Hvordan man bærer en ærmeløs kjole\nCoco Chanels stilikon kom med en lille sort ærmeløs kjole for næsten 100 år siden. Det er relevant i dag. Enhver modebevidst kvinde skal have en sådan universel ting!\nDet er grundlæggende og ideelt til forskellige stilarter . Ved at skifte tilbehør kan din kjole transformere sig fuldstændigt. Og dit billede er altid upåklagelig og elegant.\nVi fortæller dig, hvordan du vælger kombinationer til en ærmeløs kjole.\nKombinationsmuligheder til ærmeløs kjole\nDet går godt med en række udseende og stilarter. Det har vist sig i kombinerede ensembler.\nModellen spiller rollen som en langstrakt vest, der kan bæres på forskellige måder, for eksempel over en romantisk kjole. I kombination med spektakulære sko fås interessante løgmuligheder. Og på grundlag af jeans, nederdele, toppe med en kjole-vest oprettes klassiske billeder.\nBukser og jeans bæres ofte under en vestkjole. De giver dig mulighed for at føle dig komfortabel og bekvem, og vesten kan bæres på vidt åbent. Der skal foretrækkes smalle modeller. Længden kan være hvilken som helst.\nDu kan komplementere looket med passende tilbehør: bælter, hatte, en taske over skulderen.\nProduktets romantiske stil med åbne hænder går godt med sneakers, hjemmesko eller sneakers . Komplet tøjet med perler i tone, en rygsækpose, så får du et ungdommeligt og relevant look.\nTil en forretnings modtagelse i det fri\nKombinationen af en ærmeløs kjole med cardigans forkortet til taljen hjælper med at skabe et billede. Jakker med en tæt passende silhuet er også egnede . Samt boleros og jakker, suppleret med pæne små handsker. Lukkede tåsko samt lukkede balletlejligheder vil være meget passende.\nHvordan man bærer en ærmeløs kjole i køligt vejr\nDet er vigtigt at med succes vælge og kombinere en bue med overtøj.\nSæt en turtleneck, der passer godt til kjolen med forskellige cardigans eller jersey boleros.\nEn streng men effektiv frakke, elegante både, en håndtaske, en halsdæk vil komplementere dit look.\nI køligt vejr vil du føle dig god i en kjole lavet af tykt strik. Vævets elasticitet er behageligt for kroppen, begrænser ikke bevægelser. For varme kan du bære en rullebånd eller sweater under kjolen. En læderjakke med en læderjakke kan smides over skuldrene. Slip-ons, sneakers, ankelstøvler, ethvert fladt sko ville være passende.\nTip . Et varmt strikket produkt suppleres med en usædvanlig detalje, vanter - individuelle strikkede lange handsker uden fingre.\nSådan bruges en ærmeløs aftenkjole\nHvis du vil se 100% ud, skal du følge klædningskoden for begivenheden. Sørg for korrekt valg af ledsagende ting. Ensemblets farveskema skal kombineres med en hudfarve på dine hænder og en halsudskæring.\nNår alt kommer til alt er der ingen bagateller i billedet, alt er vigtigt: sko, en håndtaske, smykker. Det er disse ting, der komplementerer og tilføjer variation til dit billede. Vælg tilbehør klogt! Overbelast ikke billedet med tunge sko, bulkposer, store dele.\nKassér alt tilbehør eller minimer dem. Bær elegante hjemmesko med stiletto . Fremhæv din talje med en elegant rem. Hent en miniature koblings taske, og du er aftenens dronning.\nMaxi længde er meget populær og elsket af fashionistas. Blandt de populære aftenkjoler er følgende stilarter.\nDen lille havfrue . Blonder er et vindende materiale. Tingene sys med en åben ryg, hvilket gør silhuetten sofistikeret og feminin . Den lange fald er dekoreret med folder eller dikkedarer.\nGræsk. Chiffon, silke, satin kjoler på figuren understreger dens fordele. Et pænt gardiner skjuler manglerne. En diadem i håret, stilfulde massive armbånd vil være en fantastisk tilføjelse.\nMed et korset . Sådanne stilarter findes i forskellige længder: fra maxi til medium. Velegnet til elskere af seksuelle billeder . De åbner ikke kun hænder, men fremhæver også med fordel halsudskæringen.\nVIGTIGT! En elegant cardigan, jakke og en original læderjakke kan være et passende supplement til en ærmeløs aftenkjole.\nHvis dress-code forpligter dig til at bære strømpebukser, så foretrækkes kødfarvede strømpebukser. Der skal ikke være nogen lurex på dem!\nI en ærmeløs læderkjole kan du gå "til en fest og til verden." Overbelast ikke billedet med ekstra tilbehør lavet af samme materiale. Tøjet er afsluttet med ruskindsko, en håndtaske. Denimjakker supplerer dette ensemble .\nGiv op tyndt strik. Materialet krøller let sammen, mister hurtigt sin form og understreger figurens mangler. Har du brug for det?\nGlem ikke: kjolen er det vigtigste i dit billede ! Alle andre ting, tilbehør og smykker forbliver kun yderligere og sekundære accenter. Vi håber, du finder vores tip og tricks nyttige. Følg målet og vær på højden med stil!


Tony Heller viser klimahystadernes modstridende påstande – Hodjanernes blog\n18. oktober 2021 trumfes Climate change, Fup og snyd, Global Warming, Hykleri, Inkompetence, Klima, klimahystader, klimareligionen, Løgn, Politisk korrekt censur, TrumfEs, woke hysteri 1\nOg konstaterer at de ikke er glade for historik, men elsker at spy tåbelige “prognoser” ud , som – heldigvis – aldrig holder\nThe Rest of The World is Nuts!\n19. oktober 2021 ved 14:58\nDer er jo nok ingen, der lægger mærke til det – i hvert fald ikke ret mange, men sommeren (juni-juli) var meget tør – ikke særlig varm, men tør. Men for første gang, hvor vi har haft tørke, gik kornet ikke ud! Der kom faktisk lidt ud af det – Ikke meget, men katastrofen udeblev.\nOgså træerne klarede sig godt. Ikke på noget tidspunkt smed de bladene.\nI min fattige verden tilskriver vi den grønne sommer til den stigende mængde CO2. I det hele taget har især træerne haft en fantastisk vækst selv her i den forblæste Midtvest Jylland.\nOg det her, tror jeg faktisk på, kan påvirke klimaet en smule. Det at jorden grønnes. Ikke at jeg tror, at temperaturen stiger, men nærmere at temperaturen gennem et døgn holdes mere konstant. I ørkenen kan døgntemperaturen variere 50 grader, hvad den ikke kan i junglen.\nSå lad os få noget mere CO2. I øvrigt tak til Tony Heller, for hans kæmpe arbejde med at oplyse os almindelige mennesker. Venstrefløjen hader ham, da han er uangribelig, så i stedet får de os andre udelukket fra debat, hvis vi refererer til ham. Vejrkortoplæseren Jesper Theilgaard har fået mig udelukket fra debat ved hjælp af fjæsbog af den grund. Det tager jeg som hæder. I øvrigt er Tony Heller den første, jeg har oplevet, sende en tak for en skilling, jeg har sendt ham. Det har ingen andre gjort, når jeg har givet dem lidt af mine fattige spareskillinger.


ITD anker afgørelse i PostNord-sag - Transporttidende\nITD anker afgørelse i PostNord-sag\nStatsstøtte giver PostNord mulighed for at dumpe fragtpriserne, lyder det fra brancheorganisationen.\nEfter granskning af EU-Kommissionens afgørelse i sagen om ulovlig statsstøtte til PostNord Logistics har ITD besluttet at tage sagen til EU-Domstolen.\nI midten af maj 2020 meddelte EU-Kommissionen, at den ville afvise ITD’s klage over ulovlig statsstøtte til PostNord Logistics – et datterselskab i det statsligt ejede PostNord Group. Den løsning klagede ITD over til EU-Kommissionen, som for nylig traf en afgørelse i sagen. ITD har nu haft lejlighed til at nærlæse afgørelsen og har på den baggrund besluttet at tage sagen videre til EU-Domstolen.\nIfølge ITD har brancheorganisationen i sin klage lagt vægt på, at ”statsstøtten til PostNord Logistics i form af kapitalindsprøjtninger på mere end 70 mio. kr. samt gratis ydelser fra Post Danmark giver PostNord Logistics mulighed for at dumpe priserne på fragt med alvorlige konsekvenser for de private transport- og logistikvirksomheder til følge”.\n- Det er urimeligt og uacceptabelt, at private virksomheder skal konkurrere med en underskudsgivende konkurrent, der kan hente kapital fra et statsejet moderselskab, hver gang deres manglende købmandskab resulterer i et underskud. Vi vil have fair og lige konkurrence, og der er slet ingen grund til, at staten skal agere pakkepostbud på et marked, hvor det private erhvervsliv i forvejen løfter opgaven i benhård konkurrence med hinanden. Det er simpelthen at holde skatteydere og de private aktører for grin, siger Carina Christensen. /anga.


Varenummer (SKU): 66366 Kategori: Uncategorized Tag: Arcticsilver\nArcticsilver Compact 2.0 er efter stor efterspørgsel tilføjet i den eftertragtede varegruppe . Når du bestiller her får du lovpligtige 14 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin Arcticsilver Compact 2.0 online hos webshoppen Fiskegrej.dk, som er den foretrukne shop blandt online shoppere. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg finder mange det de leder efter, deriblandt også produktet er på siden. Købes der ind i online webshops er priserne bedre- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nNår webshops leverer dine produkter, giver de dig lidt bedre rettigheder, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Dansk lov kræver af webshoppen, at de skal give dig 14 dages returret. efter dit online køb, og nogle webshops har valgt at give mere end standard returretten og giver meget længere returtid. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Din sammenligning kan du rent faktisk lave på alle tider af døgnet, så længe du er online. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.\n101 reviews for Arcticsilver Compact 2.0


»Det er valgkampens dummeste forslag«\nDet radikale forslag om at fusionere København og Frederiksberg bliver mødt med en kold skulder. Selv de radikale på Frederiksberg siger nej tak til frieriet.\nARKIVFOTO. Frederiksberg Rådhus. »Anna Mee Allerslev mener, at en sammenlægning kan effektivisere administrationen, men København har i forvejen landets største administration, og den bliver ikke mere effektiv ved at gøre den endnu større,« siger Katrine Lester. Fold sammen\nTirsdag d. 15. oktober 2013, kl. 09.04\nFrederiksberg Kommune skal under ingen omstændigheder lægges sammen med nabokommunen København.\nDet er den klare melding fra Socialdemokraternes frederiksbergske spidskandidat ved det kommende kommunalvalg, Katrine Lester (S), som afviser den københavnske borgmester Anna Mee Allerslevs (R) forslag om en fusion mellem de to kommuner.\n»Det er uden tvivl valgkampens dummeste forslag. Anna Mee Allerslev mener, at en sammenlægning kan effektivisere administrationen, men København har i forvejen landets største administration, og den bliver ikke mere effektiv ved at gøre den endnu større,« siger Katrine Lester.\nEnd ikke udsigten til at bryde den konservative dominans på Frederiksberg med tusindvis af københavnske S-stemmer kan få hende til at overveje en fusion.\n»Vi er alle stolte af vores kommune og af at bo på Frederiksberg, så jeg vil hellere arbejde for at gøre Frederiksberg socialdemokratisk,« siger spidskandidaten.\nDen radikale spidskandidat på Frederiksberg, Morten Jung (R), siger også nej tak til frieriet fra den københavnske partifælle.\n»Jeg har nogle begavede kolleger i Københavns Kommune, men dette forslag er vist ikke det mest gennemtænkte,« siger han.\n»Det giver ingen mening at tale om stordriftsfordele, for København er fem gange større end Frederiksberg, og vi bruger 1.200 kroner mindre pr. borger til administration om året,« påpeger Morten Jung.\nI Københavns Kommune opfordrer Liberal Alliance Anna Mee Allerslev til at koncentrere sig om Københavns Kommune i stedet for at drømme om sammenlægning med Frederiksberg.\n»Det her er et forsøg på at flytte fokus fra, at bystyret i København ikke har været i stand til løse sine problemer og driver en alt for dyr og ineffektiv kommune,« siger borgerrepræsentant Lars Berg Dueholm (LA).\nKøbenhavnsk borgmester vil overtage Frederiksberg


