Vi sætter viden og aftaler i stedet for magt\nTelefon: 29 36 00 79\nOm Botilbud Hedegaard\nPolitik vedr. brugerinddragelse\nSamarbejdet med pårørende, forældre og netværk\nKenneth faldt til ro på Hedegaard\nLasse er blevet klogere\nI virkeligheden er vi ni små botilbud\nOrdet faglighed går igen, når botilbuddet Hedegaards medarbejdere beskriver indsatsen for beboerne på den gamle dyrlægegård uden for Skjern.\nLederen og stedfortræderen er begge uddannede pædagoger med flere års erfaring i arbejdet med udviklingshæmmede og sårbare unge. Næsten alle medarbejdere på stedet er også pædagoger på nær to, som er sygeplejerske og sosu-assistent. Her er ingen selvlærte, der prædiker hård disciplin og øretæver til dem, der ikke retter ind. Tværtimod.\nSiden 2009 har Hedegaard ikke haft et eneste tilfælde af magtanvendelse. Og det til trods for, at beboerne på Hedegaard i høj grad er unge, som reagerer voldsomt, når verden går dem imod.\n- Vores beboere er vant til at blive lagt ned, men hvis vi sætter os på dem, tager vi jo ansvaret fra dem. I stedet lægger vi ansvaret tilbage til dem, men står ved siden af og er klar til at hjælpe dem. Vi aftaler med dem, hvordan de skal styre sig selv, og hvad vi skal gøre, når de bliver vrede og frustrerede. Og når de glemmer det, minder vi dem om det og tilpasser aftalen, så vi kan holde dem fast på deres ansvar, siger Hedegaards leder Elisabeth Bakkensen.\nFingerspidsfornemmelser er ikke nok\nDet kræver konkret viden at flytte et menneske med så komplekse problemer. Hedegaards personale har samlet en bred og specialiseret viden på områder, som er relevante i forhold til målgruppen: udviklingspsykologi, neuropædagogik, affektregulering, håndtering af misbrug, ADHD, personlighedsforstyrrelser med mere.\n- Vi skal vide, hvad hver enkelt beboer har behov for og hvad, der skal til for at flytte ham. Hvis der er ting, han har svært ved på grund af en hjerneskade, skal vi vide, hvordan vi så gør. Det er ikke nok med fingerspidsfornemmelser.\n- Vores handleplaner er målrettede og målbare. Så kan vi dokumentere en udvikling og fortælle sagsbehandlerne, hvad der er sket siden sidst, siger stedfortræder Hanne Højgaard.\nEn lang gåtur giver luft\nBeboerne på Hedegaard passer ikke rigtig ind nogen steder. De har klaret sig skidt i skolen, har flere anbringelser bag sig og nogle af dem er dømt for tyveri, vold eller seksualforbrydelser. Men der ikke hegn omkring Hedegaard af den grund.\n- De hænger i gardinerne og smider med tingene, når de kommer her, og der er blevet råbt mange ord ude på gårdspladsen. Når det bliver for svært, har vi en aftale om, at det ok at gå en tur ud over markerne og få luft. Vi er fire kilometer fra byen, så der er ingen steder at løbe hen. Men man må godt ringe og sige, at man gerne vil hentes, når man er kølet af, siger Elisabeth Bakkensen.\nèn ledig plads\nVi har pt. èn ledig plads\nHedegaard har nu til huse to steder.\nVi har lejet et stort hus på adressen Industrivej i Skjern .\nSelvejende Institution Hedegaard\nTelefon: 29 36 00 79


Julemiddag - Dagens tallerken\n28. november 2020 /\tSkriv en kommentar\nHer kan du finde færdige opskrifter og inspiration til julemiddag og forslag til hvad du kan gøre med rester.\nAt stå for julemiddagen kan få enhver til at ryste i bukserne og få svedige håndflader. Men med en god opskrift på juleand og en skudsikker metode til flæskesteg med sprød svær, behøver det ikke at være så svært. Følg opskrifterne nøje og tag de gode råd til dig, så skal det nok lykkes!\nHer er både alle opskrifter til julemaden og ideer til hvad du kan lave med rester af julemaden.\nOpskrift på julemiddag\nJulemiddagen består hos os altid af farseret langtidsstegt and med hjemmelavet rødkål, brun sovs samt både brune og hvide kartofler. Er du mere til flæskesteg, er der her tips til hvordan du får sværen sprød på den dag, hvor sværen bare SKAL være sprød.\nFlæskestegen serveres også med brun sovs, brune og hvide kartofler samt hjemmelavet rødkål. Du kan også skifte den traditionelle rødkpl ud med en frisk rødkålssalat med appelsin.\nFå alle tips til at lave en lækker og saftig andesteg med skønt fyld og den perfekte sovs.\nDet er faktisk ikke svært at få de sprøde svær på flæskestegen. Her får du mine bedste tips og tricks samt opskriften på en skøn, brun sovs.\nSmå lækre brunede kartofler til juleanden, til flæskestegen og til hamburgerryggen med grønlangkål.\nRødkålssalat med appelsin er et frisk og dejligt tilbehør til vintermaden. Server f.eks. rødkålssalaten som et frisk indslag til andesteg eller flæskesteg juleaften.\nRester af julemiddagen\nEr der rester af flæskesteg, rester af andesteg eller rester af risengrøden efter julemiddag eller julefrokost, så er de geniale at bruge i nye sammenhænge. Her er nogle forslag til hvordan du kan bruge dine julerester.\nLav ribbensssteg på en alternativ måde: Krydr den godt, langtidssteg den og træk kødet fra hinanden med 2 gafler. Server i burgerboller med en god coleslaw eller blot med en fyldig salat til.\nDe vietnamesiske forårsruller er fyldt med sprøde, friske grønsager, salater og urter. Vietnamesiske forårsruller kan laves med kød eller vegetarisk.\nDen bedste undskyldning for at lave en KÆMPE portion risengrød er altså at så kan der blive til en gang lækre klatkager dagen efter. De smager himmelsk!\nHer finder du alle opskrifter til en julemiddag uden stress samt forslag til hvad du kan gøre med resterne.


Forside ›Redskaber og rettigheder›Patientguiden›Efter behandling›Midlertidigt døgnophold i din kommune›Udskrivelse til et midlertidigt døgnophold\nAlle kommuner har en række tilbud om midlertidig døgnpleje. Her kan du plejes, behandles eller genoptrænes, hvis du har et akut plejebehov, der ikke kan løses i dit eget hjem med hjemmehjælp og hjemmesygepleje. Læs her mere om, hvad et midlertidigt døgnophold indebærer.\nFormålet med et midlertidigt døgnophold er, at du hurtigst muligt bliver klar til at klare dig i dit eget hjem.\nAlle kommuner råder over et antal midlertidige døgnpladser, der kan benyttes for en kort\nperiode til genoptræning, behandling og aflastning, eller mens du venter på et andet tilbud fx plejehjem.\nDu bliver ikke visiteret til et døgnophold i en bestemt periode. Fx 3 uger. Det beror altid på en individuel vurdering, hvor længe du har brug for at opholde dig på et midlertidigt døgnophold.\nmedicin du skal tage under opholdet\nalmindeligt tøj og træningstøj.\nDu kan downloade Patientguidens tjekliste til midlertidigt døgnophold, så du får spurgt om det, der er vigtigt for dig og husket de ting, du har brug for.\nHent Patientguidens tjekliste til et midlertidigt døgnophold her (LINK)\nder er en egenbetaling til tøjvask, mad og rengøring. Mange steder er det ca. 150 kr. i døgnet.\nDen midlertidige døgnplads tager sig af din fortsatte behandling, pleje og eventuelle genoptræning. Personalet på de midlertidige døgnpladser er fx sygeplejersker, fysio- og ergoterapeuter, der kan løse alle almindelige pleje – og behandlingsopgaver. Også hvad angår blodprøver, er mange midlertidige døgnophold i stand til hurtigt at finde ud af, om du fx har en infektion, så man kan undgå, at du bliver genindlagt.\nHar du fået hjælpemidler udleveret på hospitalet eller skal du have installeret hjælpemidler i dit hjem, så læs mere her mere om, hvad du skal være opmærksom på.\nLæs mere om hjælpemidler her – LINK til midlertidige og varige hjælpemidler\nPatientguidens tjekliste til et midlertidigt døgnophold\nKørsel - siddende og liggende\nDe midlertidige døgnpladser har et tæt samarbejde med dine pårørende. Det kræver dog, at du giver dit samtykke. Læs mere om samtykke her. LINK til samtykke Det er også vigtigt, at pårørende overvejer og fortæller, hvilket samarbejde man som pårørende har ressourcer til at indgå i.


