsreformen, der var for et par år siden, jo også muligheden for, at jo længere vi lever, jo højere sætter man pensionsalderen. Arkitekter lever i gennemsnit halvandet år længere end en gennemsnitlig dansker, og det er selvfølgelig positivt for arkitekterne, men det stiller så igen også krav til, at pensionen kan følge med og give tryghed hele livet og det kan vores pensionsordning. Vi har pensionsordningen med fra første dag på jobbet og så til den dag, vi ikke er her mere, både i alderspension og i gode forsikringsordninger ved tab af erhvervsevne. Siden 2008 er medlemmernes tilbagetrækningsalder steget med et år og syv 8\n9 måneder og det betyder, at den første pensionsudbetaling bliver skubbet samtidig med at medlemmerne sparer mere op. Og nu til noget lidt andet. Cirka hvert fjerde år kommer Finanstilsynet på besøg i pensionskassen. Det er et ordinært tilsynsbesøg og nogle kalder det et serviceeftersyn. Tilsynet gennemgår alle pensionskassens forhold for at sikre, at vi driver en sund og god forretning som er i overensstemmelse med lovgivningen. Det er pensionskassens eksistensgrundlag at skabe værdi til medlemmerne, men ingen værdiskabelse uden risiko og derfor er risikostyring et centralt begreb for alle medarbejdere i pensionskassen, og vi arbejder systematisk med at identificere, nedbringe og styre vores risici. Da Tilsynet var på besøg i vores fondsmæglerselskab for to år siden, endte det med en glad smiley. Vi kender ikke udfaldet af Tilsynets besøg her i foråret endnu, men vi forventer at få den endelige inspektionsrapport i starten af juni måned. Både vi og Tilsynet vil offentliggøre rapporten på vores hjemmesider. I henhold til regler fra Finanstilsynet skal vi en gang om året foretage en selvevaluering i bestyrelsen med henblik på drøftelse af vores samarbejde og vores kompetencer. Vi har netop gennemført evaluering og det er en sund øvelse, hvor vi får set hinanden dybt i øjnene med hensyn til mål og resultater og samarbejdet med kompetencerne i bestyrelsen vurderet op imod forretningsmodellen og konklusionen er, at vi faktisk er ganske godt kørende, selv om vi altid kan blive bedre. Og det sidste arbejder vi intenst med, med temadage, bestyrelsesseminarer og efteruddannelse. Finanstilsynets regelsæt om kollektive kompetencer i den samlede bestyrelse stiller krav om, at vi kollektivt skal have viden inden for alle områder og især inden for investering og forsikring samt ledelsesmæssig erfaring på topchefniveau i en finansiel virksomhed. Det må ikke hvile på et enkelt bestyrelsesmedlems skuldre, og derfor er vi glade for, at Arkitektforbundet har udpeget Rikke Francis til vores bestyrelse sidste år. Rikke Francis og vores andet lovpligtige sagkyndige bestyrelsesmedlem Niels Olsen opfylder tilsammen Finanstilsynets krav til kollektive kompetencer inden for netop investering og forsikring ligesom kravene til ledelsesmæssige kompetencer og øvrige kompetencer også er opfyldt i den samlede bestyrelse. Efter reglerne i Lov om Finansiel Virksomhed skal I også oplyses om aflønning af bestyrelse og direktion i 2013 og 2014 samt fremtidsudsigter for I 2012 vedtog generalforsamlingen vores lønpolitik, så den behøver vi ikke gennemgå, men vi kan redegøre for, hvordan vi overholder lønpolitikken, og det kan man se på vores hjemmeside. I 2013 er bestyrelsens 7 medlemmer blevet honoreret med i alt kroner og det indeholder også transporttilskud og regulering i forhold til manglende fortjeneste på grund af efteruddannelse. Det forventes at det er samme niveau i de næste to år i 2014 og Administrerende direktør Cristina Lages løn har siden hun tiltrådte i efteråret 2011 været uændret, men i 2013 er direktørens løn blevet reguleret, så hun i alt får kroner, hvilket er Arkitekternes Pensionskasses andel af direktørens løn. Der vil også være en genforhandling af den løn igen i Cristina Lages løn svarer til 12,03 % af den samlede udgift i Unipension. Vi følger selvfølgelig med i, hvad andre tilsvarende job bliver aflønnet med. Vi vil ikke være lønførende, men vores lønninger skal heller ikke afholde os fra at tiltrække de bedste hoveder. Aflønningen skal matche indsats og de finansielle virksomheder, vi normalt sammenligner os med. Tak for ordet. Dirigent: Ja, tak til formanden. Jeg skal lige starte med at sige, at der er 80 fremmødte. Der er givet 3 fuldmagter til bestyrelsen, der er givet 4 fuldmagter til andre, så der er altså 87 9\n10 stemmeberettigede, hvis de skulle komme til at stemme om et eller andet. Og ellers var tanken nu, at man lige tog lidt borddrøftelser. Nu har vi fået formandens beretning, og der er jo så en anledning til at drøfte, om der er nogen ting, man savner, om man er trygge ved den beretning og de ting, der er sket, og der kan også være andre ting, man har lyst til at drøfte. Så tanken var, at man lige tog 5 minutter omkring det. Men jeg vil godt sige, at der er jo flere af punkterne, som vi kommer tilbage til. Dem, der har styr på dagsordenen, vil jo vide, at spørgsmål om afkast, spørgsmål om ejendomsporteføljerne, spørgsmål om ESG er noget, vi kommer tilbage til på senere punkter på dagsordenen. Der vil jeg foreslå, at vi i hvert fald i plenum tager det på det tidspunkt, men ellers er ordet frit ved bordene. Det vil sige, vi tager 5-7 minutter til drøftelse af rapporten og eventuelt også drøftelse af, om der er nogle ting, der skal stilles spørgsmål om. Så værsgo at snakke. [Kort pause] Dirigent: Jeg fornemmer jo, der er en god snak ved bordene. Det er også rigtig vigtigt, men vi har jo en meget lang og spændende dagsorden, vi skal igennem, så derfor tillader jeg mig at afbryde. Som sagt er der jo en række af emnerne, vi kommer tilbage til, hvor der også vil være mulighed for at få uddybning af nogle af de ting, der er blevet sagt. Men det er også således, at der er også mulighed for nu, hvis der er nogen, der har spørgsmål eller kommentarer, og jeg beder lige om, at når man rejser sig, at man lige siger sit navn. Jeg har noteret jer. Værsgo. Hans Henrik Kock: I indkaldelsen til generalforsamlingen fremhæver man, at man har fået 100 kroner til at blive til 155 kroner, og det er jo ganske flot. Det har vi også hørt nu i gennemgangen her, at der er det afkast. Det svarer i øvrigt lige præcis til de fem år, jeg har været på pension og det vil jo så sige, at i den periode er den kapital, jeg havde stående på en eller anden måde i farten jo så er blevet forøget. Jeg kan konstatere, at det, jeg får udbetalt i Arkitekternes Pensionskasse er nøjagtigt det samme beløb i kroner og ører i den periode. Jeg har godt hørt Mette Carstad lige forklare om polstring, og det er selvfølgelig også fint nok. Men i en eller anden forstand skulle man tro, at et afkast ville på en eller anden måde afspejle sig. Jeg kan ikke lade være at sammenligne med en ratepension, jeg har kørende ved siden af, hvor jeg har taget den over 20 år og jeg må tro, at Arkitekternes aktuarer regner med, at man ikke lever meget mere end 20 år, hvis man er 65 år, når man går på pension. Så det er også sammenligneligt. Og der har jeg nogenlunde den samme hovedstol, som da jeg startede for 4-5 år siden og den afspejler jo så selvfølgelig, at man får flere og flere kroner udbetalt, fordi nu er der en kortere periode tilbage, ikke at leve i, det ved man jo aldrig, men inden de 20 år er gået. Det mener jeg også burde gøre sig gældende i afkastet. Hvordan kan det være, at det udbetalte beløb står stille? Ole Bjørn Petersen: Jeg har et spørgsmål til den årsrapport, vi har fået tilsendt med posten. På side 29 er der den uafhængige revisors erklæring, og der er lavet en resultatopgørelse. Først vil jeg selvfølgelig gerne have lov til at rose bestyrelsen og administrationen for den flotte tilvækst. Det er godt gået i det marked, vi er i i dag. Jeg har to små spørgsmål til resultatopgørelsen. Det ene det er administrationsomkostningerne. Der fremgår det, at de faktisk er stigende fra 7,6 millioner til 7,7-7,8 millioner. Jeg går så ud fra, når du Mette siger i din opgørelse, at det er faldende, så er det fordi, medlemsantallet er stigende. Men det der så bekymrer mig lidt mere det er længere nede under administrationsomkostninger, den sidste linje totalindkomsten, så er den faldende fra 383 millioner til 207 millioner. Det kunne jeg godt 10\n11 tænke mig lige at høre lidt om, om det har nogen betydning eller det bare er noget regnskabsteknisk. Så er der en sidste ting og det er jo selvfølgelig glædeligt, det er så side 32, det er egenkapitalopgørelsen til allersidst står der, det er omkring skyggekontoen, og der er jo så kommet nogle nye regler for, hvordan man opgør det, men der står et dejligt 0, vil det så sige, at det betyder nu, at vi ikke skylder medlemmerne flere penge? Er det rigtigt opfattet? Tak. Jørgen Munch: Vi har her ved bordet snakket om det samme som Hans Henrik Kock var inde på, nemlig det pæne økonomiske resultat, som ikke helt modsvarede de pensioner, vi får. Der er endda nogle, som ikke har det samme beløb i kroner og ører, men lidt mindre. Jeg har været pensioneret i 4 år. I den periode er min pension faldet. Jeg hæftede mig ved, at Mette Carstad sagde, at hvis vi nu gav en stor stigning til folk, så ville vores økonomi på lang sigt ikke hænge sammen, men der er jo ingen, der beder om en stor stigning. Er der ikke et alternativ til en stor stigning? Det er vores spørgsmål. Og mere principielt, det her rejser jo spørgsmålet om en balance mellem generationerne