Status for byspredning i Danmark – Københavns Universitet\nDato: 01-01-2007 | Videnblad nr. 03.02-13 Emne: Arealanvendelse og lokalisering\nUdviklingen af lokaliseringen af arbejdspladser og befolkning i Hovedstadsregionen og Århus kommune er blevet analyseret i det eurpæiske forskningsprojekt SELMA. I begge byområder ses en tendens til spredning af arbejdspladserne igennem 1990’erne. Omfordelingen af arbejdspladserne i Hovedstadsregionen skyldes ikke nye koncentrationer i forstæderne, men foregår spredt i kanten af de eksisterende byfingre.\nFigur 1. Andel af arbejdspladser i Hovedstadsregionen i 1990 og 2002, fordelt efter afstand til centrum.\nDet europæiske forskningsprojekt SELMA (Spatial de-concentration of economic land use and quality of life in European Metropolitan areas) varede fra 2002 til 2006. Det sigtede mod at analysere, hvordan spredningen af erhverv og arbejdspladser i europæiske byregioner indvirker på miljøet og livskvaliteten. Projektets fokus på erhverv og arbejdspladser skal ses som et supplement til den omfattende eksisterende forskning i lokaliseringsmønstre for boliger og befolkning, og disses betydning for miljø og bæredygtighed. Inddragelse af mål for livskvalitet består af vurderinger af befolkningens adgang til serviceydelser, pendlingsafstande og andre parametre, der beskriver hverdagslivet i en byregion.\nSELMA-projektet blev indledt med casestudier af lokaliserings- og spredningstendendser i 14 store og mellem store byer fra: Danmark, Holland, England, Tjekkiet, Spanien, Italien og Israel. Fra Danmark deltog København og Århus.\nAnalyser af Hovedstadsregionen og Århus\nAnalyser af lokaliseringsmønstre for både befolkning og arbejdsplad ser i 1990’erne blev gennemført for Hovedstadsregionen ud fra detaljerede kvadratnetsdata, der tillader opdelinger på tværs af eksisterende administrative grænser. For Århus blev eksisterende statistikområder anvendt til en inddeling af Århus kommune i bymidte og tre omkringliggende »bælter« med stigende afstand til bymidten. Hovedkonklusionerne fra analyserne præsenteres i det følgende.\nDecentralisering af arbejdspladser\nI såvel Hovedstadsregionen som Århus går udviklingen mod en spredning af byområder nes arbejdspladser. Figur 1 viser fordelingen af arbejdspladser på »bælter« med forskellig afstand til centrum i Hovedstadsregionen i 1990 og 2002. I centrale områder falder andelen af arbejdspladser, mens væksten især sker i et bredt »bælte« 10-35 km fra centrum. I Århus er det især de nye forstæder mellem den ydre Ringvej og Motorvejen, der øger andelene af arbejdspladser , primært på bekostning af bymidten, der både taber i andele og absolutte tal (Figur 2).\nFigur 2. Andel af arbejdspladser i Århus kommune i 1993 og 2001, fordelt efter afstand til centrum.\nMere spredning end udflytning til nye centre\nDen langsomme spredning af arbejdspladserne i Hovedstadsregionen har stået på længe. Det ser dog ikke ud til, at arbejdspladserne går til nye centre i forstæderne, der konkurrerer med det centrale København. Væsentlige koncentrationer af arbejdspladser i nye centre findes stort set ikke uden for København og Frederiksberg kommuner. Det største antal arbejdspladser i et enkelt center findes i Lautrupparken i Ballerup, hvor der er ca. 11.000 arbejdspladser. Til sammenligning er der 108.000 arbejdspladser i Københavns indre by alene. Københavns indre by er fortsat det eneste bycenter i regionen med en stor koncentration af internationalt, nationalt og regionalt orienterede byfunktioner.\nSiden 1989 har det været en målsætning for planlægningen i Hovedstads regionen, at arbejdskraftintensive erhverv skulle lokaliseres inden for 1000 m fra stationer på jernbanenettet. En opgørelse viser, at 62,5% af regionens arbejdspladser lå under 1000 m fra en station i 1990, mens det i 2002 var 60,5%. Årsagen til det te fald er en kraftig vækst i arbejdspladser, der ligger mere end 2 km fra en station.\nSpredningen af arbejdspladserne i Hovedstadsregionen er i vid udstrækning jævnt fordelt og decentralt placeret i forhold til de mange mindre servicecentre i regionen, repræsenteret ved stationerne. Dette betyder dog ikke, at der i væsentligt omfang bliver bygget i de grønne kiler. Snarere bliver der bygget i kanten af det eksisterende byområde, hvorfor byfingrene bliver stadigt tykkere.\nFigur 3. Andel af befolkningen i Hovedstadsregionen i 1990 og 2002, fordelt efter afstand til centrum.\nPolarisering af befolkningen\nTendenserne for befolkningens lokalisering afviger fra tendenserne for arbejdspladserne ved, at der i Hovedstadsregionen både er vækst i de centrale bydele og i områder over 35 km fra centrum (Figur 3). Omkring 1/3 af den samlede befolkningstilvækst i regionen i 1990’erne tilfalder området inden for 5 km fra Københavns centrum, mens især områder langt fra centrum har høje vækstrater og øger deres andele af regionens befolkning. Man kan tale om en form for polarisering i bosætningen mellem central bosætning og fortsat forstadsdannelse uden på det eksisterende byområde. I Århus er tendensen mindre klar. I de centrale dele af Århus er befolkningsandelen konstant gennem 1990’erne, mens de gamle forstæder taber til områder længere ude (Figur 4).\nFigur 4. Andele af befolkningen i Århus kommune i 1990 og 2002, fordelt efter afstand til centrum.\nPå grund af forskelle i data og metoder mellem de forskellige casestudier er det vanskeligt at foretage nuancerede sammenligninger mellem projektets byer. Det fremstår imidlertid tydeligt, at selv om der er en tendens til spredning i de danske byer, så har denne udvikling endnu begrænset omfang og hastighed sammenlignet med byer i Tjekkiet, Spanien, Italien og England. Med over 1/3 af Hovedstadsregionens arbejdspladser i centrum og tilsvarede 28% i Århus må de danske byer endnu karakteriseres som havende stærke centre.\nAndre dele af SELMA-projektet har arbejdet med statistisk sammenligning af byvækst og effekter i casebyerne, modellering af byvæksten, analyse og evaluering af politik og planlægning samt opstilling af anbefalinger til planlæggere og politikere.\nHartoft-Nielsen, P. & Larsen, J.N. (2004): Spatial de-concentration of workplaces and economic land use in Denmark, Greater Copenhagen Area, Greater Aarhus Area. SELMA, WP1, Case study analysis.\nSELMA er støttet økonomisk af Europa-Kommissionens 5. rammeprogram.\nVidenblad nr.: 03.02-13


Campingpladser i Lagos - Vacansoleil\nCampingpladser i Lagos\nCamping i Lagos\nUnder jeres ferie på en campingplads i Lagos, kan I nyde varmen fra solen, et krystalblåt hav, sandstrande, billedskønne bugter og fantastiske udsigter. Det bjergrige område tilbyder en langrække aktiviteter. Strandene og havet er lige noget for vansportsentusiaster og for dem der elsker en afslappende badeferie, er dette et sandt paradis. De farverige bygninger og de mange både i havnen, afsplejler Lagos' rige fortid og dets omgivelser. Ikke langt fra jeres campingplads i Lagos, finder I adskillelige badebyer som I kan besøge. Kort fortalt, der er masser at se, nyde og tage sig til i denne region. Hvad venter I på? Book via Vacansoleil og nyd en solrig ferie i Lagos denne sommer.\nVælg mellem 2 campingpladser i Lagos med Vacansoleil\nAlgarvekysten er en af de smukkeste i Europa. Campingplads med god beliggenhed på en bakke, fine faciliteter, ca. 1,5 km til stranden. Der er ca 6 km til Lagos historiske bycentrum.\nVelholdt campingplads med mange blomster, tæt på den historiske by Lagos. Godt swimmingpoolområde med en terrasse og en god restaurant. 2.5 km til de dejlige sandstrande i Luz.\nNår I ankommer på jeres campingplads i Lagos, vil I med sikkerhed blive overvældet af den skønne følelse af ferie. Den stadig delvist befæstede badeby Lagos, ligger på toppen af klipperne i den vestlige del af portugisiske Algarve. Den indbydende gamle maritime y, har en fodgængerzone med masser af hvide huse og snævre stræder. Her finder I butikker og hyggelige restauranter med terrasser. Byen har en rig historie. De imponerende bymure byder på en betagende udsigt ud over omgivelserne. Kirken for baptisten John, er den ældste i Algarve og ligger i Lagos. Kirken blev bygget i år 1174. Inde i byen finder I et fort fra det 17'ende århundrede og slavemuseet. Helt sikkert et besøg værd under jeres ophold på en campingplads i Lagos.\nTag på udflugt fra jeres campingplads i Lagos\nFra jeres campingplads i Lagos, kan I tage på de herligste udflugter. I kan f.eks. tage på bådtur langs kysten og se på de imponerende klippeformationer under jeres cruise. Slentre ned af stranden Praia da Dona Ana og se hvordan stranden er delt op af klipper. Andre interessante seværdigheder i nærheden af jeres campingplads, er barok kirken St. Anthony og Grutas da Costa d'Oiro, eller grotterne på Guldkysten. En dejlig tur til det nærliggende Portimao, kendt for dens udsøgte fiskeretter, kilometer lange strande og den sprudlende hovedgade ned til havnen. Glem ikke at besøge dyrene i Lagos zoo med jeres børn under jeres campingferie i Lagos.\nAktiviteter nær jeres campingplads i Lagos\nEn af de længste og mest attraktive strande i Algarve, Meia Praia, er ikke langt væk når I opholder jer på en campingplads i Lagos. Det er det perfekte sted for vandsport. Her kan I sagtens være aktive. Vandcykler, vandski, vindsurfing, snorkling, dykning, alt hvad I har lyst til. Foretrækker I aktiviteter i grønne omgivelser? Nær jeres campingplads er der to smukke golfbaner i et fantastisk landskab. Slå til bolden og nyd samtidigt en fænomenal udsigt udover de omkringliggende klipper og Atlanterhavet. Den smukke natur omkring jeres campingplads i Lagos og nationalparken byder på masser af smukke ruter for vandreentusiaster.\nDe grønne palmetræer langs med alléen, de smukke sandstrande, den rige fortid, de farverige bygninger og smukke naturlige omgivelser inviterer jer på en herlig campingferie i Lagos.


Bilforhandlere melder om 4-6 måneders ekstra ventetid på biler – blandt andet grundet mangel på mikrochips.\nI en rundspørge svarer mere end hver anden forhandler, at de får leveret 40 procent færre biler end normalt, og at der er 4-6 måneders ekstra leveringstid på mange biler. Liselotte Sabroe/Ritzau Scanpix Fold sammen\nOnsdag d. 13. oktober 2021, kl. 09.31\n»Man kan i øjeblikket ikke helt svare på, hvornår bilerne kan leveres, når forbrugerne går ind i butikken. Der kan ikke gives garantier i øjeblikket,« siger Gitte Seeberg, der er direktør for Autobranchen Danmark.\n»Det er en meget presset situation, og langt de fleste forhandlere ville kunne sælge langt flere biler, hvis de havde dem til rådighed,« siger hun.\n»Det er lidt den perfekte storm, som vi er midt i, hvor der er blevet brugt enormt mange penge på varer, fordi man ikke kunne tage ud at spise eller rejse.«\n»Man skal måske være lidt tidligere ude med ønskesedlen i år, fordi der er en risiko for, at ikke alle varer er på hylderne. Man kan måske risikere, at man ikke lige kan få den telefon eller fladskærm, som man har ønsket sig,« siger Mathias Dollerup Sproegel.