Tillykke med de 150 år - nu skal vi i arbejdstøjet\nTillykke med de 150 år – nu skal vi i arbejdstøjet\nFOTO: Maleriet "En agitator" af Erik Henningsen (1899).\npr@arbejderen.dk 12. oktober 2021 | 06:10\n12. oktober 2021 | 06:10\nI disse dage fejres den danske arbejderbevægelses 150 års fødselsdag.\nDet er en bevægelse, der er født i kamp. Det første store møde på Fælleden, afholdt af Louis Pio og hans kammerater i den Første Internationale, blev forbudt, og lederne blev anholdt.\nBevægelsen var fra sin fødsel stærkt inspireret af det store socialistiske projekt Pariserkommunen.\nHen over efteråret 1871 udviklede der sig en strejkebevægelse, der hurtigt smeltede sammen med den politiske bevægelse.\nHvis arbejderbevægelsen også skal være der om 150 år, er det medlemmerne – arbejderne – der skal i bevægelse.\nArbejderne var revolutionære og kæmpede for anstændige livsvilkår og siden for freden. Det var med til at skabe splittelse i bevægelsen, da socialdemokratier i Europa ikke lyttede til kravet om, at arbejdere ikke skulle skyde mod andre arbejdere i den forfejlede Første Verdenskrig.\nDen danske arbejderbevægelse har i hele sin bredde været med til at skabe det Danmark, vi lever i i dag. Men Socialdemokratiet er ikke længere arbejdernes parti, selv om det igen påstår det. Partiet har købt idéen om et markedsbåret borgerligt demokrati, hvor de største virksomheder bestemmer det meste.\nMan giver krummer til arbejderne for at holde ro i geledderne, senest med den såkaldte Arne-pension. Toppen af fagbevægelsen følger lydigt trop.\nSocialisme er ikke et ord, man bruger i den pæne, velpolerede del af arbejderbevægelsen, men det klassekompromis, man har bygget sit eksistensgrundlag på, findes ikke mere.\nFra kapitalens side er der kun viljen til øget udbytning og færre rettigheder tilbage.\nDen danske arbejderbevægelse kan godt klamre sig til den danske model og trepartsaftaler. Men den kommer til at dø af det. Store dele af arbejdsgiverne har for længst forladt forhandlingsbordet og kastet sig over et Nemlig.com-arbejdsmarked, og medlemmerne siver fra både fagbevægelse og partier.\nDe er trætte af at blive gjort til tilskuere i deres egen bevægelse. Trætte af at være passive kunder i en politisk lobbyorganisation, der nok arbejder målrettet mod EU’s vejpakke og sociale klausuler, men ikke forstår, at mobilisering og aktivisme er det, der skal ændre et styrkeforhold, der er gået helt galt.\nSamtidig accepterer fagtoppen, at arbejdsløse og indvandrere bliver gjort til syndebukke i en politisk studehandel.\nVi skal tilbage til at kæmpe – ikke kun inden for stregerne defineret af arbejdsgivere og politikere – men der, hvor der er brug for det, og med de midler, man har brugt i årtier.\nDen danske model har også handlet om strejker og demonstrationer – om selv at tage vare på arbejdsmiljø og om at stille offensive politiske krav, der bryder med elitens konsensus.\nTillykke med de 150 år. Nu skal vi i arbejdstøjet.\nRytterstatuerne af Frederik V og Christian V – de må ned!


Vinduespudser i Teglhuse - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\noktober 1, 2016 juli 26, 2020\nVinduespudser Teglhuse er en vigtig del af dit hus gøremål. Hver husstand renser deres vinduer, på forskellige tidspunkter hver dag og på alternative dage. Uanset hvor ofte du rense din vinduer, er det vigtigt at indse, at de forskellige typer af vinduer i dit hus eller din bil har brug for et andet mønster af rengøring. Så hvis du har til hensigt at rense glasvinduer, løsningen vil være forskellig fra en vinyl enke eller tonede ruder. Derfor er det vigtigt at du ved, hvordan at gennemføre opgaven korrekt og sikkert. Nedenstående er trin for trin instruktion om, hvordan til at rense de forskellige typer af vinduespudser Teglhuse.\nVinduespudser Teglhuse er det bedste!\nHvordan at rengøre vinduer lavet af glas glas vinduer er den mest almindelige type af vinduer, der bruges i både moderne og traditionelle bygninger samt biler. Men da de er lavet af glas, du skal være omhyggelig med at rough rengøring og håndtering vil give din vinduer ridser og uønskede mærker, som bør undgås. Derfor, at rense glasvinduer kan du vælge en af de kommercielle rengøringsmidler afsættes til dette formål. Du kan også vælge at gøre din egen vinduespudser også. Dette vil spare dine penge på dyre materialer. Du skal bruge vinduespudser Teglhuse, afrids alkohol, fad sæber, ammoniak og noget varmt vand.\nDu kan også gøre en anden rengøring løsning af majsstivelse, ammoniak, vand til at rense dit vindue. Vælge den løsning, der er let tilgængelige for dig og rense dit glasvinduer med en blød svamp eller blød klud til at sikre, at der er ingen ridser. Hvordan at rengøre Vinyl vinduer Hvis du bor i et af de huse, der har vinyl glas, har du være forsigtig. Vinyl glas er meget bekvemt for den moderne hus på grund af deres udskiftning kvalitet og deres evne til at blive taget ud helt til rengøring. Vinduespudser Teglhuse renser vinyl glas er dog lidt mere kompliceret end med glasvinduer. Grunden til dette er, at disse vinduer mindre ridsefast og derfor vanskelige at håndtere.\nVinduespudser Teglhuse vil du helt sikkert ikke fortryde\nVinduespudser Harte Kolding\nVinduespudser Havnsø Guldborgsund


Betalingsbalancen trukket ned af udenlandske aktionærer\nOverskuddet på betalingsbalancens løbende poster faldt med 7,4 milliarder kroner fra februar til marts. Faldet skyldes dog primært danske aktieselskabers udbyttebetaling til udenlandske aktionærer.\nBetalingsbalancen faldt i marts. Fold sammen\nFredag d. 09. maj 2014, kl. 09.37\nOverskuddet på betalingsbalancens løbende poster var i marts på 1,7 milliarder kroner mod 9,1 milliard måneden før. Der er dog næppe grund til bekymring, for faldet skal ses i lyset af, at mange danske selskaber i den måned betalte udbytter til sine udenlandske aktionærer. Og det påvirker naturligvis overskuddet i negativ retning.\n»Det ændrer derfor heller ikke på, at overskuddet på betalingsbalancen fortsat er meget højt og ligger på hele 139 mia. kr. over de seneste 12 måneder – svarende til 7,5 procent af bruttonationalproduktet. Det er et historisk højt niveau,« skriver Nykredits chefanalytiker, Tore Stramer.\n»Rekorden er kommet i hus på baggrund af at danskerne har investeret massivt i udlandet over de seneste, hvilket nu kaster et rigtig pænt afkast af sig i form af en boomende løn og formueindkomst fra udlandet. Dertil kommer, at betalingsbalancen ligeledes løftes af, at importen holdes nede af en fortsat svag udvikling i privatforbruget og investeringerne,« uddyber han.\nMarts måned har i de seneste par år traditionelt haft et lavere overskud på betalingsbalancen end andre måneder. Hvor danske aktieselskaber altså i høj grad betaler udbytte til de udenlandske aktionærer i årets tredje måned, får de danske aktionærer omvendt deres udbyttebetaling spredt over hele året.\nDansk handelsbalance bedre end ventet\nSådan fik vi rekordoverskud på betalingsbalancen