for man kunne jo godt forestille sig, at pensionskassen sparer op til en fremtid, som nogle ikke får, fordi de er for gamle. Og det vil sige, at det må jo selvfølgelig indgå i bestyrelsens overvejelser, hvordan man sikrer ligelighed mellem generationerne og det savner jeg. Så vil jeg sige omkring de der administrationsomkostninger, som der blev efterlyst før, at der er jo to poster med administration. Der er en anden en på 27 millioner også, så det er altså mere end de der 7 millioner, vi snakker om. Tak. Dirigent: Jeg ved ikke, hvem der vil svare. Vi kom jo lidt tilbage til godkendelse af regnskabet, men jeg tror måske, at det vil være fint at tage noget af det nu. Vil du Jens Munch Holst, Økonomi- og Finanschef, værsgo. Jens Munch Holst: Omkring det du sagde at totalindkomsten at den var faldende, og hvis vi kigger længere oppe i resultatopgørelsen, så vil I se, at det også skyldes, at vi i indeværende år har et lavere investeringsafkast end vi havde sidste år. Så havde du omkring skyggekontoen jamen det er rigtigt, at den ene del af skyggekontoen er gået i nul, men der er stadigvæk en del tilbage. Det er skyggekontoen for de særlige bonushensættelser, der er gået i nul, men der er stadigvæk en del af den tilbage på resten af egenkapitalen. Og den sidste fik jeg faktisk ikke rigtig fat i derovrefra, hvad spørgsmålet egentlig gik på, så jeg ved ikke, om det var mig, der ikke hørte ordentligt efter eller hvad. Jørgen Munch: Det ene er: Er der et alternativ til en stor forøgelse af vores pensioner? Og det andet spørgsmål: Hvordan regulerer man forholdet mellem generationerne? Steen Ragn, ansvarshavende aktuar: Nu har formanden jo taget udgangspunkt i afkastet 2009 til Det er mig, der har ansvaret for den beregningsteknik, som ligger bag pensionerne og dermed også den bonus, der bliver indstillet til bestyrelsen. Vi skal jo ikke længere tilbage end 2008, da havde denne her pensionskasse et afkast på minus 22 %. Hvis vi fulgte markedet, hvad vi jo godt kunne, så skulle vi det år, da der er indregnet ca. 5 % i jeres pensioner på forhånd, så skulle vi have sat alle udbetalinger ned med over 25 %. Det er der ingen af vores pensionister, der ønsker, og derfor har vi en ordning, hvor man udjævner. Og ja, i de sidste 5 år er formuen kommet rigtig stærkt igen. Men vi kan altså godt frygte, at det ikke varer ved. Vi har valgt en lang udjævning. Kigger vi på gennemsnitsafkast over de sidste 10 år, så ligger det faktisk lige omkring de 5 %, som rent faktisk også er udloddet. Kigger vi 11\n12 fremad, så er 5 % faktisk et højt afkast, og derfor har bestyrelsen valgt at holde pensionerne i ro, alene for ikke at risikere, at man giver penge nu, som man så må tage i sig igen meget hurtigt. Det ligger også i ordningen, at det ikke er meningen på nogen som helst måde, at der skal generationsomfordeles. Når jeg kan sige det så roligt, så er det fordi 5 år det er jo som Anne Skare sagde, det er jo ingen tid. Pensionskassen regner jo med, at hvis man går på pension allerede som 65-årig, så kan man måske imødese år som pensionist. Er man gift, kan det være, at ens ægtefælle skal have 5-7 år efterfølgende. Det vil sige, det er altså 30-årige perioder vi udlodder over. Det er ikke 1-årige eller 2-årige. Hans Henrik Kock: Igen de 5 %, som du siger, at der er i afkast, hvordan opspares de så. Er det sådan, at når man er gået på pension, så skal man ikke regne med at få en reaktion på, at der er et afkast i gennemsnit på 5 %. Det er rigtigt, som du siger, der var en 22 % nedtur et år, osv., men man ved jo, at værdipapirer, aktier og obligation giver jo noget, der ligner en 5-6 % i gennemsnit gennem årene, så derfor skulle det jo ikke blive nul. Steen Ragn: De 5 %, som vi bruger, de er allerede indregnet i udbetalingen, så du kan sådan set sige, vi starter tårnhøjt. Hvis vi ikke indregnede det afkast, så ville jeg tro, at din pension skulle være omkring 40 eller 45 % lavere dag 1. Det er udtryk for, at de første 5 %, vi tjener, de er altså allerede indregnet i det beløb, I får udbetalt. Med andre ord, hvis pensionskassen tjener 0 % fremover, så kan I imødese, at de udbetalte beløb vil falde med 5 % om året lige så længe I lever. Det er en anden måde at udtrykke det på. Det er fordi, at startbeløbet bevidst er valgt højt, netop fordi det er det, vores pensionister har givet udtryk for de vil gerne have mange penge, når de starter deres pension frem for at få en højere regulering. Kontorenten skal være over 5 %. Hvis den f.eks. er 6 %, så vil jeres pensioner stige med 1 %, hvis vi sætter det til 4 %, så vil de falde med 1 %. Så 5 % er sådan en slags vandstandsniveau. Det er det, der allerede er indregnet. Dirigent: Er der flere ting til bestyrelsens beretning? Vi kommer jo tilbage til de særlige emner som I har rejst. Kirsten Utoft: Det var sådan set et spørgsmål om værdisætninger og det var den tanke, at man flytter ejendomme fra boliger til erhverv. Det vi rent konkret kan se et eksempel på, det er, at vi regnskabsmæssigt har en ejendom, der er sat til 25 millioner. Skattevæsenet har opsat ejendommen efter markedsværdi til 39 millioner, det er det, den er udbudt til salg til, men det er ikke det, den bliver solgt for, men hvad regnes afkastet af? Regnes det af de 25 millioner, som den er sat til i regnskabet eller til det, som skattevæsenet har sat ejendommen til og som i øvrigt er det lejerne så betaler over deres husleje. Men det er en anden side af sagen og dermed ikke påvirker pensionskassen. Jens Munch Holst: Ja, jeg ved ikke helt, om jeg forstå dig korrekt, men det er jo klart, at når vi beregner afkastet i vores regnskabsrapportering, så er det en del af det samlede afkast på investeringsaktiverne. Heroppe kan du se, der vil vi ikke bruge skattevæsenets værdi, fordi det er den værdi, som vi selv har opført i bøgerne, vi beregner afkastet efter. Det vil være den værdi, som vi har fået vurderet aktivet til og det vil jo så være på nuværende tidspunkt de salgsværdier, som vi i princippet har fået vurderet alle ejendommene til, så med udgangspunkt i det, vi får vurderet - afkastet. 12\n13 Kirsten Utoft: Du sagde salgsværdi. Salgsværdien var 39, den regnskabsførte værdi var 25. Dirigent: Det, der bliver sagt, det er, at det er den reelle vurdering af ejendommens værdi, ikke? Jens Munch Holst: Jo, men det jeg hørte dig sige, det var, at du sagde skattevæsenets værdiansættelse, så sagde du den vi har. Skattevæsenets værdiansættelse er jeg, jeg vil ikke sige ligeglad med, fordi det har ikke noget med mig at gøre som sådan, fordi jeg går ind og får vurderet ejendommen. Hvad kan den blive solgt i markedet til? Og det er jo det, vi som du ved, har vi fået vurderet alle vores ejendomme på nuværende tidspunkt. Dirigent: Den faktiske vurdering. En faktisk vurdering er ejendommens værdi. Jens Munch Holst: Det er en fast vurdering, den har fået ude i markedet. Det vil være det, som vi har værdiansat ejendommen til i pensionskassen og det er jo det, som bliver opført. Dirigent: Ja, jeg ved ikke, om vi kan komme det her nærmere? Det tror jeg ikke, at vi kan. Godt, så vil jeg sige, at der er nogle, der er forud for deres tid og allerede i gang med punkt 3. Jeg er kun i gang med punkt 2, men jeg tror, at vi med de her bemærkninger vi skal jo ikke godkende bestyrelsens beretning. Vi kan tage den til efterretning, og så er vi jo allerede meget langt inde i det næste i virkeligheden, som jo er forelæggelse og godkendelse af årsrapporten og der kan være ting, som man vil tage fat i der, men foreløbig så giver jeg altså ordet endnu engang til Jens Munch Holst. Værsgo. Dagsordenens punkt 3 Forelæggelse og godkendelse af Årsrapport 2013 Jens Munch Holst: Tak for ordet. Jeg vil gennemgå nogle væsentlige pointer fra vores årsrapport, men det man kan sige, jeg synes også, at vores aktuar har været meget inde over det, hvad er det egentlig for en model, vi arbejder med? Jo, en pensionskasse, det er faktisk et sted, hvor man får nogle penge ind og der går nogle penge ud. Og det, der så sker med pengene, det er, at dem, der kommer ind med pengene, medlemmerne, de får også pengene i den anden ende. Det vil sige, vi kan gøre en formue op inde i det her setup, og der får vi et investeringsafkast af de penge vi har derinde og de ryger altså ud i den anden ende. Så er der sådan en stat, som også får en del penge af det afkast, vi har, så det er sådan en ind-udmodel. Når man kigger ned i en årsrapport fra et pensionsselskab, og jeg ved ikke, om I selv har den opfattelse, men det har jeg lidt, det er ikke nem læsning og derfor vil jeg koncentrere mig om nogle andre ting. Det jeg vil koncentrere mig om, det er det her med penge ind og penge ud, fordi det tror jeg faktisk er fundamentet i hele det, vi sidder her og diskuterer. Som I kan se på denne mørke linje, så har vi faktisk en vækst i medlemsindbetalingerne, og hvis vi kigger på den orange, så har vi faktisk også en vækst i vores antal af medlemmer, så det er en ret positiv udvikling. I 2013 der har vi en vækst på godt 3 % i medlemmer. Vi forventer sådan set, at medlemsvæksten vil flade ud. Vi forventer også, at vi samtidig også vil have en udfladende medlemsindbetaling, altså indbetalinger. Det sker dels som følge af den 13\n14 aldersfordeling, vi har i kassen og den tur, vi generelt har i samfundet med ældre og yngre årgange. Omkring udbetalingerne, der ser vi også lidt det samme billede. Vi har øverst oppe vores direkte pensionsudbetalinger og