Her er der jobåbninger | Djøfbladet\nHer er der jobåbninger\nStillingsannoncerne peger på jobmuligheder særligt i den finansielle sektor og i energisektoren. Men der er muligheder i mange af de ’skæve’ brancher også. De skilter bare ikke med det.\nOle Opfinder-virksomhederne’ har brug for hjælp til at markedsføre deres unikke nyskabelser. Filmbranchen har brug for hjælp til fundraising, logistik og kontrakter. Håndværkerbranchen kan godt bruge hjælpende hænder til kunde- og konkurrentanalyser, struktur og markedsføring. Og hårde-hvidevare-branchen har behov for folk, der kan hjælpe dem med store udbud.\nIfølge Ulla Grymer, konsulent i Djøfs Beskæftigelsessekretariat, er der mange jobåbninger i de ’skæve’ brancher, hvor djøferne måske ikke lige forestiller sig, at der er behov for deres kompetencer.\nMen det kræver lidt mere af ansøgeren. Jobbene er sjældent slået op med store profilannoncer i djøfbladet, siger Ulla\n”Der kommer flere og flere jobopslag på jobunivers fra de ’skæve’ virksomheder. Mange af virksomhederne skal man dog selv ud og opsøge, da de har for travlt eller ikke tænker over muligheden for at ansætte en akademiker.”\nHer slår de djøf-job op\nDe brancher, der lige nu gør sig særligt bemærket på det gængse jobannoncemarked i djøfbladet og på Djøfs Jobunivers i det hele taget, er ifølge Djøfs annoncebureau DG-Media især den finansielle sektor. Men også energisektoren og konsulentbranchen er på jagt efter kandidater.\nMichael Boas Pedersen, seniorkonsulent i Finanssektorens Arbejdsgiverforening, kan bekræfte, at den finansielle sektor har behov for djøfere. For selv om den finansielle sektor samlet set reducerer i medarbejderstaben, så ansætter de stadigt flere akademikere. Særligt jurister og aktuarer i forsikringsbranchen og økonomer og jurister i bankverdenen. Men der er også brug for højtuddannede med andre profiler.\n”Udviklingen betyder, at flere af vores\nmedlemmer har dedikerede graduate programmer, hvor nogle af dem rekrutterer helt op til 100 akademikere om året,” siger Michael Boas Pedersen.\nKompleksitet kalder på djøfere\nOgså i energisektoren er der muligheder. Hos energiselskabet SE – tidligere Syd Energi bekræfter kommunikationschef Jan Lyng Lauridsen, der selv er statskundskaber, at de har et stigende behov for djøfere.\n”Kompleksiteten i vores opgaver stiger, væksten stiger, og vi ser ud over den danske grænse. Det kræver djøf-komptencer. Vi har lige købt Stofa, og sådan en fusion og integration kræver også djøf-kompetencer,” siger Jan Lyng Lauridsen.\nHan fortæller, at de også tager flere og flere studenter og ErhvervsPhD.ere ind. Lige nu har de dog ikke slået djøf-job op.\nSelv om ledigheden blandt djøferne ligger på 6,4 og dimittendledigheden på 41,2 procent, ser det ud til, at der er lidt mere grøde i jobmarkedet – i hvert tilfælde i nogle brancher. De seneste år har stadig flere djøfere også henvendt sig til konsulenterne i Djøfs Forhandlingsafdeling for at få gennemgået en ansættelseskontrakt.\nLæs mere på mitfoerstejob.dk


Dreamhack summer 2018 – Microcut\nDreamHack var virkelig alt hvad jeg havde håbet på. Trods dårligt ben, og Selma havde skaffet sig en hjernerystelse et par dage før (Ikke dårligt sådan at have en sygeplejeske med der kunne fjerne stingene i det flækkede øjenbryn), så gik det hele godt. Godt nok gik vi noget tidligere i seng (omkring 2tiden) end vi nok ellers ville have gjort, men det gjorde nu ikke så meget. Så kunne mit ben få lidt hvile, og Selmas hoved kunne få lov til at få lidt ro.\nVi var nogen af de første der satte vores computere op om lørdagen. Vi var ret hurtigt i gang med at gøre det vi primært kom for – at game. Vi spillede primært HOTS. Det er ikke noget jeg normalt spiller, men jeg syntes det var meget sjovt, da jeg først begyndte at forstå hvordan det hele fungerede. Jeg blev aldrig god til det, men jeg blev da bedre og bedre. Det var også rart nok at kende lidt bedre til spillet, for det gjorde det også nemmere at følge med når vi så pro-gamerne spille.\nVi var også nede i en af de andre haller og se CS. Det var meget spændene! Udover Diablo, var CS et af de første multiplayer games jeg spillede. Jeg har dog ikke spillet det i mange år, men derfor var det nu alligevel meget sjovt at se. Især fordi Optic Gaming, og North kom i semifinalen imod hinanden – begge danske hold.\nUdover HOTS, spillede vi OW. OW har jeg også spillet en del herhjemme. Det er mit favorit skydespil! Det blev kun endnu sjovere af at spille det sammen med andre man kender! Der er ikke mange i min omgangskreds der ellers spiller OW.\nSidst men ikke mindst fandt vi et spil, som ingen af os havde prøvet før; Death before daylight. Det er et horror game, og det er virkelig et godt et af slagsen! Det er ikke i den nemme kategori, og selvom formålet som survivor (og killer), altid er det samme, så bliver spillet hverken kedeligt eller ensformigt! Jeg tror helt sikkert at det er et spil jeg kommer til at spille en hel masse mere!\nSelvom vi primært gamede, var vi da også ude og se nogle aktiviteter udenfor, se expos, og ikke mindst cosplay. Selvom det hele var spændene, så var det egentlig mest den gode stemning der generelt var meget tiltalende for mig. Alle virkede afslappede og glade. Alt i alt var det bare en rigtig god oplevelse, og jeg vil helt sikkert afsted igen!\nOne thought on “Dreamhack summer 2018”\nPingback: Vægt-update #7: – 2,0 Kg – Microcut