Earl Grey te - verdens foretrukne aroma-te - A.C. Perch's Tehandel\nEarl Grey te – verdens foretrukne aroma-te\nHvorfor hedder det Earl Grey te?\nDen så kendte Earl Grey te er opkaldt efter Charles Grey, 2. Earl Grey, (1764 – 1845), Premiereminister i England fra 1830 til 1834. Hans regering var med til at ophæve slaveriet i det britiske imperium. I dag er han dog mest kendt som ophavshaver til Earl Grey teen eller “Earl Grey Blanding”. Ifølge en legende fik Earl Grey den bergamotte baserede blanding af en taknemmelig kinesisk mandarin, hvis søn blev reddet fra at drukne af en af Lord Greys mænd. Fortællingen synes at være en sandhed med modifikationer eftersom Lord Grey aldrig satte foden i Kina, og brugen af bergamot olie til aromatisering var tilmed ukendt i Kina. ”Greys Tea” har været kendt siden 1850’erne, og de første offentliggjorte Earl Grey te er annoncer stammer fra Charlton & Co. i Jermyn Street i London i 1880’erne.\n“Earl Grey” (som anvendt på te) er ikke varemærkebeskyttet og talrige te-firmaer producerer deres egne versioner af Earl Grey ved hjælp af en bred vifte af teblade og tilsætningsstoffer. “Lady Grey”, på den anden side, er et varemærke tilhørende Twinings. I Perchs Thehandel markedsfører vi vores egen Earl Grey, men vores opskrift er ikke nær så gammel, til trods for vi er et af de ældste tehuse i Europa.\nHvor længe skal Earl Grey trække?\nVi anbefaler en trækketid på ca. 5 minutter for en Earl Grey te. Hvis De lader den trække længere, vil teen bliver stærkere, og garvesyren hurtigt overdøve den delikate aroma af bergamotte. Resultatet er en mere bitter, mørk te. I England tilsætter man traditionelt en smule mælk til Earl Grey, hvilket netop afhjælper garvesyresmagen og giver teen en blødere fornemmelse i munden. Andre sætter pris på en stærk og mørk Earl Grey, som har fået lov at trække længe. Der findes ikke rigtigt og forkert – nyd den som De foretrækker den!\nIndeholder Early Grey koffein?\nSvaret er ja. Ligesom ren sort te har den det højeste koffein-indhold af alle te-typer. Man kan dog justere koffeinindholdet ved at regulere trækketiden. Jo længere tid, des højere koffeinindhold i teen.\nNewer Julekalender 2021 fra A.C. Perchs Thehandel\nOlder Iced tea: sommerdrikke der køler og forfrisker


Grænsekontrol - svært ved at sætte grænser? Læs mere\n01/03/2016 (4346 hits)\nBølgerne om Danmarks grænser går umiskendeligt højt i øjeblikket. Diskussionen om Danmarks grænsekontrol har taget fat i hele det politiske cirkus og har, til Dansk Folkeparties undren, skabt furore langt ud over andedammens grumsede vandkant. Selve problematikken er jo skabt på baggrund af politiske forhandlinger – studehandler om man vil – hvor det danske parti har fået vind i sejlene på grund af deres unægtelige indflydelse på den siddende regerings politik. Pludselig reagerer det europæiske fællesskab med opråb om brudte aftaler, frustration over Danmarks afstandstagen fra fællesskabet og tilbagetrækning fra den fælles udvikling.\nPolitikerne der har udfærdiget rammerne for grænsekontrollen tager til genmæle overfor EU kommissionen og påstår hårdnakket at hvis de kære fællesskabslande blot ville forstå hvad aftalen egentlig indeholder, ville de se at den ikke bryder med aftalerne. Trods EU kommissærens klare bekendtgørelse om at de ganske udmærket forstår og dømmer herfra. Med andre ord er statsministerens udmelding at ”I forstår os ikke rigtigt, hvis I gjorde, ville I give os ret!” og fællesskabets udmelding ”Vi forstår ganske fint jeres forslag og giver jer ikke ret”.\nHvem der har ret og de dybere lag i den politiske situation vil jeg ikke komme nærmere ind på, da jeg ikke kender detaljerne og ej heller vil påstå at kende den egentlige baggrund for politikernes gøren og laden. Men grænser – både lande og personers – er en relevant diskussion i al personlig udvikling og derfor er den nuværende grænsekrise i Danmark et udmærket eksempel på problematikkerne.\nStatsministerens arrogance og påstået alvidende indsigt i fællesskabets viden og grundlag for bedømmelse af forslaget, lyser op på egoets nattehimmel som et ganske fint eksemplar af grænsernes begrænsning og bundløse faldgrube.\nPå baggrund af den igangværende debat vil jeg tage to grundlæggende spørgsmål op - Hvornår er den personlige grænsekontrol for meget? Og hvornår er opretholdelse af dine grænser i konflikt med fællesskabet i dig?\nIgennem barndommen lærer vi alle enten at overse vores grænser, sætte dem for kraftigt eller at have en balanceret fornemmelse af egne grænser versus verdens. Den sidste mulighed er naturligvis et skønbillede og kun den heldige har en naturlig tilgang til grænser og grænsefleksibilitet fra barnsben. Alle os andre må lære vores grænser at kende, lære hvordan vi udtrykker dem og hvordan vi siger til og fra.\nPersonlig udvikling handler langt hen af vejen om grænser. Om at finde ud af hvad du står for, hvor du går til og hvordan du får udtrykt dette til verden. Der er brug for en hvis grænseforståelse, en hvis fornemmelse for at passe på dig selv og dine grænser. De allerfleste mennesker der har gået i terapi er bekendte med den let genkendelige melodi om grænser og bruger disse som retningslinje i fremtidig udvikling.\nHvis du ikke kan mærke dine grænser er livet unægtelig hårdt. Du har svært ved at mærke hvor du stopper og verdenen begynder. En oplevelse af kaos og uoverskuelige relationer. Verden vælter med andre ord ind over dig og du står langt hen af vejen uden modtræk. Derfor er arbejdet med at kende dine grænser ganske nødvendigt og er med til at give selvværd og selvtillid. Samtidig giver dette arbejde indsigt i dine ressourcer og sårbarhed.\nMen det modsatte kan også være tilfældet. Når dine personlige grænser begrænser dig og din udfoldelse i fællesskabet. Hvis du er alt for ”god” til at sætte grænser og gøre opmærksom på hvor verdenen slutter og du begynder, uden at ville bøje disse i fællesskabets tegn. Hermed afskærer du dig effektivt for konstruktivt samarbejde og fællesskab. Dine tydelige grænser bliver dermed statiske uden bevægelse.\nEksempelvis kan en grænse opnået igennem den personlige udvikling være at du ikke spiser kød. Det er sandsynligvis fornuftigt og kan ikke skade nogen. Men hvis denne grænse udvider sig til at du ikke vil spise sammen med andre der spiser kød – ja – så afskærer din personlige grænse dig fra et væsentligt socialt fællesskab igennem måltidet. Det kan også være at du mediterer hver evig eneste morgen klokken syv (som der står i alle bøgerne om personlig udvikling du har læst, at du skal) og derfor ikke kan tage med til dine bedsteforældres guldbryllupsmorgen, hvor der er morgenvækning med sang, wienerbrød og gammel dansk, netop klokken syv.\nGrænser og udvikling\nI mine øjne handler grænser, som al anden udvikling, om vekselvirkning og refleksion. Hvis du reflekterer over dine grænser, hvilken måde du vil udtrykke dem og hvordan du vil leve dit liv, bliver grænserne fleksible og udviklende. Hvis ikke, lader du dig forsvinde i grænsekontrol og eksklusivitet. Grænser er aldrig virkelig statiske og er altid under udfordring – i hvert fald så lang tid du vælger at indgå i samarbejde med andre mennesker eller verdenen som helhed. Når du først, igennem den personlige udvikling, har lært dine grænser at kende, lært at give udtryk for dem og vide at du kan gå væk, trække dig, hvis disse bliver overtrådt voldsomt, så er det ved at være tid til at lade grænserne udvides og have fokus på Vi-udvikling. Se om livet måske kan byde mere, eller om der er brug for at sætte flere grænser i fællesskabets tegn.\nNår verdenen og andre mennesker omkring dig vil dig noget, er grænserne et redskab til at rumme både udfordringerne og dig selv. Mange er af den opfattelse at grænser handler om hvad man vil og ikke vil. Det gør de naturligvis også. Men grænser mærkes først og fremmest i kroppen. Som et ubehag. Eksempelvis når et andet menneske står for tæt på dig. Hvad sker der i dig? Måske bliver du utilpas, får lidt ondt i maven, bliver urolig og har måske lyst til at flytte dig. Disse kropslige signaler er din krops måde at vise dig at dine grænser helt konkret bliver overtrådt.\nHvis situationen er anderledes, mere nuanceret, som en fremtidig arbejdsopgave eller subtil manipulation fra familie eller venners side, er det de samme signaler kroppen giver dig. En fornemmelse af ubehag, uro og rastløshed. Signaler til dig om at der foregår et eller andet der lægger pres på dine grænser.\nHvis du er kontrolleret af dine grænser, vil du straks give udtryk for dette ubehag, tage kampen op eller flygte fra situationen. Omvendt, hvis du ikke er bevidst om dine grænser, vil du blot flyde med og lade ubehaget være en del af din hverdag. Begge løsningsmodeller fjerner dig fra fællesskabet. Ved at trække dig eller kæmpe for hårdt med næb og klør, fjerner du dig helt konkret fra samarbejdet. Ved at blive i ubehaget og se stort på dine grænser – fjerner du dig fra dig selv.