nedenunder kan man så se, at det har meget god sammenhæng med den udvikling, der er i alderspensioneringen. Så der er også et stigende antal pensionister, og det vil også gøre, at der er stigende udbetalinger. Hvis vi kigger lidt nærmere på det, så er der faktisk penge, som vi også bruger fra vores egenkapital, så vi trækker også på egenkapitalen. Det har også været lidt drøftet nu, hvor vi faktisk bruger nogle penge til de tillægspensioner, som er en del af udbetalingerne til pensionisterne. Hvis vi kigger på selve fordelingen af vores udbetalinger, så kan vi se, at det er vores alderspensioneringer, der er stigende. Der er også lidt omkring engangsydelserne, men det sker jo også typisk i forbindelse med selve alderspensioneringen, så billedet er ret klart. Vi har stigende pensionister med stigende udbetalinger. De er nok også udfladende over tid, indbetalinger og antallet af medlemmer vil også være udfladende. Jeg prøver at gå lidt videre omkring konsolidering. Jeg synes, at der har været rundet lidt, så kan vi se, at i år har vi altså haft en vækst på 6 % på medlemmernes egne depoter. Vi har haft en 12 % vækst på egenkapital, og vi har på de særlige bonushensættelse en vækst på 15 % og det betyder jo rent faktisk, at der er en betydelig konsolidering af denne her pensionskasse og det gør jo også, at der er penge fremadrettet til pensionisterne. Det er også denne egenkapital som egentlig gør, at vi kan udjævne over tid, som Steen omtalte lige før. Så det er jo en del af modellen. Jeg synes, at det er ret godt budskab at have med, at når det går godt, jamen så får vi også konsolideret vores egenkapital, så vi kan i fremtiden også give en fornuftig pension hele vejen rundt. Så jeg er personligt selv godt tilfreds med denne her model, fordi jeg faktisk også, selv om jeg ikke er i denne her del af Unipension, så er jeg ovre i MP og det er jo samme model. Jeg er egentlig meget glad for det budskab, at jeg er sådan tryg i min pension, fordi jeg kan se, at der ikke er dens store fluktuation i min pension. Jeg tror ikke grundlæggende, at der er så meget mere at sige om regnskabet, med mindre I har nogle spørgsmål. Dirigent: Ja, tak til Jens Munch Holst. Jeg skal lige sige, at årsrapporten er udsendt til jer og man kan se, at revisorerne har givet det der hedder en blank påtegning. Det er på side 28 i årsrapporten. Det tror jeg, at vi kan sidde og nikke til her også, så det formelle er i orden. Er der spørgsmål til regnskabet? Ellers skulle vi jo meget gerne have det godkendt. Ja, der er en enkelt. Og dit navn? Kristian Køie: Jeg har et spørgsmål til bestyrelsens honorar. Jeg kan se en stigning her fra 2013 til 2014 mellem 30 og 40 %. Jeg finder ikke, at der er nogen begrundelse for det. Jeg vil gerne høre: Hvordan kan det være, at Mette Carstad f.eks. skal gå fra i honorar i 2013 til i 2014? Jeg fatter det ikke. Vi skal også spare her. Vi andre vi får ikke samme lønstigninger. Jeg vil godt høre, om der er en god forklaring. Tak. Formanden: Nu ved jeg ikke lige, hvad det er. Det var faktisk pr. 1. januar 2013, at vi besluttede en regulering af bestyrelseshonorarerne. Det var en grundig diskussion, vi havde i bestyrelsen af den arbejdsindsats, som vi lagde, og det tidsforbrug som vi havde i bestyrelsen, som gjorde, at vi faktisk fra 2012 til 2013 lavede en regulering af alle bestyrelseshonorarerne, så der er ikke sket noget fra 2013 til Det er en beslutning, som der faktisk var på generalforsamlingen sidste år. Var det svar nok? 14\n15 Dirigent: Ja, samme beløb i 2014 som i Else Brink Laursen: Det er til egenkapitalen, fordi I sagde, at der blev taget af egenkapitalen til at udbetale til pensionerne, men der bliver også lagt noget til, så hvor er balancen der? Bliver der taget? Men der var også det næste tal i tillæg eller næste igen planche, altså hvor, hvad altså der bliver taget noget fra egenkapitalen til udbetaling til pensioner, sådan forstår jeg det. Så viser du et eller andet sted, nu forsvandt procentsatserne. Jens Munch Holst: Ja, der kan du sige, det her er jo nettovæksten, så der er jo også indregnet et forbrug, der står ikke forbruget til tillægspensioner her i denne her. Den kan du ikke se. Så det er nettovæksten på 6 % på depoterne og så oppe fra egenkapitalen de 12 og de 15 % som på alle bonushensættelserne gør, at det er nettovirkningen, så vi viser ikke her, det komplicerer måske billedet lidt, hvis vi skulle vise nedgang og en vækst, så havde væksten måske set større ud. Else Brink Laursen: Men hvad er summa summarum? Jens Munch Holst: Summa summarum er det, du ser der, fordi det tal, der står på totalen det er det samlede billede, du også kan se inde i regnskabet. Så det er nettovæksttal, vi har der. Else Brink Laursen: Okay, tak. Dirigent: Ja, tak for det. Må jeg betragte det sådan, at vi kan godkende regnskabet. Det kan vi. Ikke med akklamation endnu, men det kan vi da nå endnu. Ja. Dagsordenens punkt 4 Forslag fra bestyrelsen og medlemmerne Dirigent: Så er det sådan, at vi nærmer os jo spisetid, men jeg vil inden vi går over dertil sige, at det er jo således, at hvis vi ser på de følgende punkter på dagsordenen, så er det næste punkt på dagsordenen jo forslag fra bestyrelsen og medlemmerne. Det er der ikke nogen af. Dagsordenens punkt 5 Andre emner fra medlemmerne Dirigent: Men der er punkt 5 andre emner fra medlemmerne og der er det således, som I vil kunne se på side 14 og 15 i udsendte, at der er et emne 1 med en række underpunkter og så 15\n16 er der et emne 2 og emne 2 handler om Arkitektforbundets bestyrelsesudpegning. Nu er det sådan, at vi har den fordel, at vi har formanden for Arkitektforbundet til stede, men han er nødt til at gå, og jeg synes, at netop under det der emne, som er et forholdsvis begrænset emne, var det rart, at han var her. Så jeg vil spørge forsamlingen, om man vil være indstillet på, at vi nu lige tager emne 2 først og derefter får vi noget at spise. Kan I godkende det? Det var dejligt. Emne 2: Redegørelse om Arkitektforbundets bestyrelsesudpegning Dirigent: Det er jo et emne som er kommet fra Christian Skjoldborg, Karen Zahle og Kirsten Utoft, og det er altid sådan, at man nu er der givet en forklaring her, men hvis man ønsker at supplere så er der den mulighed og jeg ved ikke, om der er et ønske om supplering. Det er der, så kommer der lige en mikrofon til dig. Værsgo. Og du må hellere lige fortælle hvem af de tre du er, selv om vi kan gætte til, at du nok hverken er Karen eller Kirsten, så alligevel. Christian Skjoldborg: Sidste år da var jo en del medlemmer, der brugte meget tid og meget krudt på at fremlægge et forslag på generalforsamlingen og det var punkter, som var til afstemning. Det var en lang og sej omgang for alle parter, tror jeg. I det materiale, som var udsendt i forbindelse med generalforsamlingen i år, ja der kan I se, at Karen Zahle og Kirsten Utoft og jeg, vi har så prøvet at følge enkelte af punkterne op, som vi har fundet relevant. Det er også således, som man kan se, at vi har ikke i år lagt det frem til et forslag til afstemning, idet vi forudsætter, at bestyrelsen egentlig kommer med en klar redegørelse og uddybning som tilgodeser det, som vi ønsker. Det er så et spørgsmål, om det er. Men det har vi forudsat i hvert fald. Men lige kort om bestyrelsesvalget. Sidste år opstillede vi to medlemmer, og vi det vil sige to medlemmer fra medlemskredsen. Det var Ebbe Harder og Rie Øhlenschlæger og Rie og Mette Carstad de blev valgt og samtidig var det jo sådan, og det kan jeg godt forstå, at Mette gik fra i stedet for at være udpeget af Arkitektforbundet, så ville hun hellere være valgt på en generalforsamling. Det synes jeg er fornuftigt af en formand. Og samtidig havde vi den opfattelse, at Lars Thiis havde sagt, at han ville stoppe her i år, men det har vi nok misforstået, så vi var begyndt at finde måske en ny kandidat. Men da vi fandt ud af, at Lars ville fortsætte, så opgav vi det. Og så er det, efter at generalforsamlingen sidste år, da var det sådan, at Arkitektforbundet havde udpeget Rikke Francis, og jeg vil gerne understrege, det har intet med dig at gøre personligt, fra Industriens Pensionskasse til at repræsentere Arkitektforbundet og det vil sige, at de repræsenterer de ansatte, som er organiseret i Arkitektforbundet og AA, og der er der i den forbindelse, at da må man ikke glemme, at Arkitektforbundet det er en fagforening. Jeg har selv siddet i bestyrelsen i mange år, da jeg var ansat, og samtidig er det en overenskomstpart for de medlemmer, der har en overenskomstbundet pension. Derfor var det i tidernes morgen, da pensionskassen blev etableret, at DAL og AAR de skulle udpege hvert et medlem. Det er jo super godt, at man havde sikret sig, at de arkitektfaglige grupperinger havde en direkte indflydelse på Arkitekternes Pensionskasse. Og det var en vigtig forudsætning dengang, og det er det også i dag. Og derfor er det helt utroligt, at det er sådan, at Arkitektforbundet egentlig har udpeget et medlem uden for deres egen kreds, og der er det igen. Jeg vil understrege, at du er 16\n17 fantastisk dygtig til dit job, men det har ikke noget med det at gøre, der er det sådan, at der skal man jo, ideen med at man udpeger det er jo simpelthen, at man sikrer de to organisationer, at der er blandt deres medlemmer at man kan udpege et nyt bestyrelsesmedlem og det er klart selvfølgelig de medlemmer, de skal jo have de kvalifikationer og det kan da godt være, at tiden har vist, at