Advokaten 9 Legal risk management\nAf advokat Jon Iversen, Bech-Bruun Dragsted, Bruxelles\nLegal risk management – styring af juridiske risici – indgår som en integreret del af god corporate governance[i]. Derfor er det relevant indledningsvis kort at beskrive, hvad corporate governance er og de initiativer, der er taget i relation hertil.\nCorporate governance kan defineres på mange måder, men vedrører helt fundamentalt systemer, hvorved virksomheder styres og ledes set i lyset af, at ejerkredsen og den daglige ledelse er adskilt. Hvor den tidligere corporate governance debat primært vedrørte at give magten tilbage til aktionærerne, tager debatten i dag sit udgangspunkt i at skabe værdi i bred forstand til gavn for virksomhedens stakeholders, herunder aktionærerne (ejerne), medarbejderne, kunderne, leverandørerne, kreditorerne, de offentlige myndigheder, naboerne, lokalområdet, etc. (såkaldt stakeholder value). Enhver organisation, uanset om der er tale om en virksomhed, et ministerium, en kommune eller en fodboldklub, har en tendens til at blive indadvendt, hvis den ikke udsættes for den fornødne eksterne påvirkning. I selskaber udøves ekstern påvirkning primært i form af konkurrence fra andre firmaer, pres fra kunder og leverandører/långivere, råd fra eksterne rådgivere og ikke mindst som følge af krav fra aktionærerne (ejerne). Dårlig corporate governance risikerer at medføre, at stakeholder value påvirkes negativt.\nDe mange erhvervsskandaler – primært i USA men også i Europa – har bevirket, at nye love er blevet vedtaget bl.a. med henblik på at skabe øget åbenhed og gennemsigtighed, således at offentligheden og virksomheders stakeholders sikres pålidelig og relevant information om virksomheders forhold. Således har bl.a. den såkaldte Sarbanes-Oxley lov fra 2002 i USA bevirket, at amerikanske firmaer for alvor har fået sat corporate governance på dagsordenen.\nEn sammenligning af corporate governance-reglerne i en række af medlemslandene i G8 viser imidlertid, at der er betydelige forskelle i tilgangen til corporate governance.[ii] På internationalt plan har både Europa-Kommissionen og OECD taget adskillige initiativer i relation til at harmonisere corporate governance-reglerne. På baggrund af en rapport[iii] fra en række selskabsretseksperter udsendte Kommissionen således den 21. maj i år en aktionsplan,[iv] hvori den lægger op til en harmonisering af en række helt grundlæggende corporate governance-principper, om end Kommissionen ikke finder det formålstjenligt på nuværende tidspunkt at indføre et egentligt EU-kodeks om corporate governance. Kommissionens aktionsplan var åben for kritik indtil udgangen af august i år. OECD regner med i 2004 at kunne udsende en opdateret version af sit i 1999 vedtagne corporate governance regelsæt – en opdateringsproces som også Kommissionen deltager aktivt i.\nI Danmark nedsatte Ole Stavad i marts 2001 det såkaldte Nørby-udvalg, der i december samme år udsendte sin rapport med frivillige guidelines om, hvad der i Danmark skal forstås ved god corporate governance.[v] Udvalget var sammensat af fire højt respekterede erhvervsfolk fra dansk erhvervsliv og har givet anledning til betydelig debat. Nogle finder rapportens anbefalinger for firkantede, mens andre mener, at rapporten er gjort for operationel, hvorved dens anbefalinger er mindre egnede til visse brancher og virksomheder. Der synes dog at være almindelig enighed om, at rapporten udgør et glimrende udgangspunkt for yderligere debat, og bestyrelserne i alle danske KFX-selskaber har da også allerede diskuteret rapportens anbefalinger, ligesom en række toneangivende virksomheder har forholdt sig hertil i deres årsrapporter.[vi]\nLegal risk management – der henhører under enterprise risk management[vii] – udgør som nævnt en integreret del af corporate governance og er af særlig interesse for en virksomheds juridiske funktion, der typisk har dette som et vigtigt ansvarsområde. Den juridiske funktion vil således typisk have det daglige ansvar for, at der implementeres fornuftige juridiske risikostyringssystemer.\nDenne artikel vedrører legal risk management og diskuterer, hvilke konkrete tiltag en virksomhed kan iværksætte for at styre juridiske risici.\nDet overordnede formål med risk management[viii] er jf. Nørby-rapporten bl.a. at:\ni. udvikle og fastholde en forståelse i organisationen af virksomhedens strategiske og operationelle mål, herunder at identificere de kritiske succesfaktorer,\nii. analysere de muligheder og udfordringer, som er knyttet til realiseringen af ovennævnte mål, og risikoen for, at de ikke opfyldes,\niii. analysere de væsentlige aktiviteter, der finder sted i virksomheden for at identificere de risici, der er knyttet hertil.\nLegal risk management drejer sig om at være på forkant med udviklingen og i videst muligt omfang forhindre, at juridiske problemer opstår, eller at juridiske muligheder overses. Derved undgår virksomhedens juridiske funktion bl.a. at skulle agere i rollen som ”brandslukker”, når først problemerne har indfundet sig. Det handler derfor om at implementere juridisk sunde rutiner i virksomheden generelt, internt i den juridiske funktion, mellem den juridiske funktion og de øvrige funktioner i virksomheden, mellem den juridiske funktion og eksterne rådgivere samt at sikre, at disse rutiner løbende kontrolleres, evalueres, tilpasses og udbygges i takt med, at virksomheden, samfundet og lovgivningen udvikler sig.\nHelt kort kan legal risk management således defineres som:\n”Identifikation, vurdering og styring af juridiske risici og muligheder”.\nEn virksomheds juridiske funktion vil ofte i en eller anden form være (eller burde være) involveret i de mangeartede juridiske påvirkninger, som virksomheden løbende udsættes for. Da det at drive virksomhed er forbundet med en række risici – også af juridisk art – gælder det for virksomheden om at sikre sig, at juridisk sunde rutiner er implementeret. Sidstnævnte indebærer at:\ni. juridiske risici og muligheder løbende bliver identificeret,\nii. juridiske risici bliver styret og i videst muligt omfang elimineret og minimeret,\niii. juridiske muligheder bliver udnyttet, samt at\niv. risikable juridiske beslutninger altid bliver taget på et fornuftigt og oplyst grundlag af personer, der har den ledelsesmæssige og faglige kompetence hertil.\nNedenfor er overordnet beskrevet, hvilke juridisk sunde rutiner en virksomhed med fordel kan overveje at indføre.\nIndførelse af juridisk sunde rutiner\nEt af argumenterne for at lade corporate governance bygge på frivillige guidelines i stedet for på lovgivning er, at virksomheders forhold ofte er af så individuel karakter, at hver enkelt virksomhed bør finde sin egen tilgang til implementeringen af god corporate governance. Uanset at diverse guidelines med fordel kan anvendes som inspirationskilde, vil det ofte være nødvendigt at tilpasse sådanne guidelines til den enkelte virksomhed. Tilsvarende gælder, at indførelse af juridisk sunde rutiner i form af et legal risk management-system også skal tilpasses den enkelte virksomheds forhold.\nDet kræver ofte en hel del tid og uddannelse at få medarbejdere gjort fortrolige med nye arbejdsgange og brugen af nye juridiske værktøjer, og implementering af juridisk sunde rutiner i en virksomhed er derfor typisk ikke noget, der sker fra den ene dag til den anden. Endvidere bliver den lovgivning, som virksomheder opererer under, stadig mere kompleks og i særdeleshed virksomheder, der agerer internationalt, kan finde det vanskeligt at overskue og dermed overholde alle facetter af den lovgivning, de er underlagt.\nI dag kan virksomheder dog benytte sig af en række værktøjer i relation til at implementere juridisk sunde rutiner. Dels vil det være muligt at få eksterne juridiske rådgivere til at foretage et check af virksomheders juridiske funktion med henblik på at komme med forslag til konkrete forbedringer eller ændringer, dels er det i dag muligt at erhverve compliance-programmer inden for forskellige retsområder samt manualer i kontraktindgåelse og standardaftaler af forskellig art, således at virksomhedens juridiske rutiner derved kan bringes op på et hensigtsmæssigt niveau.\nNedenfor er de forskellige trin, som implementeringen af juridisk sunde rutiner normalt omfatter, beskrevet.\nValg af risikostrategi\nLegal risk management udgør som nævnt ovenfor en del af enterprise risk management, der også typisk spænder over strategic, operational, financial og knowledge risk management. Det er bestyrelsen, der bør fastlægge virksomhedens overordnede risikostrategi, og den strategi der vælges for legal risk management, bør naturligvis være i overensstemmelse hermed.\nSom nævnt indledningsvis, er i særlig grad multinationale virksomheder underlagt et ofte særdeles kompliceret regelsæt i de mange jurisdiktioner, hvori de opererer, og knappe ressourcer gør det ofte vanskeligt at sikre overholdelsen af alle facetter af love, regler og indgåede aftaler. Sådanne virksomheder er derfor typisk nødt til at drive forretning ud fra en kalkuleret risiko om, og med en kvalificeret antagelse af, at de i det store og hele opererer i overensstemmelse med gældende ret.\nDen konkrete udformning af en virksomheds risikostrategi skal afstemmes med, hvad virksomhedens stakeholders tillægger værdi, hvorfor det er svært at udtale sig generelt herom. Dog gælder det som med investeringer, at jo større risikovillighed en virksomhed har, jo større op- og nedture vil virksomheden typisk blive udsat for.\nEn juridisk risikostrategi indeholder typisk en række risikodefinitioner, en angivelse af virksomhedens risikovillighed på forskellige juridiske områder samt en handlingsplan, der beskriver, hvorledes virksomheden agter at nå de mål, der er fastsat i relation til legal risk management. Potentielle juridiske risici skal herefter identificeres, vurderes og kategoriseres i forhold til de således vedtagne definitioner. Det viser sig ofte at være en værdifuld og lærerig proces at få nedfældet på skrift, hvilke potentielle juridiske risici en virksomhed er underlagt, herunder at få vurderet og kategoriseret disse i forhold til hinanden. Virksomhedens juridiske funktion – eventuelt i samarbejde med et legal risk management udvalg – vil normalt udarbejde udkast til virksomhedens legal risk management strategi, der herefter skal godkendes af virksomhedens ledelse. Ovennævnte er beskrevet mere deltaljeret nedenfor.\nIdentifikation af juridiske risici\nDet vil sjældent være muligt at afdække alle juridiske risici, og selv om en virksomhed indfører et effektivt legal risk management system, vil der utvivlsomt stadigvæk opstå overraskelser. Alt afhængig af de nærmere omstændigheder vil sådanne overraskelser ofte føre til en tilretning af virksomhedens risikostyringssystem.\nJuridiske risici kan være af økonomisk art, såsom væsentlige kommercielle aftalers ugyldighed, erstatningskrav fra kunder, leverandører, det offentlige eller medarbejdere, produktansvarskrav, bødekrav ved overtrædelse af lovgivning, krav om konventionalbod ved overtrædelse af aftaler eller økonomiske risici i form af manglende sikring af virksomhedens værdier eller manglende udnyttelse af de muligheder, lovgivningen giver. Juridiske risici af ikke-økonomisk art er fx tab af goodwill, hvilket på langt sigt også risikerer at skade virksomhedens økonomiske formåen. Hertil bemærkes, at det normalt er betydelig mindre omkostningskrævende at vedligeholde en virksomheds goodwill end at genskabe den.\nDe dage hvor en virksomhedsjurist (eller for den sags skyld en advokat i et advokatfirma) blot kunne vente på, at sagerne landede på hans/hendes bord synes ovre. En moderne juridisk funktion bør være udadvendt og udfarende med henblik på at kunne opsnuse, hvor juridiske problemer og muligheder kan tænkes at opstå. En juridisk funktion bør således i dag i højere grad vurderes på, hvor god den er til proaktivt at identificere potentielle juridiske problemer og muligheder og agere herpå, før det er for sent. Det er almindeligt kendt, at de bedst konciperede aftaler ofte er dem, der kan forblive i skuffen. Tilsvarende gælder, at de bedste juridiske funktioner ofte er dem, hvor der er færrest juridiske problemer at løse. Dermed ikke være sagt, at gode juridiske funktioner ikke har noget at lave – arbejdet er blot skiftet fra at være problemløsning til i højere grad at være af forebyggende art. En række advokatfirmaer har da også taget denne udvikling ad notam og har lagt betydelige ressourcer i udviklingen af bl.a. compliance-programmer inden for en række juridiske discipliner. Læs mere herom nedenfor.\nDet at være opsøgende og at kunne stille de rigtige spørgsmål indebærer naturligt, at virksomhedsjurister (og eksterne advokater) er nødt til at specialisere sig – både fagligt og i brancher – således, at de har et indgående kendskab til de specifikke regler og markedsforhold, der er af relevans for den virksomhed, som de skal rådgive. For virksomhedsjurister er dette af største selvfølgelighed, mens nogle eksterne advokater formentlig med fordel kan gøre en ekstra indsats.\nSom eksempel kan nævnes, at hvis en virksomhed erobrer markedsandele og opnår en såkaldt dominerende stilling på et (relevant) marked, udløser det konkurrenceretligt en række retsvirkninger, som virksomheden er nødt til at agere på. Pludselig risikerer fx virksomhedens indtil da lovlige rabat- og bonussystem ikke længere at være lovligt eller visse eksisterende aftaler at udgøre misbrug af en dominerende stilling. Tilsvarende gælder, hvis en virksomhed hidtil har kunnet støtte lovligheden af indgåede aftaler på en gruppefritagelse. Hvis de i gruppefritagelsen angivne markedsandelstærskler overskrides, vil gruppefritagelsen ikke længere yde beskyttelse, og de indgåede aftaler risikerer derved at være ulovlige og ugyldige med bøderisiko til følge.\nSom et andet eksempel kan nævnes, at den lovgivning, der implementeres i Danmark i dag, i langt de fleste tilfælde har sit udspring i EU-lovgivningen. En virksomhed vil derfor ofte kunne forudse, hvilken lovgivning der kan forventes vedtaget i Danmark. I de senere år har bl.a. markedsføringslovgivningen undergået betydelige forandringer, der skyldes harmoniseringsdirektiver vedtaget i Bruxelles. At kunne forudse og derved i god tid have mulighed for at indrette sine aktiviteter efter de nye begrænsninger og/eller muligheder, som sådanne ændringer medfører, kan sikre virksomheden en konkurrencefordel. Der kan også være kommercielle muligheder i at undersøge, om dansk lovgivning måske er i strid med EU-lovgivningen. Den seneste tids debat i medierne om Dansk Tipstjenestes monopol bliver måske afgjort ved, at EF-domstolen inden udgangen af i år i den såkaldte Gambelli-sag følger generaladvokatens forslag til afgørelse og finder den italienske spillovgivning i strid med EF-Traktatens regler om fri bevægelighed. Taber Italien sagen, bliver Danmark også nødt til at ændre sin lovgivning, hvilket formentlig åbner en række muligheder for bl.a. spil- og bookmakerfirmaer.\nHvorledes en virksomhed i praksis bør indrette sig, således at det sikres, at der løbende identificeres og tages hånd om potentielle juridiske problemer og muligheder, er det svært entydigt og generelt at svare på henset til virksomheders forskellighed. Det kan imidlertid ofte anbefales at nedsætte et legal risk management-udvalg under ledelse af den person, der har ansvaret herfor – typisk lederen af den juridiske funktion.\nMedlemmer af udvalget bør ud over en række nøglemedarbejdere fra den juridiske funktion være en vifte af ledende medarbejdere fra virksomhedens forskellige afdelinger, idet det er vigtigt, at alle de juridisk vigtige funktioner i virksomheden er repræsenteret. Således kan det ofte anbefales, at som minimum følgende funktioner repræsenteres i udvalget: (i) indkøb, (ii) markedsføring, (iii) salg, (iv) corporate finance og (v) personale (HR). I visse virksomheder kan også fx udviklings- (R&D) og miljøfunktionen med fordel være repræsenteret i udvalget, ligesom – med henblik på at sikre den fornødne påvirkning udefra – også virksomhedens eksterne advokat bør være medlem.\nFør eller under møderne kan det anbefales at gennemgå en tjekliste, der er specielt tilpasset virksomhedens forhold. Det vil fx være relevant at få salgsfunktionen til at forholde sig til, om virksomhedens markedsandele har ændret sig siden sidste møde, idet dette kan bevirke, at virksomheden bør foretage visse undersøgelser for at sikre sig, at den stadig overholder konkurrencelovgivningen. Tilsvarende kan et spørgsmål rettes mod indkøbsfunktionen, om nogle af virksomhedens leverandører har opnået en betydelig markedsandel, idet dette kan give anledning til, at konkurrencelovgivningen i en forhandlingssituation kan anvendes imod sådanne leverandører. Det kan også være relevant at indhente informationer om konkurrenters gøren og laden, idet virksomheden derved måske finder anledning til at anfægte bestemte konkurrenters markedsføring eller konkurrencebegrænsende aktiviteter.\nUd over konkurrencelovgivningen kan det være relevant at forholde sig til potentielle juridiske problemstillinger og muligheder i relation til fx: (i) markedsføringsret, (ii) børsret, (iii) produktansvar, (iv) ansættelsesret, (v) immaterielle rettigheder, såsom patent-, ophavs- og varemærkeret, (vi) transportret, (vii) IT-ret, (viii) miljøret, (ix) persondataret, samt eventuel speciallovgivning der er af relevans for virksomhedens drift – fx lovgivningen vedrørende banker/sparekasser eller forsikringsselskaber.\nSom også nævnt nedenfor, kan en virksomhed med fordel operere med en række standardaftaler, hvoraf de vigtigste normalt er indkøbs-, salgs-, distributions-, fortroligheds- og ansættelsesaftaler samt almindelige salgs- og leveringsbetingelser. Disse bør naturligvis altid udarbejdes og godkendes af juridisk afdeling – evt. i samarbejde med eksterne juridiske rådgivere. De løbende udvalgsmøder kan anvendes til at identificere, om der er opstået behov for at tilrette de eksisterende standardaftaler eller for at udarbejde nye typer standardaftaler, såsom IT-, konsulent-, licens-, udviklings-, outsourcing- eller samarbejdsaftaler.\nDen juridiske funktion bør løbende holde sig orienteret om ny lovgivning mv., der kan få indflydelse på virksomhedens drift og kan anvende udvalgsmøderne til at få nedsat tværfaglige arbejdsgrupper med henblik på at få implementeret nye eller tilrettede arbejdsgange, der måtte vise sig påkrævede som følge af regelændringerne. Som eksempel kan nævnes, at mange virksomheder fandt anledning til at nedsætte en arbejdsgruppe i forbindelse med vedtagelsen af persondataloven i maj 2000, idet denne lov bevirkede, at en række rutiner og arbejdsgange skulle revideres.[ix]\nHvor tit udvalgsmøder skal afholdes bør afhænge af virksomhedens konkrete aktiviteter og karakteren af de juridiske risici, som virksomheden løbende udsættes for. Et møde én gang i kvartalet vil ofte være tilstrækkeligt, mens det i visse virksomheder kan vise sig nødvendigt eller hensigtsmæssigt at holde møder med større eller mindre intensitet.\nI forlængelse af hvert udvalgsmøde kan det anbefales at udarbejde et referat med en som bilag vedlagt aktionsliste, således at virksomheden løbende har overblik over alle potentielle juridiske problemer og muligheder, ligesom alle har mulighed for at følge med i, hvad status er, og hvem der er aktionsansvarlig.\nVurdering og kategorisering af risici\nLegal risk management-processen kan med fordel startes med et kick-off-møde i det ovenfor beskrevne legal risk management-udvalg. Som nævnt ovenfor, er det vigtigt indledningsvis at få formuleret en række risikodefinitioner, således at det bliver muligt at kategorisere og prioritere juridiske risici og muligheder i forhold til hinanden.\nEt eksempel på en definition af ”høj” i relation til indvirkning på virksomheden jf. figur 1 nedenfor kunne være:”Virksomheden risikerer ved manglende aktion at miste eller gå glip af værdier på DKK [**] eller derover, eller at lide tab eller gå glip af goodwill, der formodes på længere sigt i betydeligt omfang at påvirke virksomhedens økonomiske formåen.”\nNår virksomheden har formuleret risikodefinitionerne, skal der udarbejdes et forslag til risikostrategi. Sidstnævnte kan med fordel tage udgangspunkt i de ovenfor opregnede retsområder og bør endvidere indeholde en risikostrategi i relation til virksomhedens aftaler som beskrevet nedenfor. Risikostrategien bør naturligvis vælges under hensyn til sandsynligheden for risikoens indtræden. Jo større sandsynlighed for indtræden jf. figur 1, jo mere taler for at virksomheden bør vælge en stram risikostrategi.\nI nogle tilfælde kan det være formålstjenligt at udarbejde risikostrategier for konkrete juridiske problemstillinger. Som eksempel kan nævnes, at enzym- og ingredienskoncernen Chr. Hansen tidligere på året efter en grotesk voldgiftssag i Serbien til dens store overraskelse blev dømt til at betale DKK 60 mio.[x] En sådan sag burde give anledning til, at virksomheder generelt overvejer, om der bør indføres en risikostrategi i relation til lovvalgs- og værnetingsaftaler, der helt kategorisk går på, at virksomhedens ansatte ikke må indgå sådanne aftaler, medmindre der forinden er opnået sikkerhed for, at den valgte lov og det valgte tvistløsningsinstitut kan opfylde de fornødne retssikkerhedsmæssige garantier.\nNår risikostrategien er på plads, skal virksomhedens juridiske situation vurderes i forhold hertil. Hvis virksomheden halter bagefter på visse områder i forhold til risikostrategien, vil det være nødvendigt at iværksætte en målrettet indsats med henblik på at rette op herpå.\nDet vil typisk ikke være muligt at tage hånd om alle potentielle problemstillinger med det samme, og det er derfor som oftest nødvendigt at prioritere indsatsen. Dette kan med fordel ske i en handlingsplan. Hvis en intern undersøgelse fx antyder, at virksomheden har indgået en række aftaler, der potentielt er i strid med konkurrencereglerne, og aftalerne har grænseoverskridende effekt, således at EU-reglerne kommer i spil, risikerer virksomheden at ifalde en betydelig bøde og at lide tab af goodwill, ligesom de berørte aftaler risikerer at være ugyldige. En sådan situation er uholdbar og bør bevirke, at en løsning heraf prioriteres højt. Hvis virksomheden på den anden side har oplevet visse uregelmæssigheder i sin HR-afdeling, som har givet anledning til nogle få klager fra medarbejderne, vil dette måske være et problem, der i første omgang ikke skal tildeles højeste prioritet. I relation til virksomhedens aftaler vil det være relevant at vurdere, om disse er af en sådan karakter, at de udgør en tikkende bombe under virksomheden. I så fald kan det være nødvendigt at prioritere en hurtig implementering af standardaftaler og manualer i og procedurer for kontraktindgåelse højt.\nMed henblik på at bevare overblikket kan forskellige redskaber benyttes. Et eksempel er figur 1, der naturligvis skal tilpasses den enkelte virksomheds konkrete forhold. Oversigten kan med fordel vedlægges som et bilag til de løbende referater fra møderne i legal risk management-udvalget.\nBestyrelsen har det overordnede ansvar for, at virksomheden har implementeret et fornuftigt legal risk management-system. Den løbende rapportering til bestyrelsen vil typisk ske som et underpunkt under ledelsens rapportering om enterprise risk management, der med fordel kan udgøre et selvstændigt dagsordenpunkt på bestyrelsesmøderne.\nDet daglige ansvar for overvågning og kontrol af legal risk management-systemet vil typisk ligge hos lederen af virksomhedens juridiske funktion, der således løbende skal rapportere til virksomhedens ledelse og varsko denne, hvis den juridiske funktion fx ikke har kapacitet, ekspertise eller budget til at leve op til den af bestyrelsen valgte risikostrategi. I tråd med den generelle trend mod fokusering på core business og outsourcing af alle perifere virksomhedsfunktioner har nogle virksomheder valgt at have en minimal juridisk funktion, der fungerer i rollen som tovholder i forhold til en række eksterne juridiske rådgivere, mens andre virksomheder har fundet det fagligt og økonomisk opportunt at operere med en juridisk funktion af betydelig størrelse. Således ses det ofte i virksomheder underlagt speciallovgivning, og hvor indgående branchekendskab er af afgørende betydning, at der oprettes en intern juridisk funktion til at varetage de juridiske opgaver. Uanset hvordan en virksomhed har valgt at indrette sig, bør der udpeges en eller flere personer, der har ansvaret for den løbende overvågning og kontrol af virksomhedens legal risk management-system.\nDet er ofte svært for virksomheder at overskue og følge med i den linde strøm af lovgivning og afgørelser, der løbende produceres af den lovgivende og dømmende magt, ligesom det kan være særdeles vanskeligt og tidskrævende for en juridisk funktion, hvis den uden at kunne hente inspiration noget sted fra får til opgave i virksomheden at implementere juridisk sunde rutiner inden for bestemte retsområder.\nEn virksomhed har imidlertid mulighed for at trække på ekstern hjælp til at opnå sikkerhed for, at den overholder den gældende lovgivning. En række advokatfirmaer tilbyder således compliance-programmer inden for en række retsområder, såsom konkurrence-, markedsførings-, børs-, ansættelses-, varemærke-, miljø- og persondataret, ligesom det i forbindelse med erhvervelsen af et compliance-program normalt er muligt at aftale en abonnementsordning, hvorved en virksomhed får mulighed for at modtage opdateringer til sine compliance-programmer, hvis den løbende udvikling måtte medføre et behov herfor.\nEt compliance-program – der naturligvis skal tilpasses den enkelte virksomheds drift – kan forholdsvis hurtigt medvirke til at få hævet en virksomheds juridiske niveau inden for et bestemt retsområde, og i relation til legal risk management udgør et sådant program et glimrende redskab til at få indført juridisk sunde rutiner med det formål at sikre og optimere virksomhedens værdi.\nDet ses ofte, at store multinationale (amerikanske) virksomheder sender legal questionaires til advokatfirmaer i en lang række forskellige jurisdiktioner med henblik på at kortlægge lovgivningen på et bestemt retsområde. Derved har virksomheden muligheden for at finjustere sine aktiviteter, således at den ikke går længere end lovgivningsmæssigt påkrævet i hver enkelt jurisdiktion. Der kan sættes spørgsmålstegn ved, om dette er den rigtige fremgangsmåde ud fra en cost/benefit betragtning, ligesom der uvægerligt synes at være en risiko for, at der opstår problemer og misforståelser, hvis en koncern opererer med forskellige arbejdsgange i sine i forskellige lande placerede datterselskaber.\nDa dansk lovgivning i international sammenligning befinder sig på et højt udviklingsniveau vil en overholdelse af visse dele af dansk lovgivning ofte indebære, at virksomheden på disse lovgivningsområder opererer lovligt også uden for Danmarks grænser. Hvis en virksomhed således i forbindelse med sine aktiviteter i udlandet overholder de principper, der fx fremgår af den danske konkurrence-, markedsførings- og persondatalovgivning, minimeres risikoen i betydelig grad for, at virksomheden overtræder en tilsvarende udenlandsk lovgivning. I mange tilfælde vil et (dansk) compliance-program derfor med fordel kunne rulles ud globalt i hele virksomheden, hvorved hele organisationen bliver fortrolig med brugen heraf. Hvis en virksomhed har valgt en stram risikostrategi, kan virksomheden for at være yderligere på den sikre side vælge at lade lokale advokater i udvalgte jurisdiktioner gennemgå (det danske) compliance-program med henblik på at fremkomme med eventuelle rettelser og tilføjelser hertil. Dette vil ofte vise sig langt billigere end at lade lokale advokater udarbejde et ”nationalt” compliance-program, ligesom det kvalitetsmæssige resultat i mange tilfælde bliver betydelig bedre.\nDet ses ofte, at en virksomhed har indrettet sine arbejdsgange således, at aftaler om indkøb eller salg over en vis kontraktsum skal godkendes af en chef på et bestemt niveau i organisationen. Dette udgør ofte en fornuftig risk management-procedure. Imidlertid er det ikke kun en aftales kontraktsum, der har indflydelse på, om den risikerer i betydelig grad at påvirke virksomhedens værdi eller ej. Hvis en virksomhed indgår en salgsaftale, der ikke indeholder de fornødne ansvarsfraskrivelser, eller hvis virksomhedens kunde slipper af sted med at indføje en række vidtrækkende garantibestemmelser, udgør en sådan aftale en potentiel risiko for et efterfølgende erstatningsansvar, der i værste fald langt kan overstige kontraktsummen. Hvis virksomheden i stor stil har indgået og indgår sådanne dårlige aftaler, fx fordi virksomhedens juridiske funktion eller eksterne juridiske rådgivere ikke har været involveret, er der risiko for, at virksomhedens værdi i betydeligt omfang påvirkes negativt.\nI forbindelse med kontraktforhandlinger med specielt amerikanske virksomheder er det ikke ualmindeligt at opleve, at forhandlingerne bliver langstrakte, som følge af at selv ubetydelige forslag til ændringer i kontraktudkastet fordrer en godkendelse af modpartens juridiske afdeling. Dette er udtryk for et fintmasket legal risk management system. Hvor stramt et system, en virksomhed bør implementere, skal vurderes i lyset af den pågældende virksomheds aktiviteter. I visse brancher er det ikke hensigtsmæssigt, at virksomhedsjurister eller eksterne juridiske rådgivere involveres i betydeligt omfang i forbindelse med indgåelsen af aftaler, mens det i andre brancher kan have afgørende betydning med henblik på at sikre og forøge virksomhedens værdi.\nUnder alle omstændigheder kan det anbefales, at en virksomhed opererer med en række standardaftaler på de områder, der er af størst juridisk og økonomisk betydning. Eksempler på, hvilke aftaler der kan komme på tale, er nævnt ovenfor. Da kontraktforhandlinger normalt indebærer, at der tages og gives, bør der implementeres rutiner, der sikrer, at vigtige bestemmelser ikke udgår eller tilrettes, medmindre dette forinden er godkendt af den juridiske funktion eller af eksterne juridiske rådgivere. Det samme gælder naturligvis, hvis en kontraktforhandling ikke skal tage sit udgangspunkt i en af virksomhedens standardaftaler. En fordel ved at operere med standardaftaler er endvidere, at virksomhedens forhandlingsudgangspunkt forbedres betragteligt, ligesom dens forhandlere efterhånden bliver fortrolige med opbygningen og ordlyden af aftalerne, herunder de definitioner og standardbestemmelser, der går igen.\nI dag har virksomheder mulighed for at erhverve manualer i aftaleindgåelse, der er specielt tilpasset virksomhedens forhold og aftaler. Sådanne manualer indeholder typisk en beskrivelse af parternes normale forhandlingsudgangspunkter, tjeklister samt forslag til bestemmelser, alternative bestemmelser og fall-back positioner, der kan vise sig relevante, hvis modparten er svær at danse med. Endvidere vil der være angivet forslag til, hvilke procedurer virksomheden med fordel kan indføre med henblik på at sikre sig, at vedtagelsen af vigtige aftaler og bestemmelser, altid forinden runder den juridiske funktion eller eksterne juridiske rådgivere.\nMergers & acquisitions – legal due diligence\nSpecielt advokater, der har deltaget i due diligence-aktiviteter, kan nikke genkendende til, at den juridiske kvalitet af de aftaler, som virksomheder indgår, kan svinge betragteligt. Under IT-feberen i slutningen af halvfemserne var der måske mindre fokus herpå, men henset til at nu også IT-virksomheder synes at gå i retning af ”back to basics”, er der i dag ingen tvivl om, at salgsprisen for en virksomhed vil blive påvirket betydeligt i nedadgående retning, hvis en virksomheds aktiviteter balancerer på kanten af det lovlige, eller dens aftaler befinder sig på et lavt juridisk niveau som følge af usunde juridiske rutiner. Internationale undersøgelser viser da også, at 35-66% af beslutningsgrundlaget ved investering i en aktie udgøres af ikke-finansiel information.[xi]\nDa internationale investorer således i vid udstrækning fokuserer på corporate governance og andre ikke-finansielle forhold i deres aktieanalyser, kan det betale sig at implementere fornuftige corporate governance-systemer og kommunikere dette eksternt til potentielle investorer. Henset til at god corporate governance handler om at optimere en virksomheds værdi, vil det ligeledes ofte være hensigtsmæssigt i god tid at foretage en sælger due diligence med henblik på at salgsmodne og få indført sunde juridiske rutiner i et datterselskab, inden dette af moderselskabet sættes til salg.\nHvis en virksomhed skal generere profit og vokse, er den nødt til at udsætte sig selv for risici – også af juridisk art. Udfordringen består i effektivt at styre sådanne risici gennem en systematisk videnopbygning. Etableringen af et velfungerende legal risk management-system i en virksomhed vil ofte være afgørende for, om virksomheden kan forbedre sin konkurrenceevne og derigennem forøge sin værdi. I relation hertil spiller virksomhedens juridiske funktion og dens eksterne juridiske rådgivere en vigtig rolle.\nVirksomheder har i dag mulighed for at erhverve en række værktøjer, der kan hjælpe dem med at implementere juridisk sunde rutiner. En række advokatfirmaer har således lagt betydelige ressourcer i udarbejdelsen af bl.a. compliance-programmer og standardaftaler.\nLegal risk management systemer skal tilpasses den enkelte virksomhed og må ikke blive tunge eller bureaukratiske. Det er vigtigt, at systemerne er hurtige og fleksible, samt at omkostningerne ved etablering og drift heraf ikke overstiger fordelen ved den opnåede risikoafdækning. Legal risk management vedrører således ikke kun den store multinationale virksomheds implementering af diverse compliance-programmer, standardaftaler og manualer i aftaleindgåelse, men også den lille snedkervirksomheds implementering af standard salgs- og leveringsbetingelser.\nUanset en virksomheds størrelse har advokater en vigtig rolle at spille i relation til legal risk management, idet de kan medvirke til at sikre, at virksomheden opnår den fornødne juridiske påvirkning udefra. Advokater kan dels bistå i forbindelse med udviklingen og implementeringen af compliance-programmer og standardaftaler mv., dels bidrage i forbindelse med den løbende identificering af potentielle juridiske problemer og muligheder – fx som medlem af virksomhedens legal risk management-udvalg. Dette forudsætter imidlertid, at de pågældende advokater specialiserer sig og opnår et indgående kendskab til den branche og de virksomheder, som de skal rådgive.\n[i] En stor tak til mine kolleger Janne Glæsel og Peter Løvgren fra Bech-Bruun Dragsted, Poul Skadhede, direktør i Valcon Management Consultants og Søren Skjærbæk, legal counsel i Neurosearch for værdifuldt input til denne artikel. For god ordens skyld bemærkes, at artiklen naturligvis alene er udtryk for forfatterens egen opfattelse af emnet. [ii] The Economist, ”Beyond shareholder value.” A survey of capitalism and democracy, 28. juni 2003. [iii] ”Report of the high level group of company law experts on a modern regulatory framework for company law in Europe”, 3. november 2002. Tidligere advokat og nu professor, dr. jur. i selskabsret ved Københavns Universitet, Jan Schans Christensen, var medlem af denne ekspertgruppe. Se også Jan Schans Christensens artikel, ”Hvorledes kan corporate governance debatten bidrage til udviklingen i dansk selskabsret?”, Nordisk Tidsskrift for Selskabsret nr. 3, 2001 og ”Compliance, et væsentligt arbejdsredskab for virksomheder”, Advokaten 03/2003.\n[iv] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet, ”Modernisering af selskabsretten og forbedret virksomhedsledelse i Den Europæiske Union – vejen frem”, KOM (2003) 284, 21. maj 2003. [v] Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, ”Nørby-udvalgets rapport om Corporate Governance i Danmark”, december 2001. [vi] Jf. Dagbladet Børsen, ”Corporate Governance i fokus hos KFX-selskabe.”, 16. august 2002. [vii] Statsautoriseret revisor Erik Ingvartsen har beskrevet enterprise risk management i ”Introduktion til Enterprise Risk Management”, Revision & Regnskabsvæsen, maj 2003. [viii] Se også Coopers & Lybrand, ”Risk Management and Control in Europe”, januar 1998 og Thomas Riise Johansen og Teddy Wivel, ”Corporate Governance – Et bud på danske bestyrelsers rolle”, 2000, siderne 75-97. [ix] Se yderligere herom – Janne Glæsel og Jon Iversen, ”Persondataloven – med fokus på private virksomheder”, Revision & Regnskabsvæsen, nr. 12, december 2001. [x] Se Jyllands-Posten den 28. februar 2003, ”Chr. Hansen sendt til tælling af tidligere partner”. [xi] Jf. Ernst & Young, ”God selskabsledelse i Danmark”, februar 2002.