\nVekselvirkningen og dermed kontinuerlig udvikling opstår når du på en og samme tid formår i udgangspunktet at blive i situationen og reflektere over den. Give dig selv lov til at udtrykke ubehaget og søge i samarbejde at forandre situationen så ubehaget enten forsvinder eller ender på et tåleligt niveau. I sagens natur kan dette ikke altid lade sig gøre, og så må du vælge om du vil samarbejde med dig selv eller vælge dig selv fra. Begge valg har konsekvenser – som alle andre valg – så spørgsmålet er hvad du kan leve bedst med fremover. Du har et valg og nogle gange kan et temporært ubehag være bedre end en konflikt under familiemiddagen (igen!). En konflikt der måske, måske ikke, skal tages op på et senere tidspunkt.\nAt vedholde at dine grænser altid skal overholdes er det samme som at fjerne dig fra fællesskabet og udvikling. Du kan ikke indgå i et fællesskab, eller et samfund, uden en eller anden form for tvang. Forstået sådan at der er spilleregler. Regler som fællesskabet fordrer og som langt hen af vejen må overholdes for at du er en del af samarbejdet. Spilleregler som du må indfinde dig under for at få mulighed for at ændre på dem i fremtiden. Du må altså spille med et stykke tid for at få mulighed for at ændre spillet. Nogle gange kan samfundets tvang udvikle dig eksempelvis igennem skolepligt, andre gange må du fjerne dig fra fællesskabets snærende bånd, søge andre fællesskaber, for at udvikle dig. Ved at distancere dig en smule til dine grænser, lytte til dem og lege med deres fleksibilitet, opnår du at den statiske stilstand forsvinder og læreprocessen går i gang. En læreproces der indebærer refleksion over forholdet mellem ’Jeg’ og ’Vi’.\nLandegrænser og personlige grænser\nNår regeringen falder for Dansk Folkeparties krav om grænsekontrol og affærdiger fællesskabet i form af EU kommissionen, som dårligt informeret og ikke vidende, er det tale om en statisk grænsekontrol der fjerner danskerne fra fællesskabet. At holde på danskernes ret til at kontrollere egne grænser mere og mere, er det samme som at forsvinde i Jeg’ets grænsekontrol. Her er ingen udvikling og ingen fornemmelse for fællesskab ud over de ”normale” danske grænser.\nAt der så kommer argumenter på banen om at Dansk Folkeparti i grunden er udansk, kan jeg kun bakke op om, da danskheden i mine øjne ikke ekskluderer ’den anden’, men netop tager vare om fællesskabet – også den samhørighed der rækker ud over de menneskeskabte og dermed illusoriske landegrænser. I mine øjne, og derfor naturligvis ikke en endegyldig sandhed, er danskhed, så vel som menneskelighed, lig med gæstfrihed, tolerance, fællesskab, kærlighed og åbenhed. Kvaliteterne som ethvert søgende menneske sikkert vil nikke genkendende til som en del af den personlige udvikling. Åbenhed og tolerance kræver fleksible grænser – personlige grænser og landegrænser, der ikke er groet fast og fået status af ubrydelige.\nGrænsen mellem ’Jeg’ og ’Vi’ er flydende. Og skal være det for at udviklingen fortsætter. Du lærer hele tiden nye aspekter om dig selv at kende igennem fællesskabet og de er med til at forandre dine relationer og forhold til andre mennesker. Ved at tage ansvar for dine grænser, velvidende at de er fleksible og uden forventning om at andre altid accepterer dem, opnår du frihed til at vælge mellem fællesskab og selvstændighed. I nogle situationer vil selvstændighed og fællesskab gå hånd i hånd et stykke tid. At konstant fast holde og endda genoprette danske eller personlige grænser vidner om frygt for et fællesskab som vi ikke kender endnu. Et fællesskab som vi endnu ikke kender omfanget af og endnu ikke kan tage stilling til. I historisk perspektiv har de frie grænser i EU blot varet et øjeblik, så mulighederne og nærværet ses endnu ikke. Dog reagerer Dansk Folkeparti blindt på det initiale ubehag og vælger at træde væk fra mulighederne for at beskytte et illusorisk dansk ”Jeg”, bundet i en statisk tro på at dansk kultur og tradition ikke er flytbare og ikke skal være det.\nI forhold til personlig udvikling er spørgsmålet langt hen af vejen det samme – vil du lade Jeg’ets parti strengt kontrollere dine genopdagede grænser, eller vil du give fællesskabet delvist mandat til at lade dine grænser være fleksible og flytbare for menneskeheden i dig? Vil du være din egen lykkes smed, eller vil du arbejde i menneskehedens lykkelige smedje?\nDet er et spørgsmål som kun du kan besvare. Men et væsentligt spørgsmål for det angste ensomme ’Jeg’, som for det frygtsomme ensomme ’Danmark’.\nPsykoterapeut MPF og fast artikelskribent på levlykkeligt.dk\nNB: Kresten Kay holder ferie i denne søde sommertid; derfor kan der gå en rum tid før han han evt. kommenterer.\nat sætte indre grænser\nden personlige grænsekontrol\nGrænsekontrol i dig\nJeg’ets ensomme angstparti\nsignaler til dig\nOns, 06/07/2011 - 15:13 — Søren Stistrup (ikke efterprøvet)\nEndnu et velskrevet og yderst relevant indlæg fra din side. Jeg fryder mig over at der bindes en tråd mellem det der sker, i disse for vort land så s(v)ære tider, og det delansvar vi som individer sidder med i problemløsningsprocessen.\nJeg er sikker på at mange læsere her i dette forum, kan se den åbenlyse stupiditet (undskyld mit frivole sporg) der tydeligvis foregår i det domæne der beskæftiger sig med det vi kalder politik. Et rigidt system der efter min mening har overlevet sig selv, og for nuværendne syntes at bruge mest energi på selvvedligeholdelse. Dette på trods af åbenlyse udfordringer, der kræver nytænkning, samarbejde og mod. Grænsedebatten er jo kun et eksempel blandt mange. Eksperter, hvis udtalelser der med usvigelig sikkerhed bliver vendt i hovedet på dem selv, formet som personlige angreb, uden den mindste smule substans eller egentligt indhold. Marlene Wind sagen er et lysende eksempel.\nDet skræmmende er, at argumeterne fra de etablerede politikere går i retning af, at hvis ikke ekspertene kan tåle lugten i bageriet, må de knytte sylten eller finde sig i de personlige angreb. Politikerne selv har udviklet sig til ekstremt hårdhudede eksistenser, der kan tåle mosten. Konsekvenserne heraf syntes åbenlyse... for alle andre en dem selv (De syntes fuldt optaget af at råbe ukvemsord over havelågen).\nDette er for mig at se det største problem af alle. Fordi det er grundliggende forhindrende for reel indsigt og erkendelse, som er nødvendig for at kunne takle de udfordringer vi står ansgit til ansigt med. Og indrømmet, mødet med denne heksekeddel kan give anledning til en vis følelse af magtesløshed.\nSpørgsmålet for mig, og sikkert mange andre med, er, hvordan man får enderne til at mødes. Hvorledes kan de alment menneskelige paradokser, der eksisterer og udspiller på samfundsmæssigt, kulturelt og politisk plan, italesættes og diskuteres som fænomener, uden at disse kommer i spil, og i sig selv bliver toneangivende og styrende for indholdet af diskussionen. Lader dette sig gøre uden at den enkelte nødvendigvis har været igennem en lang selvudviklingsproces, hvor indre grænser er blevet synliggjort og flyttet på? Skal man igennem et længerer indre navlepillende opgør med "moar", for at være istand til dette?\nTor, 07/07/2011 - 17:42 — Bjarne Dam Larsen (ikke efterprøvet)\nKære Kresten Key,\nInteressant indlæg om grænser både de indre og de ydre. Jeg synes du forholder dig eksistentielt til temaet og du byder på dig selv og dine egne holdninger.\nMen filmen knækker for mig i nogle af dine sidst linjer.\n”I forhold til personlig udvikling er spørgsmålet langt hen af vejen det samme – vil du lade Jeg’ets parti strengt kontrollere dine genopdagede grænser, eller vil du give fællesskabet delvist mandat til at lade dine grænser være fleksible og flytbare for menneskeheden i dig? Vil du være din egen lykkes smed, eller vil du arbejde i menneskehedens lykkelige smedje?”