man ikke havde de kvalifikationer eller er det forkert? Fordi der er da heldigvis flere, der har været udpeget, og Mette har været udpeget i mange år i Arkitektforbundet og gør det godt på mange punkter, det er ikke det. Så derfor er det, at vi egentlig mener, at den udpegning, der har fundet sted, den er ikke i overensstemmelse med den hensigt, der ligger i vedtægterne, at de to enheder inden for arkitektkredsene skal udpege et medlem og ikke nødvendigvis vælges, og derfor er det sådan set, at vi mener, at det er vedtægtsstridigt og dermed er det en ulovlig udpegning, der har fundet sted. Derfor mener vi, at Arkitektforbundet omgående bør udpege et nyt medlem. Jeg ved ikke rigtigt, hvad der skal ske nu, hvis Arkitektforeningen, altså ikke AA, hvis de skal udpege en. Det kan være, at de går over til at finde en fra landbrugsområdet til at repræsentere sig. Det ved vi jo ikke. Men altså det korte af det lange, det er, at vi mener, at det er forkert og ikke følger hensigten i vedtægterne og man bør bede om, at Arkitektforbundet udarbejder et nyt medlem. Formanden: Tak. Jeg vil lige først slå fast, at der på ingen måde er sket en tilsidesættelse af pensionskassens vedtægter. Der er ikke skyggen af tvivl om, at udpegningen opfylder alle de formelle krav, som der er. Der er i pensionskassens vedtægter ikke beskrevet noget nærmere formål med Arkitektforbundets udpegningsret, men at Arkitektforbundet som bagvedliggende overenskomstpart for pensionsindbetalingerne, de kan varetage deres medlemmers interesse bedst muligt, og hvordan Arkitektforbundet gør det og hvem de udpeger og for den sags skyld hvad Akademisk Arkitektforening vælger, når de foretager deres udpegninger, det fuldstændig op til foreningerne selv, så længe det udpegede bestyrelsesmedlem opfylder de formelle krav i Lov om Finansiel Virksomhed. Og så tror jeg gerne, at Peter Toftsø, formand for Arkitektforbundet, vil forklare, hvorfor Arkitektforbundet har foretaget den udpegning, som de har gjort. Peter Toftsø: Ja, tak for ordet. Jeg vil sige, at når vi udpeger et bestyrelsesmedlem, så har vi faktisk kun et formål og det er, at sikre vores medlemmers interesse i pensionskassen og vores medlemmers interesse er faktisk meget entydig. Det er at sikre et godt afkast, og det, vi gjorde i bestyrelsen, det var, vi sagde, hvem kan være med til at sikre det bedste afkast i en bestyrelse, som vi jo kendte de seks medlemmer på forhånd. Så sagde vi, jamen det vil være en, der er uden for arkitektkredsen. Det er en med forstand på pensioner. Det er en med forstand på afkast så på den måde kan vi sige, at vi har sikret vores medlemmers interesse på bedst mulige måde. Og jeg synes egentlig også, at det er en god ordning, at vi har den frihed til at pege på den person, der måtte varetage vores medlemmers interesse på bedste vis, om så vedkommende er medlem af forbundet eller ikke. Det ville være synd, hvis vi var forpligtet til kun at udpege en arkitekt, hvis vi ikke kunne finde en, der havde forstanden eller kompetencen til at sidde i bestyrelsen i pensionskassen. Så jeg føler egentlig, at vi har gjort vores medlemmer en rigtig god tjeneste ved at pege på Rikke Francis. Tak. Jørgen Munch: I forhold til Mette Carstad siger, så vil jeg da lige præcisere, at der i vores vedtægter 13, stk. 10 er en bestemmelse som gør, at man ikke helt frit kan udpege det, ligesom det du påpegede, at man skal selvfølgelig følge de øvrige regler omkring finansiel virksomhed. Så helt frit er det jo ikke, og det er stk. 10, der hedder, at bestyrelsens 17\n18 medlemmer må ikke være knyttet til kassens administration. Det er jo lidt spøjst, at man så vælger en, der er tilknyttet en anden kasses administration, så det jeg ville sige også til formanden for Arkitektforbundet, det er, at der er et videregående og mere principielt formål med foreningernes repræsentation i en bestyrelse end at sikre et godt udbytte. Det må være at sikre en funktionsdygtig pensionskasse, som har et godt forhold til begge de to organisationer, som er indskrevet i vedtægterne. Tak. Christian Skjoldborg: Jeg synes egentlig det er trist, at man blandt næsten medlemmer af arkitekterne ikke er i stand til at kunne finde en, som også havde de forudsætninger, som helt klart ville vi er helt enige om, at man skal varetage alle de ting, og jeg synes, det ved jeg ikke, Francis, det synes jeg egentlig viser, at de gør det meget godt, men jeg synes faktisk, det er for dårligt, at I, som er en fagforening, ikke blandt jeres egne er i stand til det, fordi så synes jeg lige så godt man kan egentlig skrotte det og så kan man vælge alle dem, der skal vælges til bestyrelsen på generalforsamlingerne. Så behøver man ikke at have nogen, at man udpeger dem og grunden til, som sagt, at det engang blev etableret, det var for at sikre, at man havde den indsigt eller den indflydelse om jeg så må sige i pensionskassen, og da er det da trist at høre, at den eneste måde I kan gøre for at sikre medlemmerne, nu er det mange, mange år siden, jeg har været ansat, men jeg synes da, at det er trist, at man ikke er i stand til at finde en i en medlemskreds, der har de kvalifikationer, der skal til. Dirigent: Må jeg lige sige, at der er flere, der beder om ordet, at det er sådan set ikke op til os i dag at tage stilling til, hvad Arkitektforbundet vælger at gøre. Vi må konstatere, at det her er lovligt. Jeg siger det bare til de øvrige, der har bedt om ordet, at det er klart, nu har du også bedt om ordet igen, Peter, det skal du have lejlighed til lige at svare på, men mere for at sige, at det er ikke et anliggende for os her, hvordan de udpeger. I skal sikre, at det er lovligt, og at det ikke er i strid med vores vedtægter og det er ikke i strid med vores vedtægter. Peter har bedt om ordet, jeg ved ikke, om der er andre, der ønsker at kommentere på det bagefter, så ja, beder jeg bare om, at man lige er opmærksom på det, jeg har sagt her. Værsgo. Peter Toftsø: Jeg vil sige vedrørende de sociale relationer der kiggede vi jo selvfølgelig på bestyrelsen og kunne se antallet af arkitekter. Der sad fem, så på den måde følte vi os vores faglighed rigtig godt repræsenteret i bestyrelsen. Kompetencerne var det så som så med. Men jeg vil sige til Christian Skjoldborg vedrørende det at finde en kompetent person i egne rækker, det kunne sagtens være, at vi kunne finde en kompetent person på et eller andet niveau, men det er jo trods alt en længerevarende uddannelse, faktisk en akademisk uddannelse at sidde som aktuar og være pensionsuddannet, så for os var det simpelthen det bedste valg for vores medlemmer i den givne situation. Det er klart, hvis vi havde siddet og kigget på en bestyrelse med fem eller seks aktuarer, så havde vi muligvis nok sikret vores faglighedsinteresser ved at vælge en arkitekt ind. Tak Axel Bendtsen: Når jeg lige vil sige et par enkelte ord, så er det ikke så meget på den aktuelle ting, men det er fordi der er sagt lidt om intentionerne. Dem har jeg noget med at gøre. Da jeg var formand AR på daværende tidspunkt, hvor man havde hele den der diskussion. Det har aldrig været intentionen, at der skulle ligge en eller anden pligt til, at Arkitektforbundet, tidligere Ansatte Arkitekters Råd var repræsenteret blandt deres midte i det arbejde. Det har aldrig været intentionen. Det, der var den klare intention, det var at sikre, at fagforeningen var vel repræsenteret i pensionskassen og ja jeg vil sige, vi havde jo også 18\n19 mange samtaler dengang, senere, det blev jo så, var det Mette Carstad, efter at jeg forlod posten og så har man valgt et nyt valg. Dengang talte man allerede om, da havde vi ikke så dygtig en repræsentant som Mette Carstad, som kunne gå ind i det med sin baggrund i virkeligheden inden for staten og arbejdet med ejendomme, da havde vi ingen, der dengang kunne gøre det. Vi talte dengang om, at vi skulle få en advokat udefra til at være repræsenteret og så var der jo nok også kommet den samme diskussion. Jeg vil bare sige, der har ikke ligget en diskussion nogen steder om, hvad intentionerne var for hvem der skulle have hvilken kasket på. Blot det var en, den pågældende fagforening fandt, var den rigtige repræsentant og det er det, jeg forstår nu, som Peter siger. Det er det også, man mener, er tilfældet med Rikke. Jean-Pierre van Tittelboom: Jeg vil sige, det her, det er en udvikling i bestyrelsens sammensætning, som er helt normal. Det er det, man kalder professionalisering. Og jeg er overbevist om, at hvis vi ikke selv kom ind på de baner der, at have flere mere professionelle medlemmer af bestyrelsen, så ville Finanstilsynet komme efter os og kræve det. De har allerede krævet, at der skulle være et medlem udefra og nu har vi så to. Jeg synes, at det er en helt fin ordning. Hans Christian Kirketerp, medlem af Arkitektforbundets bestyrelse: Jeg vil sige, jeg er enig i, at det vi har gjort, har vi faktisk gjort for at sikre rettidig omhu i forhold til vores medlemmer. For hvis vi ikke havde gjort det her, så havde vi måske siddet med nogle helt andre diskussioner i dag, så vi har faktisk synes jeg, hvis jeg var medlem, vil jeg sige, vi fandt en repræsentant, som kunne sikre, at det afkast, vi skal sikre til både jer der sidder her i dag og dem, der kommer bagefter, er repræsenteret på bedst mulig måde med den person, vi fandt og udpegede til bestyrelsen, og det er Arkitektforbundets ene alene ansvar som sådan, det er ikke pensionskassens problem det her. Det er