Hem » Danmark » Odsherred » Veddinge Bakker » F3340\nHøjt beliggende klassisk, arkitekttegnet feriehus fra 70'erne med en unik udsigt, der ikke findes magen til mange steder. Huset ligger højt placeret på den 3000 m2 store skrånende grund, som går lige ned til stranden. Adgang til stranden via sti lidt længere nede ad vejen. Huset indeholder en vinkelstue med spisestue samt stue med panoramaudsigt, køkken ligeledes med panoramaudsigt, samt tre soveværelser. Der er kælder med teknikrum, hvoraf resten er privat. Huset er indrettet i ejers private stil, og fremstår originalt fra det blev bygget tilbage i 70'erne. Trapper op til huset. Der er anlagt en dejlig terrasse hele vejen rundt om huset, hvor der er rig mulighed for at nyde solen i fulde drag eller den smukke solnedgang. Sommerhuset er beliggende i det smukt kuperede område Veddinge Bakker en af Danmarks største bakke områder, som ligger nær skov og strand, med stejle skråninger ned til Sejerø Bugten. Bakkerne er en del af Odsherred-buerne, med bl.a. Esterhøj (89 m) hvorfra I har en storslået udsigt. Sejerøbugten har en varieret kystlinje, mange fine, børnevenlige sandstrande og et særpræget, kontrastfuldt og meget smukt landskab. Området byder på gode muligheder for mountainbike, cykling, løb og fiskeri. Huset ligger ikke langt fra det hyggelige Ordrup med små caféer og indkøbsmulighed. Istidslandskabet i Odsherred er unikt – og afgørende for nutidens Odsherred. Derfor er Odsherred en Geopark, tag en tur rundt på Gravhøj-ruten og oplev istidslandskabet, stenalderens dysser og bronzealderens gravhøje, Næsholm borg som ligger på en holm i Nygård sø mellem Højby og Nykøbing Sj. Naturskolen med sine mange aktiviteter fra alt godt fra havet, ekspeditioner i skoven, sommerfuglesafari til trolde og rævetur. Børnene vil elske at se de mange brandbiler på Odsherred Brandmuseum, eller tag på sælsafari fra Rørvig havn. Hele familien vil elske en tur i Sommerland Sjælland med både miniland, actionland og vandland, Odsherred Zoo i Asnæs eller Dragsholm Slot, helt unikt og naturskønt beliggende ved Nekselø bugten, der byder på fin gastronomi baseret på egnens økologiske råvarer og som efter sigende har deres eget spøgelse. Et besøg værd er også Nykøbing Sjælland by som har talrige indkøbsmuligheder med flere supermarkeder og en hyggelig gågade med specialforretninger og caféer, eller tag til Rørvig og nyd stemningen på havnen, hvor der kan købes og nydes friskfangede og nyrøgede fisk hver dag, mens børnene fanger krabber fra molen.