\nDet lille ord, eller gør forskellen. Kunne det tænkes at verden(i dette tilfælde grænser) ikke skulle ses i lyset af et enten/eller men et både/og.\nKunne vi opretholde et fællesskab, som bygger på tillid som udgangs punkt, men som også er virkeligheds bevidst? Virkeligheden er vel, at grænser bør sættes for dem, som ikke kan finde ud af at håndtere åbne grænser. Som misbruger tilliden og bryder loven, grænser samfundet eller den enkelte har sat (grænser vi naturligvis altid kan diskutere og reflektere over og måske rykke)\nAltså kunne vi både være vores egen lykkes smed og arbejde i menneskehedens lykkelige smedje?\nKære Kresten tak for gode og tankevækkende indlæg (om end til tider lange:o)\nFre, 08/07/2011 - 21:59 — Psykoterapeut K...\nKære Bjarne og Søren,\nJeg takker mange gange for jeres dybsindige og gode kommentarer. Det er altid en glæde at få mine tanker og refleksioner sat på spidsen og det giver mig bestemt grund til overvejelser - præcis det jeg ønsker ved at lade mine tanker komme ud i æteren. Da jeg er på bryllupsrejse lige nu og ikke rigtig kan komme på nettet, må længere svar vente.\nMen bare rolig... de skal nok komme :-)\nFre, 08/07/2011 - 22:55 — Psykoterapeut K...\nJeg er virkelig glad for dine kommentarer. Altid til pointen og uden overflødig akademisk snak. Tak.\nDybest set mener jeg jo at du har ret. Som min kære fader siger "Vi lever i den postdemokratiske tidsalder" med hentydning til at demokratiet er blevet X-factor og ikke er grundet i politiske holdinger. De gamle grækere vidste hvad de snakkede om.\nJeg ved ikke hvordan man får enderne til at mødes. Men vil gerne skrive under på at politikere burde have gennemgået deres "mor"kompleks - eller set nærmere på de eksistentielle vilkår livet sætter op.\nProblemet er vel først og fremmest at man ikke ved hvad det vil sige at "se verden" uden din historie, før du har set den...\nJeg vil svare mere konkret når jeg har tiden.\nFre, 08/07/2011 - 22:59 — Psykoterapeut K...\nMan kan vel sige at jeg har ventet på en kommentar fra dig! Da du er en rejsende i det eksistentielle - ligesom jeg.\nDu har ganske ret. Det er også i mine øjne et både/og. Som jeg prøver at hentyde til i artiklen ved "delvist mandat" men det er måske ikke kommet tydeligt nok frem.\nJeg vil give et mere dybdegående svar når jeg er hjemme fra bryllupsrejse :-)\nSøn, 24/07/2011 - 12:14 — Psykoterapeut K...\nNu er jeg tilbage fra ferie og har tid til et længere svar.\nDe pointer du tager op mener jeg er væsentlige og stiller et stort spørgsmålstegn ved den måde vores samfund og ikke mindst det politiske system er skruet sammen på.\nJo mere jeg hører i medierne, og fra venner der har direkte kontakt med Christiansborg, des mere desillusioneret bliver jeg. Det lader til at magten kun kommer hvis du tager rundsave på albuerne og ikke malker andre køer end din egen. Mudderkastning i flotte ord er jo ikke andet end børnehavesnak og stammer ganske sandsynligt fra vanskeligheder i opvæksten. Om der så skal arbejde med mor-komplekset til, aner jeg ikke. Min holdning er at man kan arbejde med sig selv på et hav af måder og at det mest af alt handler om at turde se sig selv – og dermed sig selv i andre.\nMit håb er at vinden vil vende. At menneskeheden i os, og ikke blot det enkelte menneske, vil tage styringen og lede samfundet, nationalt som internationalt, i en anden retning. Jeg tror og holder stædigt fast i at ligheder mellem os er langt større end forskelle. At det blot er en liden stund i historiske forstand at vi skal kæmpe med jeg’ets higen efter magt, materielle goder og forherligelse af overfladiske værdier. Dette ’jeg’, som jeg før har beskrevet, der jo kun eksisterer som et blad på menneskehedens træ. Hvis vi glemmer rødderne visner træet og dør hen.\nHeldigvis møder jeg en masse mennesker der mener det samme og som ser anderledes på samfundet og menneskeheden. Det er Levlykkeligt.dk jo et glimrende eksempel på.\nVejen er lang, ganske givet. Men jeg tror der er en vej der leder fra ensomhed til fællesskab. Og at vi lærer af ensomheden. I starten måske blot at kunne rumme begge.\nEssentielle Olier - Roskilde(2 dage)\nSlip grublerier, tankemylder og bekymringer - 1-dags kursus i København(4 dage)\nReiki 2 kursus i Greve 24. oktober - Lær fjernhealing, karmisk healing og healing af stress(4 dage)\nGemmer du dig i nutiden? Om at mangle tillid\nGrænsekontrol - svært ved at sætte grænser? Læs mere


Danmark ude af World Cup efter overbevisende nederlag til New Zealand – dartnyheder.dk\nHjemDansk DartDanmark ude af World Cup efter overbevisende nederlag til New Zealand\nDanmark tabte fredag eftermiddag 5-2 til New Zealand i første runde ved World Cup of Darts.\nPer Laursen og Niels Heinsøe er ude af World Cup of Darts, efter danskerne fredag eftermiddag tabte 5-2 til Cody Harris og Haupai Puha fra New Zealand i første runde.\nDer var på intet tidspunkt spænding om udfaldet af kampen, idet newzealænderne indledte med en føring på 3-0. I kampens andet leg missede Danmark ellers fire doublepile, men var ikke for alvor tæt på på nogen af deres forsøg.\nFørst i kampens fjerde leg lykkedes det danskerne at finde deres rytme, idet de reducerede til stillingen 3-1, efter at have spillet sig ned på 40 efter blot 12 pile. Og selvom det danske makkerpar også formåede at holde deres udlæg i kampens sjette leg, så var Laursen og Heinsøe langt fra at spille op til niveau mod de to 35-årige newzealændere.\nDanmark endte således med et gennemsnit på blot 72,85, hvilket var væsentligt lavere end deres gennemsnit sidste år. Her snittede de to Potten-spillere 82,75 i deres nederlag til Skotland. Det var i den forbindelse tydeligt at se, at særligt Per Laursen havde usædvanligt svært ved at finde sin rytme, og flere gange startede sine indgange med at ramme enten en etter eller femmer.\nFor New Zealands vedkommende endte gennemsnittet på respektable 86,22, og Harris og Puha kan nu se frem til at møde Canada i anden runde i morgen.\n5⃣ NEW ZEALAND (86.22)🇳🇿\n2⃣ DENMARK (72.85)🇩🇰\nGreat win by the Kiwis and two ton-checkouts (112-100) by Haupai Puha\n#WCoD20 #PremDartData pic.twitter.com/bJaeO1fHHE


For skoler og foreninger kan der være en god sjat penge at hente, hvis man giver sig i kast med at sælge DBU og Red Barnets julekalender, og hvis man bestiller inden på fredag, kan man nå at få et selvvalgt motivbillede på kalenderen.\nEn af de skoler, der solgte julekalenderen sidste år, var Broskolen, som ligger i Årslev på Fyn. Her var en gruppe af eleverne flittige og dygtige og fik tjent en masse penge ind. Penge, som gruppen har brugt på en fodboldtur til Tyskland, fortæller Jeanette Jensen, der frivilligt har hjulpet drengene fra Broskolen med at komme i gang med at sælge kalenderen.\n”Det er en lille gruppe af drenge på skolen, der spiller fodbold sammen i Årslev, der har solgt kalenderen. Pengene gik til en fodboldtur for det hold, som de sammen spiller på, så det har været lidt et skoleprojekt og lidt et fodboldprojekt for os” siger hun.\nMed succesen fra sidste år, har de fået blod på tanden, i år har de nemlig allerede solgt 1300 eksemplarer af ’Plads til Alle’julekalenderen.\n”Det gik ret fint med at sælge 500 sidste år, så selvfølgelig skruede vi op for ambitionsniveauet i år. Næste år skal vi helt op på 2000 solgte eksemplarer. Vi støtter et godt foretagende samtidigt med, at vi selv får noget i kassen, så det giver god mening for os,” siger Jeanette Jensen.\nDrengene fra Broskolen fik samlet penge indtil en fodboldtur, men udover det, så havde de også en rigtig god oplevelse med at sælge kalenderen, fortæller Jeanette Jensen.\n”De har haft det mega sjovt med det. De går og sælger dem sammen, og så går man måske med nogen, man ikke ellers ville gå med. Socialt har det været rigtig godt for dem,” siger hun.\nFrem til fredag kan der bestilles julekalendere med eget motivbillede.\nFrem til den 20. november kan der bestilles julekalendere med standardbillede.\nBegge ting kan bestilles her.