Arkitektforbundet der tager stilling til det her. Så hvis man har kritik af Arkitektforbundet, så er I velkommen til at stille op til det kommende repræsentantskab. Dirigent: Ja, jeg tror ikke, at vi kan koge mere suppe på den altså, det kunne være så galt, at man valgte en advokat næste gang, så jeg tror, at vi har fået en forklaring, og det er vi rigtig tilfredse med. Og så vil jeg sige, at nu har vi gjort os fortjent til at få noget at spise og der skal I lige høre efter. Det er således, at vi går herfra og så går ud enten ad den dør derovre eller ad den dør derovre og der er så noget mad, vi kan tage, og så skal vi om et kvarter være tilbage her. I må gerne tage maden med herind og spise den her. Vi lukker simpelthen om et kvarter og så ryger maden, og så vil jeg lige sige en vigtig ting til jer. Der er det samme begge steder. Så I behøver ikke at rende frem og tilbage, men om et kvarter skal I være tilbage med jeres tallerkner. Værsgo. [Pause] Emne 1: Redegørelse om åbenhed i AP og Unipension om politik og strategi Dirigent: Ja, er vi ved at være småmætte alle sammen? I må gerne tygge videre, hvis I lover ikke at tygge for højt, fordi vi kører stille og roligt vores lille generalforsamling videre. Vi har nogle spændende emner tilbage og også nogle lidt tunge ting kommer vi jo tilbage til, men vi 19\n20 er lige i gang med punkt 5 på dagsordenen, som er andre emner fra medlemmerne og vi klarede jo allerede punkt 2, så nu har vi emne 1, som har overskriften: Åbenhed i AP og Unipension om politik, strategi, osv. Og det er også her Christian Skjoldborg, Karen Zahle og Kirsten Utoft, som har rejst fire spørgsmål omkring forskellige ting. Ejendomsportefølje og fondsmæglerselskab, samarbejde med andre og afkastet. Jeg tror, at det er hensigtsmæssigt, at vi tager punkterne et for et og man ønsker jo en uddybende redegørelse for de her punkter, og det kan man så få. Men igen er det jo sådan, at hvis jeg kan få tilslutning til det, så tager vi først punkt 1 og det vil sige, at man vil gerne have en redegørelse om ejendomsporteføljerne, køb, salg og status, etc. Er der et ønske om her at supplere med nogle bemærkninger. Det er i første omgang, man kan jo supplere efterfølgende, hvis vi får redegørelserne, eller ønsker I at supplere inden vi går i krig med redegørelserne fra bestyrelsen? Eller kan I jo supplere op, altså, det er jo et spørgsmål om, at I ønsker at få en uddybende redegørelse og den ved jeg ikke, om I vil uddybe, at I ønsker en uddybning eller Hvad siger Kirsten Utoft? Kirsten Utoft: Jeg synes det er meget fint, at vi tager de enkelte punkter hver for sig, så vi ikke får rodet en eventuel diskussion sammen, og jeg kunne forstå det sådan, at vi lige tager nogle hovedpunkter, vi kommer med for hvert punkt og så kommer der en uddybende definition fra bestyrelsen. En del af punkterne er jo i redegørelsen for bestyrelsens beretning blevet belyst, og det synes jeg er meget fint, at man har taget en del af punkterne ind. Og det vi når vi så siger ejendomsporteføljen så vil vi sådan set godt have noget omkring status på køb/salg og altså dels i Arkitekternes Pensionskasse og så egentlig også det selskab, der er blevet oprettet under Unipension, hvor vi har åbenbart det, som vi kan se, eller rettere sagt lytte os til, det er erhvervsejendomme og det er så denne her historie med forskellen mellem boligejendomme, boliginvestering og erhvervsejendomsinvestering. Den vil vi godt have en lidt uddybning på. Dirigent: Ja, tak. Vi tager det punkt først, som vi er enige om, og så er det det punkt vi lige starter med. Der er en anmodning til bestyrelsen og jeg forstår, at bestyrelsesmedlem Bo Boje Larsen, vil prøve om han kan uddybe de her ting. Værsgo Bo. Bo Boje Larsen, bestyrelsesmedlem: Mette har jo faktisk på god og klar vis fortalt, at vores ejendomsstrategi er underlagt vores samlede strategi, nemlig bedst muligt afkast af investeringerne inden for de etiske rammer, som medlemmerne ønsker, at bestyrelsen skal udstikke. Jeg tror, at det er åbenlyst, at den måde, man hidtil har investeret i ejendomme på, ikke har været til gavn for medlemmernes pension. Og selv om fremtidsforskeren jo fortalte os to ting, den ene ting var, at man skulle ikke have mere, man skulle have bedre, så har jeg også fra forskellige medlemmer hørt, at man vil gerne have lidt mere i pension, idet man sætter mere i pension lig med bedre pension, så det har været en rigtig beslutning. Man kan sige, ved enhver investering tager man jo en chance og dermed også en risiko og det, der er baggrunden for vores ejendomsstrategi nu, er, at med 9 % i ejendomsporteføljen var risikoen for stor. Vi ved jo som arkitekter, at er der noget, der er underlagt statslig styring, så er det ejendomsmarkedet, beskatning og deslige. Jeg tror også, at det er vigtigt i denne her sammenhæng og en af årsagerne til, at det konstant kommer op på vores generalforsamlinger, at vi som arkitekter har et ganske særligt forhold til bygninger. Vi er gode til at projektere dem, vi er gode til at skabe smukke, æstetiske bygninger, vi er gode til at skabe funktionalitet, vi er nogle gange gode til at lave bygninger, som er driftsrigtige, men i princippet ved vi ikke ret meget som arkitekter om egentlig drift og egentlig afkaststyrkelse af ejendommen. Man kan måske endda sige, vi har det problem, at vi har hjertet lidt for meget 20


// // // Bogblogger.dk – Boganmeldelser på nettet » Søren Nørby: Med fornøden dristighed\nSkrevet af Morten Kidal den 10. maj 2021 – 05:01Ingen kommentarer\nMarinehistoriker Søren Nørby og forlaget Turbine samler med denne nye bog om flådens historie tråden op fra værket ’Hverken ubesindig eller frygtsom”, som vi har anmeldt med begejstring. Og akkurat som det første værk er her igen en imponerende flot udgivelse med 12 velskrevne og dramatiske kapitler om store slag i den danske flådes historie.\nBogen er et overflødighedshorn af flotte gengivelser af malerier, skibstegninger, søkort og gamle som nye fotografier, hvoraf mange ikke tidligere har været offentliggjort. Det er virkelig en fornøjelse at bladre rundt og bare kigge på de mange illustrationer før og efter læsningen.\nI fokus er de mange gange, hvor skibschefer, befalingsmænd eller gaster har udvist så stort mod og dristighed, at man har kunnet vinde voldsomme og dramatiske søslag. Den største helt af dem alle er naturligvis manden fra tændstikæskerne, Peter Wessel Tordenskjold, som blandt andet under Den Store Nordiske Krig fra 1709-1720 beviste, at han turde tage de nødvendige chancer i mødet med fjenden. Aggressivitet og en offensiv taktik var hans strategi, og den tilgang lever stadig i søværnet. Det fremgår tydeligt, når man læser om andre slag, som den danske marine er gået sejrrigt ud af.\nVi er med ved slag i Køge Bugt i 1710, ved træfninger under Napoleonskrigene i 1864 og dramaer ud for Afrikas kyster. Under 1. og 2. verdenskrig spillede den danske flåde også en rolle, og i moderne tid er der eksempler i bogen på heltemodige redningsaktioner, eksempelvis i hårdt vejr ved Island i december 2006.\nSøren Nørby er en blændende formidler, der fortæller i et ligefremt sprog og øser gavmildt af sin enorme viden om flådens historie. Så stig trygt ombord!\nSøren Nørby: Med fornøden dristighed. Dramatiske beretninger fra Flådens historie. Turbine, april 2021. 328 sider.


Lån penge, dette kan jeg anbefale – visitkrusaa.dk\nPosted on 23. februar 2018 13. februar 2018 by Poul\nMit regnskab og ækonomi oplevede at blive kraftigt højnet, pga. jeg i januar tog nogle forbrugslån. Jeg fandt en bannerreklame på internettet, i hvilken der stod der lån penge på Vivus sikkert. Jeg er klar over, at man skal opføre sig forsigtig, hvorfor jeg trykkede ind på banneren og læste nærmere om stedet. Det viste sig at gøre sig som et pålideligt sted at låne hvor renterne egentlig er virkelig rimelige. I tiden inden var privatøkonomien altid tight, hvorfor jeg på intet tidspunkt besad en rød øre i slutningen af måneden. Og således så jeg det som en fin løsningsmulighed at foretage et lån hos dem.\nFør havde jeg på intet tidspunkt knaster til noget som helst af, jeg gik og drømte om. Bl.a. besad jeg til stadighed et gammeldags fjernsyn, min hvidevaresamling var i udu og jeg havde stadig ikke blevet ejer af en tablet. Fornemmelsen var derfor, at jeg gik rundt som den eneste i den vestlige verden, der ikke ejede alle de ting, som de andre havde glæde af. Et forbrugslån var derfor den bedste udvej, syntes jeg. Jeg fik både et lån, penge samt næsten alt, som jeg havde eftertragtet. Kort fortalt opnåede jeg meget mere glæde i livet. Du finder ikke aspekter som penge spekulationer, som kan fjerne fornøjelsen fra en.\nInkoorporeret i min hverdag er der nu ejendelene, som er centrale for mig baseret på det nye lån af finansielle ydelser. Som sagt er lånerenterne ikke meget unfair, og jeg kan godt afbetale forbrugslånet for såvel mit nye fjernsyn plus mine hvidevarer samtidig med, at jeg ikke har problemer med husleje. Der er også finanser til at gå ud at spise med vennerne ind imellem i øjeblikket, eftersom jeg har lånt penge til forbrug. Men man skal selvsagt være omhyggelige, idet man finder frem til hvorhenne, man vil ende med at låne penge. Jeg er klar over, at du kan finder en større portion dyre udlån på internettet, som opererer med meget betragtelige rentegebyrer, men rent personligt er jeg bestemt kun godt tilfreds i forhold til der hvor jeg har lån.