Bange for at dø. og jeg har selvmordstanker og tanker om at dø\nJeg har haft nogle problemer med selvmordstanker og har mange gange sat med kniven ved håndledet, men jeg er for bange til at gøre det. Kan ikke komme over følelsen af at vi kun har 1 liv og man aldrig kommer til at leve igen.\nDu har nu skrevet til BørneTelefonen om et problem, som jeg tror, fylder rigtig meget for dig. Du fortæller ikke så meget om, hvordan dit liv er, men måske er der noget, som er rigtig svært for dig lige nu ? Det er godt, at du har skrevet til BørneTelefonen for måske kan jeg hjælpe dig med at komme videre, så du kan få noget hjælp til at få det bedre.\nJeg ved ikke, om du bor hos dine forældre, og om de ved, at du har det så skidt ? Mon du kan fortælle det til en af dine forældre ? Hvis ikke det er sådan, at det er en mulighed, er der måske en anden voksen, som du kender godt ? Måske en lærer på din skole ? eller bare en, du kender og har tillid til.\nNår man er 13 år, er der rigtig mange ting, som man kan gå at tænke på. Mange på 13 år har de samme tanker som du fortæller om. Det er fordi man begynder at forstå flere ting, om man begynder at tænke længere frem i tiden, end når man gør, når man er barn. Derfor kan der komme nogle tanker, som man kan blive rigtig trist over. Så er det vigtigt, at man har en voksen, der kan hjælpe med at få det hele snakket igennem.\nMåske har du ikke lyst til at snakke med dine forældre eller andre voksne, som du kender ? Hvis det er sådan, vil jeg foreslå dig at snakke med din skoles sundhedsplejerske. Det er sådan, at en sundhedsplejerske ved rigtig meget om, hvad man kan gå og tænke på, når man er 13 år. Hvis det er sådan, at du har brug for noget mere hjælp til andre ting, kan sundhedsplejersken også hjælpe med, at du får den rigtige hjælp til de ting.\nHvis du syntes, at at det er alt for svært at få kontaktet nogle voksne eller sundhedsplejersken, er du meget velkommen til at ringe til BørneTelefonen. Den der tager telefonen kan hjælpe dig med at komme videre, så du kan få noget hjælp.\nEndnu engang vil jeg gerne fortælle dig, at det er rigtig fint, at du har fået skrevet til BørneTelefonen. Det er en god begyndelse på at få hjælp til det, der er svært. Det næste er, at du skal have kontakt med en voksen, og jeg håber, at du meget snart får taget fat i en voksen, som du kender eller sundhedsplejersken. Ellers håber jeg, at du kontakter BørneTelefonen på tlf. 116111.


Indret spisestuen med et plankebord | Sponsoreret\noktober 17, 2017 viveadmin Indretning\nPlankebordet har gennem de seneste år fået stor opmærksomhed i den danske indretning. Plankebordet er med til at give hjemmet et rustikt udtryk, hvilket er en populær tendens i de danske boliger. Designer plankeborde er med til at skabe et eksklusivt udtryk i spisestuen.\nDesigner plankeborde er en populær investering, som man ser i mange danske hjem. Plankeborde passer til de fleste hjem, da bordene kan give forskellige udtryk. De kan oftest købes i forskellige træsorter, størrelser og kvalitet. Det betyder, at de fleste kan finde netop det plankebord de søger. Mann Design arbejder med unikke træmøbler og de fremstiller de flotteste designer plankeborde. Mann Design har fokus på kvaliteten og sørger for at lytte til de enkelte kunders behov og ønsker. Her kan du finde forskellige typer af plankeborde, der alle er special designet.\nEt plankebord er ofte kendetegnet ved flere stykker af træ, der er sammensæt på elegant vis. Det giver et flot bord, der har et eksklusivt og råd udseende. Det er vigtigt, at et plankebord er fremstillet af godt træ, der er blevet behandlet ordentligt. Hvis dette ikke er tilfældet kan man risikere at få et bord, der med tiden ‘slår sig’, når det står i hjemmet.\nEfterskolernes Aften 2018 på Midtjysk Efterskole


Tysk ingeniør-stolthed under anklage for at blåstemple brasiliansk katastrofe-dæmning | Ingeniøren\nIllustration: TV Globo\n19. jul 2019 kl. 15:28 5\nEn af de stolte institutioner i tyske ingeniørers selvforståelse, Tüv Süd, risikerer at blive anklaget for at være medskyldig i, at næsten 300 mennesker mistede livet, da en brasiliansk dæmning brast i januar.\nKollapset skete pludseligt og helt uden forvarsel, så ingen havde tid til at redde sig i sikkerhed.\nDet rådgivende ingeniørfirma Tüv Süd, som er over 100 år gammelt, og som inspicerer og godkender tekniske installationer over hele verden - også i Danmark, købte i 2013 det brasilianske rådgiverfirma Bureau de Projetos. Med i handlen fulgte kontrakter med mineselskabet Vale, som ejer den braste Brumadinho-dæmning.\nTyskerne vidste udmærket, at dæmningen var usikker\nTyskerne har, siden katastrofen fandt sted, været i søgelyset sammen med mineselskabet Vale. Det skyldes, at tyskerne sagde god for dæmningens sikkerhed, selv om stadig flere medier har fundet dokumenter og interne e-mails, som viser, at Tüv Süd udmærket vidste, at dæmningen langt fra var sikker.\nAllerede en måned efter katastrofen fik nyhedsbureauet Reuters fat i et dokument fra oktober sidste år, som pegede på, at dæmningen risikerede at kollapse.\nNu har BBC fået adgang til e-mails og andre dokumenter helt tilbage fra maj sidste år, som viser, at Tüv Süd havde store betænkeligheder ved at godkende dæmningen.\nMen først lige et par ord om konstruktionen. Der var nemlig ikke tale om en dæmning, som de fleste af os tænker dem, nemlig en særskilt konstruktion til at holde på vandet. Brumadinho-dæmningen var, hvad der på engelsk hedder en tailings dam. Det er en slags affaldsgrav, som ganske enkelt består af materialer fra minen - tailings - som gennem årtier er stablet oven på hinanden.\nKollapset frigav altså ikke vand, men store mængder jord og mudder.\nDet behøver ikke at være et problem, men den slags konstruktioner er sårbare over for, hvad der på engelsk hedder liquefaction. Det betyder, at det ellers faste materiale begynder at opføre sig som en væske og dermed bliver meget mobilt. Liquefaction var årsag til, at Brumadinho-dæmningen brast.\nMaj 2018: »Alt tyder på, at dæmningen ikke bliver godkendt«\nFlere medier har i måneder siden berettet om medarbejdere i mineselskabet, som har advaret om liquefaction. Det er nemlig kendt, at når den slags dæmninger begynder at vise tegn på liquefaction, betyder det, at dæmninger risikere at brase sammen. To rådgiverfirmaer havde ifølge BBC også afvist at godkende dæmningen, inden Tüv Süd gjorde det.\nNu viser dokumenter så, at Tüv Süds egne medarbejdere var lige så skeptiske. BBC citerer en intern e-mail tilbage fra maj 2018, hvori en medarbejdere skriver, at selskabet er ved at færdiggøre undersøgelserne af liquefaction på dæmningen.\n»Alt tyder på, at den ikke bliver godkendt.«\nOg i november lyder det i en anden e-mail:\n»Dæmningen har et liquefaction-problem«.\n»Optimistisk valg af parametre«\nNu er Tüv Süd gået i skjul og vil ikke tale med pressen. Samtidig klager medlemmer af det brasilianske senat over, at det tyske firma heller ikke ville sende medarbejdere med viden om dæmningen til en høring, som parlamentet har holdt.\nEn senats-komité har anbefalet, at 15 personer, herunder mineselskabets administrerende direktør og finansdirektør, bliver sigtet for mord, mens både Vale og Tüv Süd skal holdes ansvarlige for skader på mennesker og miljø.\nBrumadinho-dæmningens kollaps har fået brasilianerne til at stille spørgsmål ved lignende dæmningernes sikkerhed. Det er der ifølge BBC god grund til. Det britiske medie citerer nemlig en e-mail sendt fra Tüv Süd til mineselskabet Vale i marts, altså to måneder efter kollapset. Den oplister ni andre, lignende dæmninger.\n»Vores eksperter kan ikke bekræfte stabiliteten af nogen af de andre dæmninger. Der er foretaget et optimistisk valg af parametre i beregningerne,« lyder det blandt andet.\nBBC har sågar taget fat i den tyske regering, som dog ikke mener, at den har noget ansvar i sagen.\nEmner : KonstruktionerKonstruktionsfejlRådgivere\n#1 Tomas Loft 20. juli 2019 - 00:48\n#2 Karsten Henneberg 21. juli 2019 - 00:27\nHar vi ikke 2 gode danske begreber/ ord, der svarer til ovenstående: vandmætning og vandmætningsgrad?\n#3 Jan C Damgaard 21. juli 2019 - 01:45\nRe: Liquefaction .....\nIkke helt. På tysk Bodenverflüssigung kan forklares med grundbruch og gleitfuge beskrevet af Ernst Ackkermann i studiet af et jordskred ved jernbanestykke ved Lerkedal nær Trondheim. Quickerde, quickton, treibsand (kviksand)... Der bruges også på tysk en udgave af det franske betegnelse Liquéfaction du sol.\nVandmætning bruges på dansk mest om beton, jord mm. Siger noget om evner ved frost. Jord- eller markkapacitet har kun med evnen til at opsuge vand, se visnegrænse.\nSå Liquefaction af jord eller mineaffald, er ikke helt ved siden af.\n#4 Rune Larsen 21. juli 2019 - 11:14\nhttps://da.m.wikipedia.org/wiki/Likvefaktion Omend den artikel beskriver et andet fænomen end Meyers fremmedordbog beskrivelse af samme ord: https://meyersfremmedordbog.dk/ordbog?quer...\n#5 Jan C Damgaard 21. juli 2019 - 12:31\nTror det latinske ligger bag liquefaciō, liquefacere, liquefactus