Spinal brok - en hindring for graviditet og fødsel - Schmorl's brok\nEr det muligt at føde en herniated disk?\nDenne patologi påvirker patienternes livskvalitet betydeligt, hvilket begrænser deres fysiske aktivitet. Men det bekymrer ikke kun kvinder i den fødedygtige alder. Hovedspørgsmålet er fortsat: "Er det muligt at blive gravid og føde med mellemhvirvelsbrus?"\nDirekte på muligheden for at opdage intervertebral brok er normalt ikke påvirket. De blokerer ikke ægløsning og fører ikke til afvisning af ægget. Udstødning af disker kan dog medføre følgende symptomer:\nFald i følsomhed eller tværtimod dens forøgelse i ryg og ben.\nNår disse symptomer udtrykkes, oplever kvinden konstant ubehag og er tvunget til at tage smertestillende midler, som ikke bidrager til at planlægge graviditet.\nUnder graviditeten kan intervertebral brok have en signifikant virkning, forværrer kvindens helbred og fører til forskellige komplikationer. Ja, og svangerskabsperioden kan forværre ryggradens patologi.\nTrykket af det udvidede livmoder på dette område.\nBlødgøring af ledbåndene i rygsøjlen og hofteforbindelserne, som følge heraf stabiliseringen af lændehvirvelsøjlen falder og belastningen på de intervertebrale ledd stiger.\nSelv om alle disse ændringer er fysiologiske, påvirker de de beskadigede hvirvler negativt, og den degenerative proces skrider frem. Og hvad mærker en kvinde i perioden med at bære en baby i nærvær af intervertebral brok?\nI første trimester kan patologi ikke manifestere sig. Men efterhånden som begrebet stiger, vil smertsyndromet, motoriske og sensoriske problemer øges.\nFødsel er en proces, der kræver en enorm fysisk indsats fra den forventende mor. I denne periode øges belastningen på rygsøjlen generelt og lænderegionen især. Ved naturlig fødsel, især på forsøgsstadiet, øges risikoen for intervertebral brokskade betydeligt. Krympet fremspring vil manifestere neurologiske symptomer:\nSommetider en overtrædelse af bækkenorganernes arbejde.\nBetyder det, at i degenerative sygdomme i rygsøjlen er det bedre at ty til et kejsersnit? Absolut en gynækolog kan svare på dette spørgsmål. På tærsklen til fødsel og efter høring af ortopæderen.\nModerne lægemidler overholder prioriteringen af konservativ behandling. Det betyder, at læger har en tendens til at ty til kirurgi så sjældent som muligt, valget i de fleste tilfælde for naturlig fødsel. I hvilke situationer vil en kejsersnit være den bedste løsning?\nDet er uden succes - i den nedre ryg og styres sidelæns eller tilbage.\nDet er ikke ualmindeligt, at en kvinde lærer om en intervertebral brok i lænderegionen ved en tilfældighed - under en diagnostisk undersøgelse. Selv når der er store størrelser, kan fremspringene måske ikke manifestere sig klinisk. Dette sker, når de fremføres og ikke forårsager kompression af nerve rødder og rygmarv eller indsnævring af rygmarven.\nBulging af små størrelser kan heller ikke forårsage ulejl under hele graviditeten - især hvis en kvinde ikke går hurtigt i vægt og gør gymnastik.\nI sådanne tilfælde er lændehvirvelens intervertebrale hernia ikke en kontraindikation for naturlig fødsel. Men denne beslutning træffes af den forventede mor sammen med fødselslægen, neuropatologen og ortopæderen efter at have bestået den nødvendige undersøgelse.\nHvis spinalpatologi før graviditet kun manifesterede sig som et ubetydeligt smertsyndrom eller viste sig at være et uheldsmæssigt fund på en MR, er det nødvendigt at træffe visse foranstaltninger for at undgå komplikationer under drægtighed og under fødslen.\nFysisk aktivitet Du kan ikke behandle graviditet som en sygdom og tilbringe hele dagen i sengen. Gymnastik, vandreture - en yderst behagelig og givende tidsfordriv.\nUndgå langvarigt stillesittende eller stående arbejde. Nødvendige hyppige pauser med opvarmning.\nEr naturlige fødsler mulige med rygsøjlen i rygsøjlen? Ja, men kun hvis den forventede mor undersøges, har ingen særlige klager og er under tilsyn af specialiserede specialister.


Smartlog v3 » Socialisme og Dhimmikrati - Et partnerskab fra Helvede » Fornuftens aftræden\n9. Oct 2008 11:27, literally\n”Men fremkomsten af Hitler, betingelserne for hans opstigning og triumf, var afhængige af omstændigheder langt fra de snævrere rammebetingelsestilstande i Tyskland. Vi behøver ikke nævne Versaille, München eller Moskva. Vi kan begrænse os til de almindelige indre karakteristika af hvilke disse og talrige andre sammenlignelige stadier på vejen, kun var symptomer: Næsten alle europæiske magters bortvendelse fra fornuft, realisme, traditionelle værdier, etiske standarder og afmystificering, akkompagneret af en manglende vilje til at forsvare moralske og juridiske principper, en kortsigtet stræben efter fremskridt og sikkerhed, såvel som, i særdeleshed, en modtagelighed for illusion – den fatale karakteristik af en epoke” – J.C. Fest: ”The Face Of The Third Reich”\nEuropæisk svigtende fornuft i 1930´erne\nDisse følelser passede ikke blot på de europæiske regeringer i tiden op til Anden Verdenskrig, men naturligvis også på befolkningen de repræsenterede. Selve Det Tredje Rige´s spiren er historien om en nation der mistede fornuften, fordi folk der flokkedes til nazi-sammenkomsterne demonstrerede en komplet og aldeles mangel på fornuft og moral. Nazismen var aldrig et koncept, men en serie af løfter og slogans der udelukkende var irrationelle undskyldninger for at hendrømme i fordomme og ønsketænkning. Nazi-Tyskland havde besluttet sig for, at afgive kontrollen med deres handlinger til deres følelser, mere end deres intelligens.\nNazismens opdrift stadigt ikke forstået\nOrdene fra Fest gjorde det klart, at omkring slutningen af 1930´erne var fornuft en svindende kvalitet i Europa. De sejrende allieredes senere Nürnberg-retssager, der placerede skylden for Holocaust på få slemme tyske mænd, og som aldrig er blevet modsagt, er bevis for, at forståelse fortsatte sin sørgelige bortvisnen. Vores manglende offentlige evne til at anerkende, at Tyskland var blevet vanvittigt, og at nationer rent faktisk bliver grebet af vanvid og afslører signifikant mangel på fælles bevidsthed; vi kan bare ikke fatte hvad der skete, for bortset fra et lille antal usædvanlige individer, havde vi mistet evnen til at forstå realiteterne.\nIntellektet er et redskab\nIntelligens er det afgørende element, der tillader menneskeheden at dominere alle andre arter, og understøtter civilisationens vækst. Den tillader opfindelsen af redskaber, udviklingen af teknologi der giver den altoverskyggende magt til samfundet. Den inspirerer vores sociale organisation, tillader tilblivelsen af komplekse samfund, løser problemer og giver os mening. Uden den ville vi være dyr, intet andet end en bavlende abe. Uagtet besiddelsen af evnen til fornuft, garanterer dette dog ikke fornuftige resultater. Intellektet kan som andre redskaber bruges og misbruges.\nAnvendelse af intellektet afhænger af karakter\nForståelse er frugterne af anvendt fornuft, men kvaliteten af dette produkt afhænger udelukkende af skaberen. Hvis håndteringen af redskabet er dovent, uvenligt, har en skjult dagsorden eller er misledt, må det endelige resultat være mindre end perfekt. Vidende at chancerne for at blive angrebet af en haj er minimale, kan kun bruges af de modige. De der er bange, kan ikke overkomme deres frygt. Glæden ved udspring fra klipper i det dybe kølige vand, vil nægtes de, der er ude af stand til at overkomme frygten for, at en fem meter haj lurer lige uden for synsvidde. Ligeledes at være opmærksom på at vinderchancerne ikke vil afholde de fantasifulde fra at købe et lod. Denne effektive øvelse i vores specielle talent behøver disciplin og beslutsomhed, for at modstå de eroderende indflydelser af vores håb og frygt.\nFølelser forstyrrer forståelsen\nSynet af et barns ødelagte krop på en vej har en forfærdelig effekt. Der er en voldsom trang til at bebrejde andre, særligt fra forældrenes side, ud over offeret selv og dette er irrationelt. En uskyldig fører kunne meget vel ikke have haft anden mulighed, end at ramme ynglingen der løb ud foran bilen. Det resulterende forfærdelige syn, er ingen indikation på onde hensigter, men det kræver selvkontrol at acceptere denne mulighed. Et råd gives til bilister om ikke at stoppe efter et uheld i mindre civiliserede dele af verden, da de nødvendige omstændigheder for forståelse er sjældne.\nForståelse kræver omhyggelig omtanke\nSober overvejelse er nødvendig, selv uden stærke følelser nærværende. At undgå at blive skudt kan efterlade det udsøgte offer ubevæget, kun lidt fortumlet over den skarpe lyd. Kun ved omhyggelig granskning af bevismaterialet, vil angriberens frygtelige motiv afsløres. I det foregående tilfælde vil barnets grufulde kadaver inducere et stærkt krav om retfærdighed, selv uden nogen kriminalitet gjort. Forståelse af begivenheder kræver andre fakulteter ud over evnen til forståelse af grund og effekt, kontrol af følelser er en vigtig overvejelse.