Kurer services fra Letland til Madeira og Azorerne | Eurosender.com\nKurer services fra Letland til Madeira og Azorerne\nBilligste kurer service fra Letland til Madeira og Azorerne\nAt rejse til en naturskøn ø som Madeira kan blive en temmelig dyr affære for nogle, især hvis du planlægger at medbringe al dit vandreudstyr. Send dine ejendele fra Letland til Madeira med Eurosender i stedet for. Du skal bare placere ordren online og pakke dine ejendele omhyggeligt, så sørger vi for resten. Prisen på hjemmesiden er den endelige fragtpris for forsendelser fra Letland til Madeira.\nSend pakke fra Letland til Madeira og Azorerne\nPlanlægger du en ferie på Madeira eller Azorerne, men har du for mange kufferter? Hvorfor ikke sende dem? Eurosenders reservationssystem giver dig mulighed for straks at modtage en fragtpris for at sende en kuffert fra Letland til øerne i Portugal, og reservationsbekræftelsen er altid kun et par klik væk. Alle priser er slutpriser og inkluderer forsikring, så du vil straks vide, hvor mange penge du sparer i forhold til at betale ekstra bagageafgifter. Alt hvad du skal gøre er at indtaste en bestilling på vores hjemmeside og vente på, at kureren afhenter din bagage. Alt andet, fra at vælge den bedste service for dine penge til at arrangere sikker levering af din pakke og repræsentere dine interesser i forbindelse med kurer servicen, det klarer vi. Alt hvad du skal gøre er at slappe af og nyde fordelen ved at få din bagage leveret lige til døren på din feriedestination.\nSend en kuffert fra Letland til Madeira og Azorerne\nSend en palle fra Letland til Madeira og Azorerne\nVil du sende en palle fra Letland til Madeira eller Azorerne? Eurosender kan tilbyde dig en pålidelig service til en lav pris. Vi kan organisere godstransport til enhver destination i Europa ved hjælp af vores store netværk af logistikpartnere, som alle har top anmeldelser og nyder den største tillid og respekt i offentligheden. Vi har udviklet et velfungerende system til reservation af palle fragt i Europa, så vores kunder kan få en øjeblikkelig fragtpris, uden at skulle vente på et tilbud. Har du specielle ønsker, kan vores fragteksperter altid lave et konkurrencedygtigt individuelt tilbud til dig og sørge for, at alle dine krav bliver opfyldt. Du kan også få mange råd om, hvordan du pakker korrekt og gør en palle klar til forsendelse. Vores kundesupport svarer gerne på alle dine spørgsmål. Du kan derfor være helt sikker på at du vil få den bedste pris for pålidelig og hurtig service.


60 inspirerende citater til formiddag til brændstof for din dag - isbryderideaer\nDer er bare noget ved at vågne op med et positivt syn, der får hver dag til at føle sig som en leg. Den positive mentale tilstand kan hjælpe dig med at styrke gennem udfordringer på arbejdet, løse konflikter med dine kære og endda hjælpe dig med at løfte en træt og træt ven. Men du ville være heldig at vågne op med den slags energi uden at skulle prøve.\n1 Inspirerende god morgen citater til motivation\n2 Good Morning Love Citater\n3 sjove god morgen citater\n4 God morgen citater til venner\nEt positivt syn er muligvis ikke en daglig hæftning om morgenen. Nogle gange kan du bare føle dig tung, ulykkelig og træt, hvilket naturligvis ville have en negativ indvirkning på din dag. Det sker, og at vågne op med dårlig energi kan ændre den måde, du går igennem din dag betydeligt på. Så hvad kan du gøre for at sikre dig, at du vågner op med den rigtige holdning?\nEnkelt - det handler om at sætte dit sind.\nSelvom det er muligt for dig at vågne op med en dårlig stemning, betyder det ikke, at der ikke er noget, du kan gøre for at ændre det. Ændring af din tankegang ved at gentage en daglig mantra til dig selv kan hurtigt skifte din holdning fra besejret og forsøgt til glad og styrket. Og alt dette starter med at præppe en flok inspirerende citater til god morgen for at hilse dig selv med dagligt.\nInspirerende god morgen citater til motivation\nAnsvar, forpligtelser og vægten af at leve som voksen i disse vanskelige tider - denne kombination af faktorer kan gøre det til en udfordring at trække dig selv ud af sengen hver morgen. Men før du giver efter for at besejre, kan du prøve at læse disse inspirerende citater om morgenmorgen for at hjælpe dig med at brændstof og give dig motivation til at give dagen det bedste, du har fået.\n”Start ikke dagen med at ønske, at du havde det bedre i går. Start dagen med at blive bedre, end du nogensinde var! ”\n'Du får aldrig chancen for at genopleve i dag, så få det til at tælle ved at give det dit bedste.'\n”Når du står over for bekymring, så spørg dig selv - er der noget jeg kan gøre for at ændre det, jeg er bekymret over? Hvis du svarede ja, skal du ændre det. Hvis du svarede nej, så stop med at bekymre dig!\n”Det, du gør i dag, er det, der betyder mest. Så hold op med at tænke over, hvad der kunne have været, og fokuser på hvad der kan være! ”\n”Gør i dag så fantastisk, at i går bliver jaloux.”\n”Ingen blev nogensinde succesfulde ved at drømme i sengen. Stå op og arbejd på dig selv for at blive den person, du vil være. ”\n'Vågn op, bestemt, giver dit bedste hele din dag og gå tilfreds i sengen.'\n”Stop med at tænke på alle de ting, der kunne gå galt, og tro på alt, hvad der kunne gå rigtigt.”\n”Hver morgen er en ny mulighed for at starte frisk og blive nøjagtigt den, du vil være. Stå op og begynd at bevæge dig! ”\n”Vågn op hver morgen og tror, at noget vidunderligt vil ske, og det vil det.”\n”Dine dage vil kun være så lyse og smukke, som du får dem til at være. Så stå op og kom i gang! Det er tid til at komme i gang! ”\n”Vil i dag være den bedste dag i dit liv? Det afhænger af, hvad du gør for at få det til at ske. Husk - livet er det, du laver! ”\n”Gå ikke i seng og ønsker, at du gjorde mere, da du havde chancen. Få mest muligt ud af denne morgen og gå tilfreds med at sove. ”\n”Der er millioner af mennesker, der ønsker, at de havde den samme form for morgen, som du har lige nu. Lav hvad du kan af denne smukke gave. ”\n”Forlad aldrig i morgen, hvad der kan gøres i dag.”\n'Morgen er verdens måde at fortælle dig, at du stadig har en chance for at gøre gårsdagens fejl rigtige.'\n”Efterlad morgendagens bekymringer. I dag har du chancen for at rette op i gårsdagens forkert. ”\n”Der er ingen måde at vide, hvor mange flere morgener du nogensinde har. Så sørg for at bruge hver af dem bedst muligt. ”\n”Glem dine bekymringer, og gør noget! Jo mere du gør, desto mindre skal du bekymre dig om. ”\n”Er 24 timer virkelig nok til at du kan gøre det, der skal gøres? Hvis det ikke er det, hvorfor er du stadig i sengen? ”\n'Åben dine øjne. Strække. Træk vejret dybt ind. Tak himlene for en anden dag. Ikke stå op, gå på arbejde og give det dit bedste! ”\n”Morgen er den perfekte mulighed for at tænke på alle de mennesker og ting, som du værner om. Brug nu disse tanker til at brænde dit formål. Der er ingen måde, du kan gå galt på. ”\n”Du ser din seng igen senere i aften, når du sover. Hvad du ikke vil kunne opleve igen, er den dyrebare tid, denne dag tilbyder. ”\n”Hvis du føler dig søvnig, skal du tage en kop kaffe for at lysne og vække dine sanser. Hvis det ikke fungerer, ja, i det mindste er du ude af sengen! Kan også komme i gang på din dag! ”\n”Hver morgen er en ny begyndelse. Glem alt om gårsdagens fejl. Verden giver dig en helt ny chance for at gøre alt godt!\nGood Morning Love Citater\nEn anden måde at gøre din egen dag lysere på ville være at hjælpe med at løfte en anden. Vi er naturligt sociale væsener, og det får os til at føle os glade, hjælpsomme og værdifulde, når vi er i stand til at påvirke menneskene omkring os positivt. Det gælder især, hvis du har en speciel person, som du elsker og interesserer dig for.\nHer er nogle kærligheds-citater til god morgen, som du kan sende til din partner for at gøre deres humør lysere og viderebringe den positivitet, du føler hver morgen.\n'Mine drømme i går aftes var søde, men at vågne op med at vide, at du er min, er langt den søde drøm.'\n”Jeg er lige vågnet op, men jeg ved allerede, at jeg vil have en fantastisk dag på grund af dig.”\n”Det eneste, der muligvis kan være smukkere end solskinet, der vækkede mig i morges, er dit smil.”\n'Din kærlighed er sollyset i mit liv, og jeg takker dig for at få mig til at føle mig som den mest specielle person i verden hver eneste dag.'\n”Jeg er ikke meget af en morgenperson, men jeg har lært at elske dem, siden du blev min.”\n”Din kærlighed er grunden til, at jeg altid glæder mig over at hilse på dagen! Tak for at inspirere mig til at være den bedste jeg kan være. ”\n”Jeg stræber hårdt hver dag, fordi det bringer mig tættere på at blive den bedste person, som du fortjener.”\n”At stå op om morgenen er altid spændende på grund af dig.”\n'Må din dag være så smuk og fuld, som mit hjerte har været, siden du blev en del af mit liv.'\n”Lad denne dag være endnu et skridt hen imod det liv, du vil leve. Tak, fordi du lod mig være en del af rejsen. ”\n'Tak for gårsdagens mulighed for at elske dig, taknemmelig for dagens løfte om at elske dig endnu mere.'\n”Jeg plejede at hade morgen, fordi jeg skulle give slip på mine drømme ved daggryets pause. Men siden du gik ind i mit liv, har jeg ikke været gladere at vågne op hver morgen, fordi du gør virkeligheden bedre end nogen drøm. ”\n'Din kærlighed er som solen - lyser op i min verden og giver mig en grund til at stå op hver dag.'\n”At blive forelsket i dig har gjort det alt for let at stå op og ud af sengen. Tak, fordi du inspirerer mig hver dag! ”\n”Jeg håber, at du ved, hvor magisk hver morgen føles ved at vide, at du er min, og at jeg er din.”\nSjove god morgen citater\nMåske har en ven eller et familiemedlem gennemgået en hård tid. Måske vil du få dine kolleger til at føle den samme positive stemning, som du vågnede med. Eller måske bare vil du sprede lidt lys på en tilfældig morgen. Uanset hvad årsagen er, er disse sjove citater til god morgen garanteret at sætte et smil på modtagerens ansigt.\n”Morgenen er vidunderlig. Den eneste ulempe er, at de kommer på et så ubelejligt tidspunkt på dagen. ”\n”Når virkeligheden og dine drømme kolliderer, er det som regel bare lyden af dit vækkeur, der går af.”\n”De siger, at du ikke er vågen, medmindre du rent faktisk rejser dig op og ud af sengen.”\n”Vi ønsker alle at være morgenfolk, men vi ved også, at det ikke sker, medmindre morgen sker senere på eftermiddagen.”\n”Morgenen er næsten som rene skifer. Jeg siger næsten fordi de normalt har resterne fra i går stadig på dem. ”\n'Kaffe - en magisk væske, der forvandler 'lad mig være' til 'god morgen!' Når det er sagt - god morgen!'\n”Jeg er ikke en morgenperson, så det faktum, at jeg sender dig en god morgenbesked, burde fortælle dig meget om, hvor vigtig du er for mig!”\n”Hver morgen går jeg gennem Forbes-listen over de rigeste mennesker. Hvis jeg ikke er der, står jeg op og går på arbejde. ”\n”God morgen er en modsigelse af vilkår. Morgenen er aldrig god, indtil du blander kaffe i. ”\n”Det er klart, min vækkeur er jaloux på det forhold, jeg har til min seng.”