At være baggårdskat i Kontanthjælpsland • POV\nMaria Busch\t 24.03.2017\nESSAY – “Kontanthjælpland er et symptom. Et symptom på, at der er noget galt i Danmark. Et symptom på, at vi som samfund har bevæget os væk fra velfærdsstaten, hvor man yder efter evne og nyder efter behov. Et symptom på, at vi har valgt at blive fodsoldater i højrefløjens globaliseringshær. At vi har begivet os ind i et land af stene, hvor menneskelige hensyn er erstattet af økonomiske. Et symptom på, at vi har overgivet os til vores indre svinehund”. Maria Busch skriver om livet på konstanthjælp.\nHøjrefløjen har haft held med at tegne et billede af de arbejdsløse som dovne, initiativfattige nasserøve, der ikke gider arbejde samtidig med, at Løkke & co har støttet de virkelige nasserøve til at snyde staten for milliarder af kroner. Lidt af en bedrift, må man sige. At de har været i stand til at få hr. og fru Danmark til at tro på, at det største problem for samfundet er de arbejdsløse og flygtningene.\nHøjrefløjen har haft held med at tegne et billede af de arbejdsløse som dovne, initiativfattige nasserøve, der ikke gider arbejde samtidig med, at Løkke & co har støttet de virkelige nasserøve til at snyde staten for milliarder af kroner. Lidt af en bedrift, må man sige. At de har været i stand til at få hr. og fru Danmark til at tro på, at det største problem for samfundet er de arbejdsløse og flygtningene\nJeg mener, det var Ghandi, der sagde de berømte ord: “Et samfund skal måles på, hvordan det behandler sine svageste”. Hvis man vil vide, hvordan medmenneskeligheden, solidariteten og empatien har det i Danmark, så tag en tur til kontanthjælpsland. Så bliver det tydeligt, at Danmark er gået i hundene.\nDanmark sparker nedad\nVi er begyndt at sparke nedad. De nederste i hierarkiet er “de fremmede” på kontanthjælp. Dernæst kommer alle andre på kontanthjælp. Hunden, der plejer at få det sidste spark, priser sig lykkelig over, at kontanthjælpsland er kommet. Tænk sig, et helt land befolket af foragtelige væsener, der står sidst i rækken, når der uddeles spark. Står der, hvor man ikke kan sparke tilbage. Det har en forstærkende effekt på de overgreb, man allerede udsættes for.\nBlive set ned på. Systematisk mistænkelig- og umyndiggjort. Få skrællet lag for lag af sin identitet og selvfølelse. Blive forhindret i at deltage i samfundet. Forhindret i at arbejde, have kolleger, tjene til livets opholdelse, sætte sin faglighed i spil. Få frataget anerkendelse, social interaktion og værdighed.\nDet er faktisk ikke helt nemt at finde et sted, der er for sarte sjæle i dagens Danmark. Et sted, hvor man kan trække vejret frit — altså helt ned i maven og ikke kun i brystet, som man kommer til, når man har for travlt eller er for bange\nMan mister sig selv. Svinder langsomt bort for øjnene af sig selv. Tvinges til at tage afsked med den, man var. Tvinges til at prostituere sig selv for småpenge. Man bliver fastlåst. Der er ingen steder at flygte hen. Ingen mulighed for at bestemme over egen krop og sjæl.\nMan bliver syg som en hund. Som arbejdsløs på kontanthjælp kan man efter temperament, personlighed og ressourcer reagere på en lang række måder. I lang, lang tid forsøgte jeg at kæmpe, men til sidst var der ingen kræfter tilbage og jeg blev syg. Meget syg. Jeg fik posttraumatisk stress.\nIkke fordi, jeg har været i krig. Ikke fordi, jeg har mistet et menneske, der stod mig nært. Ikke fordi, jeg er blevet voldtaget, berøvet, kidnappet eller skilt. Men fordi, jeg er på kontanthjælp.\nMaria Busch modtager ingen penge for sine tekster og modtager ikke donationer via Mobile Pay. Hun er jo på kontanthjælp.


Gamer plakater | By Lund\nLave priser, høj kvalitet - Levering: 2-3 dage - Plakater til ethvert hjem\nViser “Gamer plakater”\nPause gamer plakat\nFra: 212.50 DKK\nLag gamer plakat\nLorte spil gamer plakat\nGamers life plakat\nChess gamer plakat\nGamer plakater til en sand vinder\nSætter du eller dine børn pris på at sidde foran skærmen og game hele natten lang? Så tilføj i det mindste lidt pynt til rummet, så det ikke kun er den computerskærmen der lyser rummet op. By Lunds minimalistiske gamer plakater giver dig muligheden for at udtrykke din sande identitet som hardcore gamer!\nDit setup gør dig til en champ!\nEn sand gamer har ikke kun hurtige reflekser, en sand gamer har også et super lækkert setup. By Lunds gamer plakater hjælper dig til at sætte prikken over i’et til dit setup. Når du har styr på dit setup, kan du endelig fokusere på at blive Global Elite, eller vinde en Victory Royal!\nAlle gamere kender det\nBy Lunds plakater illustrerer noget enhver gamer mindst har prøvet én gang i sit liv. Gå på opdagelse i vores spændende sortiment, og find præcis den gamer plakat, der illustrere dig som en rigtig vinder.\nPlakater By Lund\nVesterbro 62A, 3, 1\nFølg By Lund\n© 2020 - Plakater By Lund\nVores website bruger cookies til at gøre din oplevelse på siden bedre. Vi går ud fra du er ok med dette, hvis ikke kan du afvise på knappen herunder.


Sex Pisk Gratis Porno / Dating Gratis\nBy Crystal Corcoran Published 14-12-2016 Storepatter gratis sex massage\nHer ses gratis sex video inden for kategorien BDSM, hvilket står for bondage, dominans og sadomasochisme. Disse BDSM pornofilm er ikke for sarte sjæle. Se slavetøs bliver bundet og tortureret i denne SM pornofilm pisk læder lak en fræk Fetishme pornofilm. Gratis pornofilm klik her. Gratis Porno: Endefuld, Pisk og meget mere. 2 år siden Upornia endefuld, pisk ; 1 år siden PornWhite endefuld, publikum, trældom, ekstrem fetish.\nSkriv en kommentar Annuller svar. Sidde på dit ansigt. I luft i skov.\nTo kvinder en mand. Unik samling af gratis pornofilm med BDSM. I den blødere genre findes BDSM video med drillerier som varm stearin, bondage og smæk i numsen. Til BDSM kategorien er yderligere relateret en lang andre række mere ordinære fetish kategorier. Det kan være piger og mænd som ifører sig outfit i materialer som gummi, læder, lak, latex og silke. Se slave tøsen får pisk af herren hun er bundet imens han stikker hans store pik lang ned i hendes hals og han tømmer den i hendes mund, spilletiden for denne pornofilm er 6 minutter, og hører under kategorien fetish Kommentar Navn E-mail Websted. Sæd i hendes øjne.\nPigen ved siden af. Er du til Danske pornofilm så se vores store udvalg som er fyldt med dejlige danske piger og mænd som folder sig ud i disse pornofilm.


Pasningsaftale mellem privat pasningsordning og forældre\nHvis du ønsker at benytte privat pasning, giver kommunen et økonomisk tilskud fra den dag, barnet har pasningsgaranti i Hvidovre Kommune. Det økonomiske tilskud fra kommunen skal bruges til at aflønne den private børnepasser.\nFor at du kan få tilskud, skal Hvidovre kommune godkende:\nden pasningsaftale, der er indgået mellem jer forældre og den private børnepasser\nde fysiske rammer for pasningen\ndet læringsmiljø, som den private børnepasser etablerer for børnene\nDu som forældre er bosat i Hvidovre kommune, og har børn i alderen 24 uger til og med 2 år og 10 måneder.\ndit barn står på venteliste til en dagtilbudsplads og har stået der mindst 3 måneder\nDer er ingen faste regler om, hvad privat pasning må koste, men det maksimale tilskud pr. barn pr. måned, er 75% af jeres dokumenterede udgifter til den private pasning. Hvidovre Kommune har fastsat en øvre grænse for tilskuddet størrelse, som fremgår af oversigten Takster og tilskud. Hvis I har flere børn i dagtilbud, gives der søskendetilskud. Tilbydes jeres barn pasning mindre end 37 timer om ugen, reduceres tilskuddet i forhold til timetallet. Tilskuddet reduceres også, hvis der er mere end 30 årlige lukkedage ved en gennemsnitlig åbningstid på 37 timer om ugen. Tilskuddet skal ikke medregnes i jeres skattepligtige indkomst.\nVær opmærksom på, at du ikke er berettiget til tilskud hvis du - eller den anden forældre - samtidig afholder barsel på fuld tid med det pågældende barn.\nAfholder du - eller den anden forældre - delvis barsel, så kontakt venligst pladsanvisningen for nærmere aftale.\nVær også opmærksom på, at reglerne i dagtilbudsloven vedrørende betaling og tilskud, herunder fripladstilskud, ikke gælder for tilskud til privat pasning.\nHvordan ansøger du om tilskud?\nFør du kan ansøge om tilskud til privat pasning, skal du have lavet en pasningsaftale mellem dig og den private børnepasser, og kommunen skal godkende aftalen. En skabelon til pasningsaftalen findes ovenfor.\nNår pasningsaftalen er afsendt/godkendt, kan du ansøge om tilskud til betaling af den private børnepasser via linket ovenfor. Vær opmærksom på, at alle parter i sagen skal godkende ansøgningen med digital signatur.\nAnsøgning om tilskud samt pasningsaftalen, skal være Hvidovre Kommune i hænde senest den 1. i måneden før dit barn starter i privat pasning. Tilskuddet vil derefter blive indbetalt på din NemKonto. Hvis fx dit barn skal starte i privat pasningsordning 15. maj, skal pasningsaftale og ansøgning om tilskud være Hvidovre Kommune i hænde senest d. 1. april.\nVi gør opmærksom på, at hvis du lige er flyttet til Hvidovre Kommune, kan der være forsinkelse i udbetalingen af tilskud.\nNår pasningsaftalen ophører, eller der er ændringer i pasningsaftalen, skal du give Hvidovre Kommune skriftlig besked.\nPrivat pasning kan varetages af en enkeltperson, eller i en etableret privat pasningsordning. Forældre kan ikke få tilskud til at passe sit eget barn.\nEn privat børnepasser skal opfylde disse krav:\nNår du som forælder ansætter en privat børnepasser, er der tale om et ansættelsesforhold, og det kræver, at personen, der ansættes, har en arbejdstilladelse.\nEn au-pair kan kun ansættes som privat børnepasser, hvis vedkommende har arbejdstilladelse i Danmark.\nØnsker du at få dit barn optaget i en privat pasningsordning, skal du selv henvende dig direkte til den private pasningsordning.\nHerefter skal du som forældre indgå en skriftlig pasningsaftale med den private børnepasser, som er ansvarlig for pasningsordningen. (se skabelon til pasningsaftalen ovenfor).\nEn aftale hvor du som forældre er arbejdsgiver. Dette medfører et ansvar for de opgaver, og forpligtigelser som følger med at være arbejdsgiver. Den private børnepasser er lønmodtager.\nEn aftale med en selvstændig erhvervsdrivende eller privat pasningsordning, hvor du som forældre ikke har arbejdsgiverforpligtelser.\nDet er vigtigt for Hvidovre Kommune at den private børnepasser har personlige forudsætninger og at de fysiske rammer er forsvarlige med hensyn til at passe børn. Derfor skal Hvidovre Kommune godkende:\nden private børnepasser\nrammerne for pasningen\nden skriftlige pasningsaftale mellem jer og børnepasseren\nVed privat pasning af 1-2 børn, hvor du ønsker tilskud til forældrebetalingen, er godkendelseskravene og -proceduren den samme som ved godkendelse af private pasningsordninger med mere end to børn.\nI Hvidovre Kommune er det Dagplejekontoret, der administrerer godkendelse af privat pasning. Når en privat pasningsordning eller en enkelt privat børnepasser skal godkendes, skal den private børnepasser ansøge om godkendelse via et ansøgningsskema, som kan bestilles hos Dagplejekontoret. Det udfyldte ansøgningsskema sendes via sikker post (e-Boks eller borger.dk) til Hvidovre Kommune, Daginstitutionsområdet, og anføres ”Att. Godkendelse af privat pasningsordning”.\nNår Dagplejekontoret har modtaget ansøgningen, kontakter en medarbejder ansøgeren, og der aftales besøg. Formålet med besøget er at:\ntjekke, at de fysiske og sikkerhedsmæssige rammer for pasningen er tilstede\ndrøfte rammerne for etablering af et godt læringsmiljø for børnene\nNår en privat pasningsordning er godkendt, vil pasningsordningen/den private børnepasser modtage et godkendelsesbrev af kommunen. Godkendelsesbrevet er en dokumentation for, at pasningsordningen/den private børnepasser er godkendt. Godkendelsesbrevet indgår i grundlaget for det tilsyn som kommunen fører med private pasning.\nForskellen mellem privat pasningsordning og kommunalt dagtilbud\nParten, som forældrene indgår aftale med\nPrivate pasningsordninger: Den private børnepasser/pasningsordning\nKommunale og selvejende dagtilbud: Kommunen\nAnsvarlig for aflønning:\nPrivate pasningsordninger: Forældrene\nDet er pasningsordningen, der bestemmer i pasningsordningen og kommunen, der bestemmer i de kommunale og selvejende dagtilbud, når det handler om:\nPrivate pasningsordninger: 5 børn\nKommunale og selvejende dagtilbud og kommunal dagpleje: 4 børn i dagpleje\nTilskud til forældrebetalingen:\nPrivate pasningsordninger: fra barnet er 26 uger til børnehavealderen (p.t. 2 år og 10 måneder, fra 1/1-22: 2 år og 11 måneder)\nKommunale og selvejende dagtilbud og kommunal dagpleje: fra barnet er 26 uger til det starter i skole\nFor både private pasningsordninger og kommunale og selvejende dagtilbud gælder, at der er:\nKrav om arbejdstilladelse (ved ikke EU-borgere)\nFor kommunale og selvejende dagtilbud, men IKKE for private pasningsordninger gælder, at der er:\nKrav om skriftlig pædagogisk læreplan\nKrav om tavshedspligt*\nLink til Ramme for godkendelse + link til Pasningsaftale mellem forældre og privat passer