\nEt eksempel på forstyrret forståelse – Galileo\nDa Galileo påstod, at jorden kredsede om solen, gjorde han brug af sin fornuft, dog, sådan en påstand modsagde det officielle dogme, at vores planet var universets centrum og han blev angrebet af autoriteterne. Den eneste måde videnskabsmandens henrettelse kunne undgås var at afsværge det.\nFordomme forstyrrer forståelse\nFolkene der ville dræbe sandhedssøgeren var klart vanvittige. Det ville hellere angribe enhver der tvivlede, end overveje beviserne. Denne irrationelle opførsel viser et andet problem involveret i brugen af intelligens. Begge sider i argumenteringen besad åndsevner, men den ene side var vildledt og farlig. Fordom, et ønske om at acceptere en overbevisning af personlige årsager, er en meget stærk trussel mod forståelse. Den vil ikke blot forhindre ideen i at blive overvejet, men også korrumpere voreevner til at opdage bevis på det modsatte.\nFodboldtilhængeres forstyrrede forståelse\nMange fodboldtilhængere der ser deres hold tabe, er overbeviste om, at dommeren var partisk. De vil ofte blive ophidsede over, at en dom blev tolereret, selvom en upartisk observatør ville dømme anderledes. Den så af fodboldtilhængerne ildesete dommer vil af observatøren anses for værende et individ prøvende på at være skruppelløst ærlig. Forskellen er naturligvis ikke hvad der skete, men betragterens partiskhed.\nProfessorens forstyrrede forståelse\nProfessor McBride demonstrerede intelligens ved at opdage forbindelsen mellem Thalidomid og fødselsdefekter, en beundringsværdig bedrift. Derefter ødelagde han sin troværdighed ved at manipulere med beviserne for et andet produkt. Denne kloge mand kunne man ikke længere have tillid til, og blev i 1993 slettet af medicinalregistret. Til trods for denne mands evner var hans konklusioner upålidelige. Af personlige årsager var han ude af stand til at acceptere eksperimenternes resultater (Den 9 november 1998 blev han genindsat som doktor, men kunne ikke forske)\nForstyrret forståelse fremkaldt af frygt\nDer er ingen garanti for, at mordlystne galninge med økser ikke skjuler sig i dit nabolag, kun ventende på deres mulighed, men jævnlige undersøgelser under sengen og i skabene efter sådanne mordere, er ikke at være omhyggelig, men paranoid. Den usandsynlige mulighed for denne trussel, er der god grund til ikke at være bange for en sådan fare. Livet er fuldt af afsides farer, de fylder vores fantasi ved træthed, men intellektet, ved fornuftig brug, tillader os at separere realitet fra fantasi. Der er en fin men distinkt linie mellem rationel frygt og irrationel frygt, intelligens dikterer forskellen. Tab af kontrol over frygt er at bukke under for paranoia og miste evnen til at tænke klart.\nKravene til klar forståelse\nSelvfølgelig kræver den korrekte brug af fornuft, at man placerer sine personlige mål for overvejelser efter målet for forståelse. Personlig frygt og ambitioner må ignoreres, hvis en korrekt konklusion skal nås. Den disciplinerede og beskedne holdning er i direkte modsætning til vore dages attitude. Eksplosionen i selvoptagethed i samfundet er det vidt spredt foretrukne. Mig frem for alt, inklusive forståelse. Når borgere afslår tilbageholdenhed og favner tilfredsstillelse, taber de samtidigt deres evne til at tænke klart. I takt med at offentlig selvoptagethed tiltager, må intelligensen aftage, og samfundet bliver uundgåeligt blændet af frygt og fantasier.\nVæksten af irrationel angst gennem samfundet er ubestridelig. Til trods for sjældne dødsfald i almindelige liv, er medierne dominerede af frygt. Hvis en artikel i medierne ikke antager en verden kæmpende for overlevelse mod overbefolkning, giftigt affald og drivhuseffekt, så promoverer den alvorlige advarsler om forestående personlige katastrofer. ”Det modermærke kunne være kræft, så skynd dig til lægen og få det undersøgt”. En tredje alkoholisk drink på to timer vil få frygtelige konsekvenser. En langsom død bliver lovet alle der ikke praktiserer sikker sex – brugende kondom. Rygning er for farligt til at tillade i TV-reklamer, og alle cigaretpakker skal indeholde en advarsel om sundhedsrisici.\nVejskilte bekræfter vores farefulde eksistens med ”Stop, Genopliv og Overlev”. I Queensland stickere på bilerne advarer ”Fart dræber”. Bilseler er obligatoriske, og selv cyklister skal bære hjelm. Mad er ikke længere noget der skal konsumeres og nydes, men en kilde til bekymring. Fibre, det ufordøjelige indhold i mad, skal søges, mens fedt og kolesterol skal undgås; ellers kunne smerten i dit bryst være et hjerteanfald, som kun kan behandles med omgående hospitalsindlæggelse. Bekymringer om helbred og overlevelse gennemtrænger alle aktiviteter.\nSober journalistik ignoreres\nDen lejlighedsvise mediedækning der modsiger populær paranoia ignoreres. Avisen ”The Australian” dedikerede en hel side til at forklare hvorfor der ikke var nogen beviselig sammenhæng mellem AIDS og HIV og fremlagde understøttende dokumenter. Artiklen pegede på, at folk var døde af AIDS uden på noget tidspunkt at have vist tegn på HIV-infektion. Dette var opfattelsen hos respekterede videnskabsmænd (se ”The Aids Mirage” af Professor Hiram Caton), hvis påstande ikke blev modsagt, kun overhørt. Den engelse tv-station Channel 4, sendte en udsendelse der gennemgribende nedskød teorien om global opvarmning. Dette blev genudsendt i Australien af S.B.S., men havde ingen effekt på den populære myte.\nTroen på at planeten er truet af global opvarmning, kunne være resultatet af ægte videnskabelige opdagelser, eller det kunne være hysteri skabt af den aftagende intelligens. Manglen på sober videnskabelig retfærdiggørelse for teorien, sammen med udbredt udbredelse af angst, til trods for, at livet aldrig har været mere sikkert, må indikere sidstnævnte. Det er helt sikkert, at vildfarelse nu dominerer populær tænkning.\nAftagelse i videnskabelige tanker\n”Science and the retreat from reason” er en bog af John Gillot og Manjit Kumar, der fremlægger hvad titlen antyder. Forfatterne udforsker tre separate vigtige tilfælde af samtidige videnskabelige teorier, korrumperede af sløret fornuft. De tre eksempler de vælger er, kvantemekanikken, kaosteorien og kompleksitetsteorien, hvis populærfortolkninger trodser mere end understøtter logik, en stilling der er understøttet af et lignende værk med titlen ”The Flight From Science And Reason”, redigeret af Paul Gross, Norman Levitt og Martin Lewis. Denne samling af essays prøver at opnå samme mål og afslører retræten fra fornuften implicit i videnskabelige teorier, nu populære i samfundet, men den gør det mere med eksempel end med argument. Mens nogle af artiklerne er klare, så er andre vildfarelser hvis publikation bekræfter at universiteterne giver grader til folk der skriver vrøvlerier.\nAt deltage i kurser tilbudt af samtidens tertiære institutioner afslører en afgjort fordom. Mange af de tilbudte kurser reflekterer optagelsen af politisk korrekte synspunkter, attituder ekkoet af opmuntring og support givet til særlige grupper studerende. Vægten på universitetslæring er skiftet fra fri debat til tvungen adaption af dogmer. Enhver studerende der åbenlyst afviser multikulturalisme, ikke-sexistisk tale og adfærd, eller anden politisk korrekt overbevisning, risikerer næsten med sikkerhed at dumpe, eksklusion fra akademiet og fysisk afstraffelse. Denne intimidering er det modsatte af uddannelse, og kan udelukkende ses som promoveringen af vrangforestillinger, med deraf følgende effekt.\nDen omfattende svækkelse af sproget\nDen omfattende adaption af tyranniet Politisk Korrekthed med dens angreb på jævn tale, er blot en del af en generel svækkelse i sprogets brug. Simple udtryk som ”han er fed, hun er grim, de er spastikere” forkastes. Følelserne skrevet i aviser og magasiner, sendt til radio og fjernsyn og talt i det offentlige og private, er ikke længere klar og fornuftig. Den grammatiske disciplin ignoreres åbenlyst i takt med at sproget visner fra at kommunikere ideer til at kommunikere følelser. Vore ord er langsomt ved at blive intet mere end lyden af vore følelser; vort sprog er gradvist ved at vende tilbage til dyrenes, hvilket betyder, at ligeledes er vores forståelse – fordi sprog er forståelse.\nIntelligens er en skrøbelig vare. Den kan kun vedligeholdes af et fornuftigt og disciplineret samfund. Når først borgerne indhyller sig i selvtilgivelse, afskriver de ikke blot moralitet men intelligens, og omgiver sig med kaos, elendighed, fattigdom og vanvid.