\n'God morgen! Hold din drøm i live - og med det mener jeg at stå op og arbejde, ikke ramme snooze! ”\n”Jeg skulle overtage verden i morges, men jeg overspalte. Udsat. En gang til.'\nGod morgen citater til venner\nHar du et par venner, du vil hilse god morgen? Det er altid rart at have nære venner, som du føler dig forbundet med. Sørg for, at du nærer disse forbindelser ved at holde dem tæt på hjertet og tænke på dem, når du vågner op om morgenen. Få dem til at føle dig speciel og elsket ved at sende dem et af disse sjove, venlige citater om morgenen.\n”Vær ikke bange for i morgen, for det er allerede i fortiden. Fokuser på nutiden, fordi det er en gave. ”\n”Jeg er ikke mig selv uden min morgen kop kaffe, men for dig, min kære ven, vil jeg gøre en undtagelse. God morgen!'\n'Der er intet, der motiverer mig mere om morgenen end ideen om at være i stand til at tilbringe en anden dag på at irritere dig.'\n”Lad aldrig livets udfordringer få dig ned. Jeg mener, med en ven som mig, hvor dårlige kan ting virkelig være? ”\n”Jeg er sikker på, at du får en storslået dag, siden du begynder med en meddelelse fra mig! Stå nu op, tag en kop kaffe og gå på arbejde. Du er ude efter store ting, min ven! ”\n”Jeg vågner altid og føler mig taknemmelig og velsignet for den specielle form for venskab, jeg har. Min kaffe er alt for mig. Åh, og du er også vigtig for mig, antager jeg. God morgen!'\n'Uanset hvad i dag måtte bringe, skal du altid huske, at jeg er her, jeg er din ven, og jeg har altid din ryg!'\n”De siger, at den perfekte start på dagen skal være en meningsfuld besked fra en vigtig person i dit liv. Så her er jeg og sørger for, at du får den bedste morgen nogensinde! Goof morgen! ”


Renset for alle pædofili-anklager: Byråd nægter at give pædagogmedhjælper job tilbage – Ekstra Bladet\nFC København 31 minutter siden Flabede Fischer: - Det kan man ikke forvente hver gang 112 3 timer siden Cuba benåder flere end 2600 fanger for god opførsel Kup 1 time siden Netto-boss i skideballe til butikschefer: Jeg er vildt skuffet Intl. fodbold 58 minutter siden Legende for 'syg' til retssag 112 32 minutter siden Tre tiltalt for at bedøve offer: Serverede kaffe med stærk medicin FC København 31 minutter siden Flabede Fischer: - Det kan man ikke forvente hver gang\nOnsdag d. 3. jul. 2019 - kl. 14:46\nRenset for alle pædofili-anklager: Byråd nægter at give pædagogmedhjælper job tilbage\nForvaltningen har allerede afgjort, at den pågældende medarbejder ikke kan vende tilbage på arbejdspladsen\nSagen drejer sig om en mandlig pædagogmedhjælper fra Stjernehuset i Randers-forstaden Helsted. Foto: PR foto/Randers Kommune\nI Randers er en sag om pædofilianklager mod en hjemsendt pædagogmedhjælper i den integrerede daginstitution Stjernehuset endt i et politisk kaos.\nTirsdag slog Østjyllands Politi endeligt fast, at efterforskningen mod den pågældende medarbejder, som gennem 21 år har været tilknyttet Stjernehuset, er blevet endegyldigt droppet.\nSagen har vakt så store følelser fra borgere og lokalpolitikere i Randers, at byrådet senere tirsdag var indkaldt til et ekstraordinært møde, hvor der kun var én ting på dagsordenen - forvaltningen i Randers Kommunes beslutning om ikke at lade den nu rensede mandlige medarbejder genoptage sit arbejde.\nKaster bolden videre\nSagen begyndte at rulle 9. april, men blev først offentligt kendt 3. maj, da direktøren for Børn og Skole i Randers Kommune, Michael Maaløe, bekræftede, at en medarbejder i daginstitutionen var mistænkt for at have krænket en fireårig pige seksuelt.\nHerefter viser dokumenter, som Ekstra Bladet er kommet i besiddelse af, at der har kørt sager om krænkelse af tre børn fra Stjernehuset. Anklagemyndigheden ved Østjyllands Politi har dog droppet sagen, og på den baggrund havde 14 medlemmer af Randers Byråd indkaldt til møde blandt dets 31 repræsentanter.\nHer stemte et flertal på 21 byrådsmedlemmer for, at kaste bolden tilbage til Randers Kommune, der nu skal afgøre, om pædagogmedhjælperen kan vende tilbage til sit arbejde i Stjernehuset.\n- Det her hører under forvaltningen, jævnfør almindelig praksis. Det vigtigste lige nu er, at forældre, børn og medarbejdere skal videre i livet, siger borgmester Torben Hansen (S) om beslutningen til Randers Amtavis.\nBåde kommunaldirektør Jesper Kaas Schmidt og Børn- og Unge-direktør Michal Maaløe har indtil videre afvist, at pædagogmedhjælperen får lov til at komme tilbage på job.\nRådhuset i Randers med Niels Ebbesen i forgrunden dannede tirsdag eftermiddag ramme om et ekstraordinært byrådsmøde, hvor pædagogmedhjælperens skæbne blev drøftet. Foto: Johan Mikkelsen/Jyllands-Posten\nBeslutning møder kritik\nHos flere medlemmer af byrådet stiller man sig uforstående over for forvaltningens beslutning om at fastholde bortvisningen af medarbejderen, selvom han er blevet renset for alle anklager.\nIsær Bjarne Overmark (BL), tidligere borgmester Henning Jensen Nyhuus (S) og Mogens Nyholm (R) har været særdeles kritiske i forbindelse med forvaltningens håndtering af sagen.\nEkstra Bladet har talt med Bjarne Overmark fra Beboerlisten, som gennem sagen forløb har været i tæt kontakt med pædagogmedhjælperen.\n- Han er total i chok for tiden. Jeg mener, at han skal tilbage til sin arbejdsplads, fordi han er uskyldig. Men nu har et flertal i byrådet jo sagt, at de bakker forvaltningens beslutning op, og den kender vi allerede.\n- Men hvad tænker du om, at byrådet vælger at følge forvaltningens beslutning om ikke at give manden sit job tilbage, når han for nu er renset for alle anklager?\n- Det er byrådsflertallets ret at træffe forkerte beslutninger, lyder et kortfattet fra en skuffet Bjarne Overmark.\nHan bakkes op af sin kollega Mogens Nyholm.\n- Det her er en ulykkelig sag, og den største taber er pædagogmedhjælperen og hans kone. Men også mandlige pædagoger og pædagogmedhjælpere, hvis det viser sig, at hvis man får en anmeldelse imod sig, så har man ingen ret til at forblive i sin stilling, påpeger han over for Randers Amtsavis.\nEkstra Bladet har forsøgt at få en kommentar fra borgmester Torben Hansen (S), men han er ikke vendt tilbage på vores henvendelse.\nEkstra Bladet har gennem forløbet talt med flere forældre til børn i netop Stjernehuset. Her er der også splittelse.\nStår det til en far til et barn i Stjernehusets, som Ekstra Bladet har talt med, vil han gerne have den mandlige pædagog tilbage i institutionen.\n- Det er kun positivt, hvis han gør det, siger en far til en pige på fire et halvt år i Stjernehuset og en dreng, som han forventer skal begynde i institutionen, til Ekstra Bladet.\nFaderen ønsker ikke sit navn frem, men Ekstra Bladet kender hans identitet.\nAndre forældre, som Ekstra Bladet har talt med, vil dog ikke have pædagogmedhjælperen tilbage i daginstitutionen efter sagens kaotiske forløb.\nTillidsrepræsentant i Stjernehuset, Anette Andersen, har tidligere udtalt, at pædagogmedhjælperen skal have lov at vende tilbage til institutionen.\nPædagogmedhjælperen har været hjemsendt siden april, hvor flere børn ifølge Ekstra Bladets oplysninger også er blevet taget ud af institutionen.\nSe også: Efter pædofilianklage: Renset pædagogmedhjælper vil tilbage på arbejde\nDirektør: Han får et job et andet sted\nHos forvaltningen i Randers Kommune fastholder Michael Maaløe, direktør for Børn og Skole, at medarbejderen ikke skal tilbage til børnehaven.\n- Det er en række forskellige hensyn, man skal tage, og ud af den samlede afvejning er vi stadig sikre på, at den rigtige løsning er, at han bliver tilbudt et andet job i Randers Kommune og ikke vender tilbage til institutionen, siger Michael Maaløe til Ekstra Bladet.\nDer er både opbakning hos tillidsmanden og en række forældre til, at han vender tilbage. Hvordan kan det være, at det ikke sker så?\n- Vi har forældrehenvendelser i alle mulige retninger. Det tænker jeg egentlig er meget menneskeligt, når man får sådan en besked om ens børn, at så reagerer forældre meget forskelligt. Og det har de også gjort her, siger han.\nHan understreger, at det ikke skal være et spørgsmål om en 'afstemning om, hvor mange der synes det ene og det andet'.\n- Det er en afvejning af, hvad der er det rigtige i forhold til børn og forældre og i forhold til institutionen. Og så ved vi godt, at det stiller manden i en uretfærdig situation. Men den samlede afvejning er nødt til at lande på, at han ikke kan vende tilbage.\nDen her sag får folk til at undre sig over, om der ikke skal mere til end en anmeldelse for at man mister sit arbejde. Vil I ændre noget fremadrettet for at det ikke sker igen?\n- Vi arbejder ud fra en beredskabsplan, som vi bruger i sådan nogle situationer, og den kigger vi selvfølgelig igennem. Men det er altid en individuel vurdering af, hvad mulighederne og de forskellige hensyn er. Og der er ikke nogen nemme løsninger, hvor alle er tilfredse. Og hvis det skulle ske igen, hvad jeg bestemt ikke håber, ved jeg simpelthen ikke, om det ender samme sted igen, for det er en individuel vurdering.\nHan fortæller, at pædagogmedhjælperen foreløbig stadig har fri med løn, og at han efter sommerferien sammen med sin fagforening skal mødes med kommunen og tale om det videre forløb og hvilke muligheder, der ellers er i kommunen.\n- Vi har 9000 ansatte, og vi kan også godt finde noget, som giver mening for ham, siger Michael Maaløe.\nMen hvis det er problematisk at vende tilbage til den samme institution, kan det så ikke være lige så problematisk at komme tilbage til et andet sted i samme kommune?\n- Det er noget af det, vi skal tale med hans medarbejder og hans fagforening om. Altså hvad der er det mest fornuftige for ham, og hvad der er den bedste måde at komme videre fra sådan en træls situation på. Så det ved jeg simpelthen ikke, men det er noget af det, vi taler om, når bølgerne har lagt sig, siger han.\nKrimi 21. feb. 2019 - kl. 07:10


Parkering på Clausholmvej, Vanløse | ParkeringsInfo.dk\nParkering på Clausholmvej\nClausholmvej har 54 parkeringspladser og er lokaliseret i bydelen Vanløse i København. Clausholmvej er placeret udenfor de gængse betalingszoner i København. Du skal dog stadig være opmærksom på eventuelle skiltninger, som kan forekomme og eventuelle private parkeringsområder som kan kræve betaling ved parkering.\nLæs mere om parkering på Clausholmvej her\nData på denne side omrking Clausholmvej er tilføjet i perioden 18-01-2021 til 08-04-2021. Der kan forekomme ændringer i informationer, zoner, antal parkeringspladser og skiltning. Data må kun ses som vejledende. Siden indeholder blandt andet data fra Københavns Kommune.\nRestriktioner på Clausholmvej\nDer er 16 restriktioner langs Clausholmvej. Du skal derfor være opmærksom på eventuel skiltning ved vejen. Klik på de enkelte ristriktioner herunder for at se mere information på kortet.