Mine damer og herrer - Velkommen! Mit navn er Casper Sand - jeg er født og opvokset i Aalborg! Jeg har tegnet tegneserier lige siden børnehave-klassen. Jeg kan huske, at min farmor plejede at købe Anders And blade til mig hver eneste torsdag, og efter et par år havde jeg bunker og kasser med blade overalt på mit værelse. Der var altid noget at læse - og selvfølgelig drage inspiration fra. Jeg var utrolig fascineret af Anders And universet - specielt når det var tegnet og fortalt af Don Rosa. Han tegnede serierne livligt, med stor detaljegrad og en genial humor. Ham har jeg stadig meget stor respekt for. Senere hen er jeg gået over til at læse en god del Manga, som man også kan ane lidt indflydelse fra i mine tegninger.\nAlt tegneserie-tegning foregår i min fritid. I 2012 fik jeg min bachelor i Medialogi på Aalborg Universitet, og sidenhen har jeg arbejdet som multimedie grafiker på Nymarksminde i Vodskov. Her har jeg ansvaret for stedets hjemmesider, plakater, reklamefilm og alt det grafiske. Det er et fedt arbejde, da det blandt andet giver mig en frihed til at udvikle min kreativitet og evner indenfor forskellig designmæssigt arbejde.\nUd over at tegne, kan jeg også finde på at skrive, instruere og redigere film. Det er dog ved at være nogle år siden jeg sidst har lavet noget "større" projekt. Nu laver jeg mest bare musik videoer med mit band - årh ja, glemte jeg at nævne det? Jeg er forsanger i et band ved navn Möwe.\nLidt om Möwe:\nMöwe betyder måge på tysk og er navnet på mit band. Her spiller jeg sammen med fire andre gæve gutter. Vi har spillet sammen siden 2009 og har indtil videre udgivet ét album, kaldet "Covered in Blööd". Det har vi gjort i samarbejde med Station10 i Nørresundby - dvs. vi har har lånt deres studio og øvelokaler. Vi giver den altid max gas når vi er ude og spille for et publikum, og har altid et mærkeligt kostume, eller tre på. Som nævnt har jeg lavet en god del musikvideoer for bandet. De kan alle findes på Möwe's Youtube.\nVi lyder som:\nForskellige bands har givet inspiration til Möwe. Da mig og min bror startede bandet, lavede vi det som en parodi på Rammstein - deraf kommer vores tyske navn. Vi lavede to tyske sange, som var Rammstein-agtige, men herefter havde vi det så sjovt med det, at vi begyndte at skrive sange på andre sprog. Vi har indtil videre lavet sange på tysk, engelsk, dansk og spansk. I dag eksperimenterer vi meget med forskellige stil-arter, men musikken hælder mest imod heavy metal og hård rock. Folk sammenligner os ofte med Iron Maiden og System of a Down. Du kan lytte til vores musik på Möwe's Soundcloud, eller følge os på Möwe's Facebook. Er du blevet interesseret i mere, kan du købe vores album på itunes.\nLidt om Infection:\nInfection er en tegneserie som jeg har arbejdet på siden slutningen af 2006. Serien startede ud som en udvikling af en tegneserier jeg lavede på daværende tidspunkt, kaldet Limit of Strength. Den handlede om to karaktere som kæmpede imod verdens-organisationen Global Waste. Jeg lavede tre afsnit på hver 20 sider, og før jeg kunne fortsætte med afsnit 4, ville jeg undersøge Global Wastes fortid og historie i en slags sidehistorie. Den sidehistorie blev til Infection og har efterhånden overtaget mit fokus totalt - jeg tror næppe at jeg vender tilbage til den "originale" serie. Jeg laver hele tegneserien alene og det tager laaang tid at tegne, farvelægge og tekste. Derfor er mit mål at få et nyt kapitel ud én gang om året, men det er desværre ikke altid at jeg har muligheden for det. Men efter hvert kapitel får jeg altid fornyet energi ved at lave en masse andre projekter. Derfor er jeg blandt andet også glad for at jeg kan udgive serien her på min hjemmeside, hvilket gør det muligt for at alle at følge med når de selv har lyst.\nInspiration til tegneserien:\nSom sagt er serien bygget videre på et universe som jeg fandt på til Limit of Strength. Limit of Strength var min første serie med karakterer i skikkelser af mennesker. Dvs. før det, havde jeg altid lavet tegneserier med dyr, sjove væsner, eller andet. Den tegneserie startede jeg ca. i 2003, og det var resultatet af at læse alt for meget Dragon Ball og Akira. Jeg blev vildt stor fan af disse mangaer, hvilket betød at jeg ville lave noget lignende. Det har efterhånden udviklet sig til min egen stil, som mest er "vestlig", men også blandet med en god del manga.\nDu kan selvfølgelig følge med i alle nyheder på Infection's Facebook.


Referencer | Kristjan Løk Olsen\n+45 28 83 44 63\nVi havde fornøjelsen af at have Kristjan som fotograf til vores bryllup. Vi blev gift ved en borgerlig vielse i den Kongelige Bibliotekshave, og inden vi ankom til haven stod Kristjan klar til at fotografere. Det var en fantastisk oplevelse, som passede lige ind i vores ellers meget private dag, da Kristjan var god til skabe et afslappende rum hvor der var plads til at skabe naturlige og mindeværdige øjeblikke.\nHan var god til at lytte til de ønsker som vi havde i forbindelse med vores vielse. Resultat blev nogle fantastiske billeder som har foreviget vores store dag. Stort tak til Kristjan for hans storartede indsats.\nHenriette og Soroush\nVi har haft fornøjelsen af at få taget billeder af Kristjan til vores datters dåb. Vi havde set noget af Kristjans håndværk fra hans hjemmeside og valgte ham, da vi godt kunne lide hans stil og egenskaber.\nKristjan er laid-back, diskret og lyttende. Han skabte stemningsfulde billeder som passede til vores ønsker. Vi vil uden tvivl bruge Kristjan igen, og kan kun give ham vores varmeste anbefalinger.\nKlaus & Sacha\nDa vi startede vores radioprogram på Universitetsradioen, ville vi gerne have nogle flotte billeder, som vi kunne bruge til promovering på de sociale medier. Derfor kontaktede vi Kristjan Løk Olsen.\nEn solbeskinnet eftermiddag tog vi på tur i Københavns gader, og her fik vi taget en lang række flotte billeder af os som gruppe og enkeltvis.\nVi har siden brugt billeder utrolig meget, og de har tiltrukket massere likes og opmærksomhed.\nKristjan var dygtig til at lytte til vores tanker omkring, hvad vi gerne vil have, og derefter selv komme med inputs og idéer. Resultatet har vi været virkelig glade for.\nHverdagsheltene – Universitetsradioen\nKristjan Olsen var med bandet DødspopPatruljen på Ry Højskole, hvor han gennem billeder fangede stemningen under koncerten. Trods de svære forhold var billederne af meget høj kvalitet og er senere blevet det bærende visuelle materiale på vores hjemmeside. Vi kan på det varmeste anbefale Kristjan til andre, uanset hvilken type billeder, der er brug for.\nTusinde tak for din kæmpe indsats, som er langt over hvad vi nogensinde kunne forvente!\nFørst og fremmest synes jeg lige, du skal vide, at billederne blev en bragende succes til brylluppet. Idéen med billedbogen var helt fantastisk, og den overleveret til bruden på den store dag.\nEndnu engang tusinde tak for din kæmpe indsats.\nRune & Jesper


🚗 Dortmund Biludlejning | Dortmund Billeje – Rentalcargroup.com\nBillig biludlejning Dortmund\nNår du rejser med familie og børn, anbefaler vi at du vælger en bil med plads til bagage og plads nok til at passe barnesæder. Børn skal rejse gemme i et barnestol / booster afhængigt af deres vægt eller hvor høj de er. Rentalcargroup.com tilbyder en bred vifte af forskellige stationsvogne, minibusser i Dortmund.\nTollveje i Dortmund\nKør din udlejningsbil i Dortmund\nKørsel rundt i byen Dortmund med en udlejningsbil kan være besværligt, men ikke umuligt. Det er en god måde at flytte rundt, men vi anbefaler at du kigger på de lokale trafikregler, da de kan variere med det, du er vant til. Husk på, at travle tidspunkter kan være temmelig pakket, og det kan tage længere tid, før du når din destination.\nNær ved Dortmund\nLej en bilvirksomhed i Dortmund\nFakta om biludlejning i Dortmund\nI Sidste måned, at den gennemsnitlige leje af bil-længde i Dortmund var 7 dage.\nDen gennemsnitlige leje bil længde i Dortmund er 6 dage.\nDe mest bookede billeje type i øjeblikket i Dortmund er COMPACT biler.\nSidste år, mest bookede billeje type i Dortmund var ECONOMY biler.\nHvor meget koster det at leje en bil i Dortmund? I sidste måned, at den gennemsnitlige leje af bil prisen var 440 USD.\nSidste år, hvor meget har det kostet at leje en bil i Dortmund? Sidste år, at den gennemsnitlige leje af bil prisen var 359 USD.\nHvad er den nuværende gennemsnitlige pris for at leje en i Dortmund? I sidste måned, at den gennemsnitlige leje pris var 66 USD per dag.\nHvor meget kostede det at leje en bil i Dortmund i løbet af de seneste 12 måneder? Sidste År, den gennemsnitlige leje prisen var 58 USD per dag.\nDe bil leje virksomheder, der findes i Dortmund: .\nDortmund Biludlejning Anmeldelser