af Sanne Toft | feb 23, 2022 | 0 Kommentarer\nReflektion har været en stor del af mit liv i mange år, hvis ikke hele livet. Men de sidste 20 år har jeg brugt det bevidst i mange områder af mit liv – privat og i business.\nReflektion er for mig en utrolig vigtig del i de valg og beslutninger jeg træffer. For de valg jeg træffer har konsekvenser, store som små, på den korte og den lange bane.\nReflektion er for mig bla. at observerer og se mig selv, andre og en situation fra flere vinkler UDEN at dømme!\nDe sidste to år har jeg som mange andre, truffet betydningsfulde valg. Valg som jeg personligt har reflekteret meget over. Og jeg har reflekteret over, om konsekvenserne har været for store ved de valg jeg har truffet -mere om det længere nede..\nSådan reflekterer jeg\nAt lytte til hjertet giver sande meningsfulde valg\nNår jeg reflekterer over noget, øver jeg mig i at se og opleve min situation/problemstilling fra flere vinkler.\nJeg observerer hvad jeg tænker om det. Mærker og lytter til mine følelser omkring det, og lytter til mit hjerte!\nJeg ser også det hele udefra, fra en neutral vinkel, parkerer mine værdier og følelser. Det kan være svært, men det er muligt.\nEr der andre involveret i det jeg reflekterer over, kan det være inspirerende og givende at forstille mig situationen fra de andres verden.\n-jeg kan også finde på at lave en liste med fordele og ulemper, til at skabe et overblik, samtidig med at jeg observerer hvordan min krop reagerer.\nHele min krop er hammer VIGTIG når jeg reflekterer og skal træffe beslutninger – både privat og i business\nMine beslutninger – mit ansvar\nAlle valg har konsekvenser. Små og store konsekvenser. Konsekvenser på den korte og den lange bane. Det er vigtigt at jeg træffer valg fra så rent og ærligt et sted i mig, fordi jeg skal leve med og tage ansvaret for valgene.\nEn anden grund er også at jeg ofte træffer andre valg end mange gør, så for at have kræfter til at stå stærkt i mine valg, skal det føles sandt og meningsfyldt = valg truffet ud fra mine værdier og mit hjerte.\nListen to your Heart – Keep it Simple\nVi kan godt tillade hovedet at lave drama og skabe en masse tvivl, men lytter og mærke vi efter svarene fra vores hjerte, vores intuition, får vi sikre, sande og meningsfulde svar -spørgsmålet er så om vi vil være tro mod os selv og gå med de svar vi får?\n-så ja, mine valg har haft konsekvenser. Også konsekvenser som har gjort mig ked af det, men NEJ de har ikke været så store at jeg har villet overhøre hvad mit hjerte , min intuition og min krop gav mig af svar.\nVil du gerne styrke og have mere fokus på din intuition, er mine Power Energikort gode at have ved hånden i store som små beslutninger. Du finder dem i shoppen HER


Årets sidste måneder i 2015 har været gode for Jammerbugt Kommunes jobcenter i forhold til at skabe finansiering til en række spændende indsatser målrettet borgerne i kommunen.\nEt af de rigtig spændende tiltag fra Jobcentret er JobFirst, hvor målgruppen er aktivitetsparate kontakthjælpsmodtagere og borgere i ressourceforløb. Projektet handler om for borgerne at opnå tilknytning til det ordinære arbejdsmarked. Dette skal bl.a. lykkes via et tæt samarbejde med kommunens virksomheder om målrettede virksomhedsforløb kombineret med, at der er fokus på tæt opfølgning, helhedstænkning og træning af den enkelte borger. En andet initiativ er et projekt, hvor forsikrede ledige får mulighed for at deltage i målrettede praktikker i virksomheder i forskellige brancher på 4 til 8 uger, samtidig med at der stilles større krav til det udbytte, som de ledige skal have ud af praktikken. Mange af de forsikrede ledige får også glæde af andre tiltag som tidligere fællessamtaler med udvalgte a-kasser samt intensiv jobsøgning i jobklub.\nEndelig har jobcenteret fået midler til at videreudvikle konceptet for og udviklingen af kommunens socialøkonomiske virksomheder. - Jeg er godt tilfreds med, at det kan lykkes at få bevilget så mange puljemidler, der kan supplere indsatsen over for ledige borgere i Jammerbugt Kommune. Og det er ekstra godt på nuværende tidspunkt, hvor staten netop lige inden jul har meddelt en væsentlig reduktion i det økonomiske grundlag i kommunernes driftsudgifter, som anvendes til indsatsen for at få ledige tilbage til arbejdsmarkedet. Nedsættelsen er kommet som en overraskelse for os, særligt fordi den strider mod intentionerne i de nyeste beskæftigelsesreformer, der har fokus på at sikre borgeren kortest mulig varighed på overførselsindkomster. Med en så reduceret økonomi til indsatserne, er det begrænset, hvad kommunerne vil kunne opnå af resultater uden selv at skulle finansiere hele indsatsen, og dette vil skulle ske på bekostning af andre velfærdsområder, siger Jammerbugt Kommunes borgmester Mogens Gade. Også formand for beskæftigelsesudvalget Morten Klessen er positiv.


Naboer i altankrig: Så små ting skændes de om – Ekstra Bladet\n28 minutter siden Påskemylder: Vi må ikke falde af på den 54 minutter siden Bilkonge frygtede rockere: Købte pistol i kokainrus 46 minutter siden Eriksen hylder Hareide på Instagram 34 minutter siden Trump fyrer generalinspektør med nøglerolle i Ukraine-sag 29 minutter siden Forbund: Drop al tennis 28 minutter siden Påskemylder: Vi må ikke falde af på den\nOnsdag d. 27. apr. 2016 - kl. 10:37 0\nNaboer i altankrig: Så små ting skændes de om\nI takt med forårets komme og flere nybyggede altaner i byerne opstår stadig flere højlydte konflikter henover altankasserne. Se her hvordan, når naboerne ryger i totterne på hinanden\nAnja Hofgaard er konflikmægler i KAB og har været med til at løse flere stridigheder på grund af tætliggende altaner.\nKendte Når kendte går i (nabo)krig\nHar du oplevet altankonflikter, hvor du bor? Eller er du og dine naboer uenige om, hvilke vaner og aktiviteter der er i orden på altanen? Send dit tip på SMS (alm. SMS takst) til 1224 eller på 1224@eb.dk\nGlem alt om nabostridigheder over hækken, skyggende æbletræer og forstyrrende havetrampoliner. De nye nabokrige foregår på altanen i byen, hvor efterhånden mange altanejere bor tæt side om side.\nFerieperiode skaber problemer\nSæsonen for aktiviteter på altanerne er så småt ved at begynde, og konfliktmægler Anja Hofgaard får i sommerperioden øje på en lidt uventet grundlag for en konflikt:\n- Når folk er på ferie, er de jo væk i en periode, og det samme er problemet. Men når folk vender hjem igen, kan konflikterne mellem altanerne og naboerne intensiveres, netop fordi der lige har været en pause, fortæller Anja Hofgaard.\nSom konfliktmægler hos KAB har Anja Hofgaard ofte besøgt naboer, der har oplevet eskalerende konflikter på grund af altanaktiviteter. Dog arbejder de hos KAB ikke med tilfældene under en specifik kategori, men under det overordnede fænomen 'nabostridigheder'.\n- Vi plejer at råde folk til at tale sammen allerede tidligt i forløbet. De fleste ubehagelige skænderier kan undgås, hvis man etablerer et godt naboskab fra begyndelsen, fortæller hun.\nHvis uheldet alligevel er ude, kan uenighederne klares med hjælp fra en rådgiver, som i mange tilfælde kan skaffes af boligforeningen.\nAltankrigen skyldes ikke nødvendigvis cigaretrøg eller larm, men kan ligeså vel være forårsaget af dyr, storskrald, børn eller grillfest. Her er et sammeklip af de vildeste eksempler opførsel fra naboaltanen.