Translokation og dimission 2018 - for jubilarer\n- Private jubilararrangementer\nCD-ORD MED RITA HOUMANN\nMødepligtsregler og fraværspolitik - skoleåret 2017/2018\nEn skole afhænger ikke mindst af dens elever. Det er af stor betydning for undervisningens kvalitet og indhold, at alle elever er til stede og deltager aktivt, ligesom det er afgørende for hver elevs udbytte og trivsel, at han eller hun bliver en del af et forpligtende fællesskab.\nSkolen arbejder altid på at udvikle håndteringen af elevfravær. Formålet er at minimere elevernes fravær, så de lærer mest muligt og oplever et tilhørsforhold til skolen og klassen - og dermed i sidste ende gennemfører gymnasiet med så godt et resultat som muligt.\nNedenstående ’fraværspolitik’ står ikke alene, men er et supplement til øvrige fastholdelsestiltag.\nElever har ifølge gymnasieloven pligt til at møde til al undervisning og pligt til at aflevere skriftlige opgaver. Loven fastsætter altså ikke en ’procentsats’ for et tilladeligt fravær, ligesom der principielt ikke skelnes mellem ’lovligt’ og ’ulovligt’ fravær: Elever og kursister har mødepligt og pligt til at deltage aktivt i undervisningen. Institutionens leder er forpligtet til at gribe ind over for elevers fravær (Lov om gymnasiale uddannelser nr. 1716 af 27/12-16, kap. 5 § 42)\nHvis en elev er fraværende, skal han/hun selv anføre årsagen til fraværet i Lectio, fx sygdom.\nFor nogle elever træder andre skolearrangerede aktiviteter indimellem i stedet for den almindelige undervisning, fx elevrådsmøder eller udvalgsmøder i skoletiden, samtaler med studievejleder eller uddannelsesleder, ekskursioner, studiepraktik, musik- eller idrætsarrangementer. Det er dog i disse tilfælde elevens eget ansvar at gøre rede herfor og henvende sig på kontoret for at dette kan registreres.\nElever kan til enhver tid følge med i fraværet og ’fraværskurven’ via Lectio. Her findes også en oversigt over de kommende skriftlige afleveringsopgaver.\nElevfravær fra timer:\nNår en elev har et stort fravær, giver det altid anledning til bekymring. Lærerne følger med i elevernes fravær generelt og giver besked til klassens teamlærere, studievejleder og uddannelsesleder, hvis der tegner sig et uheldigt mønster, som kan være tegn på, at eleven mistrives eller måske er på vej ud af skolen.\nDen enkelte faglærer registrerer elevfravær i Lectio i begyndelsen af hver time. Elever, der ikke er til stede i timen, får 100 % fravær. Elever, der gentagne gange kommer for sent til en undervisningstime, får 50 % fravær.\nManglende aflevering af skriftlige opgaver:\nAlle gymnasieelever skal som led i undervisningen aflevere et vist antal skriftlige opgaver igennem det 3-årige forløb i de fag, der har en skriftlig dimension. Læreren skal omregne de skriftlige opgaver til ’fordybelsestimer/tid’. Der er forskel på, hvor fordybelsestid hver klasse/studieretning har, men elever kan altid spørge enten deres lærer eller på kontoret.\nVed skoleårets start opretter klassernes/holdenes lærere opgaverne i Lectio og anfører omfanget af fordybelsestid og afleveringsfrist. Som hovedregel afleverer eleverne opgaverne elektronisk via Lectio til den fastsatte afleveringsfrist.\nEn lærer og en elev kan aftale en anden afleveringsfrist, hvis årsagen er rimelig, og hvis eleven henvender sig i god tid. Læreren noterer i disse tilfælde aftalen i elevnoten i Lectio.\nHvis en lærer umiddelbart efter fristens udløb kan konstatere, at en elev ikke har afleveret en given opgave, har læreren flere muligheder. Hensigten er i alle tilfælde at hjælpe eleven til at bryde et evt. uheldigt afleveringsmønster, hvor skriftlige opgaver hober sig op.\nLæreren vurderer, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at aftale en ny afleveringsfrist.\nLæreren vurderer, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at sende eleven ’på gangen’ for at skrive opgaven. Er dette tilfældet, aftaler læreren med eleven, at opgaven - uanset om den er færdig eller ej - afleveres umiddelbart efter lektionen. Eleven får ikke fravær for den pågældende time.\nLæreren vurderer, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at bede elevens/klassens uddannelsesleder om at træffe nærmere aftale med eleven om afleveringen af manglende opgaver. I praksis vil det betyde, at eleven skal skrive opgaven i mellemtimer eller i timer uden for skoletiden (i ’skrivestue’).\nLæreren vurderer, om der er behov for mere individuelle hensyn.\nNår en elev afleverer en opgave, registrerer læreren opgaven i Lectio som ”afleveret 0% fravær”, uanset om opgaven er afleveret for sent.\nKlassens tilknyttede studievejleder er særligt opmærksom på eleverne - på deres skolegang, deres trivsel, udbytte og fravær. Når forsømmelserne vurderes som problematiske, indkalder studievejlederen eleven til en samtale og 1. varsel og sørger for, at den tilknyttede uddannelsesleder får besked. Samtaler/fastholdelsestiltag noteres i Lectio under den enkelte elevs fraværsside. Studievejlederen skriver relevante oplysninger til de øvrige lærere i klassekonferencen i FC og iværksætter tiltag, der kan hjælpe og støtte eleven. Studievejlederen deltager i lærerforsamlingsmøder sammen med teamlærere og ledelse.\nKlassens tilknyttede uddannelsesleder undersøger på fastsatte tidspunkter (ca. hver femte uge) klassens samlede og enkeltelevers fravær, men er også opmærksom på elevfravær i enkeltfag, særligt sprogfag. Det er uddannelseslederens ansvar at være opmærksom på hver enkelt elev og - om nødvendigt - at iværksætte sanktioner både i forbindelse med det samlede fravær, ved fravær i enkeltfag og ved skriftligt fravær.\nI første omgang indkaldes eleven til en samtale - normalt når fraværet når 8 procent – og modtager første varsel, samtidig med, at forældrene kontaktes, såfremt eleven er under 18. Sker der herefter ikke forbedringer, er proceduren/rækkefølgen normalt som følger:\nEr eleven under 18 år, orienteres elevens forældre pr. brev\nVarsel om fratagelse af SU (for elever over 18)\nFratagelse af SU\nPartshøring/varsel vedr. påtænkt henvisning til aflæggelse af prøve i alle fag\nPrøve i alle fag, endelig meddelelse\nVarsel vedr. påtænkt bortvisning\nSanktionerne iværksættes altid efter konkret vurdering og i relation til den konkrete sag.\nSamtaler/fastholdelsestiltag/sanktioner noteres i Lectio under den enkelte elevs fraværsside (synlig for lærere), ligesom relevant viden viderebringes til de øvrige lærere i klassekonferencen i FC.\nLedelsen, RS, april 2018


Ældrerådets høringssvar af 8. april 2021\nAllerførst vil vi takke for det fyldige materiale, der er udsendt for at inddrage borgerne på Frederiksberg i de\npolitiske beslutninger. Der lægges op til et tydeligt engagement og en mangfoldig tilkendegivelse af\nsynspunkter. Det sætter vi pris på.\nDog kunne vi godt have ønsket os, at materialet var delt op i flere ”mindre høringer”, da de mange sider\nvirker overvældende og tidskrævende. Vi tror, at ved en fokusering på færre problemstillinger ad gangen,\nvil man måske engagere flere borgere.\nSom Ældreråd har vi valgt at lave nogle nedslag på nogle af punkterne i materialet.\nVi ser med glæde på visionen om flere grønne arealer og små grønne parker gerne med bænke, hvor man\nkan fordybe sig og sidde i ro. Tilsvarende ser vi et klart behov for, at der også laves områder med mulighed\nfor leg, motion og bevægelse på dertil egnede steder. Vi foreslår, at borgere og kommune i fællesskab\nudpeger egnede områder. Vi kan også lide tanken om lodrette haver, men vi efterlyser evidens for, hvad\ndisse betyder for CO2-regnskabet, i og med Frederiksberg skal være CO2-neutral i 2030. Hvad koster det at\netablere og holde disse haver?\nVi kan nikke til planer om Frederiksberg som en levende handelsby, men vi forestiller os, at dette kan blive\nvanskeligere efter coronatiden, hvor nethandel fortsat forventes at fylde meget. Her skal der tænkes ud af\nboksen. Vi ser nødigt, at handelsstrøgene bliver overfyldt af burgerbarer mv., så fantasi og iværksætteri\nefterlyses. Arbejdende forretninger/værksteder på Hospitalsgrunden, der også kan inddrage borgerne,\nkunne være en måde at tænke på.\nI forbindelse med handel fokuserer man bl.a. på cyklister. Bemærk, at der i ringere grad tages hensyn til\nfodgængere. Mange steder i lyskryds kunne vi ønske os et par ekstra sekunder, for at både ældre,\ngangbesværede og folk med barnevogn kan nå at komme helt over for grønt. Fodgængertrafikken bør\nfremover prioriteres således, at man kan færdes nemt, trygt og sikkert. Dette er på mange punkter ikke\ntilfældet nu, hvor fokus er på biler og cykler. Vi har ofte problemer med at krydse de grønne stier. Vi\nefterlyser i den grad en fodgængerovergang mellem Frederiksberg Centret i retning mod Hovedbiblioteket,\nså handel og kultur kan bindes sikkert sammen trafikalt.\nI øvrigt må vi undre os over alle de cykler, der kører på gangstien ved CBS, især når der løber en cykelsti\nparallel med gangarealet. Vi så gerne, at knallerter fjernes fra cykelstier, da de skaber megen utryghed\nVi ser med glæde på projekter med håndtering af skybrud og hverdagsregn og oplever, at der sker meget\npå dette område. La Cours Vej skoles omgivelser er et super eksempel. Vi nikker positivt til tanken om en ny metrolinje, der dels vil skulle passere ZOO, Hospitalsgrunden og med endestation på Bispebjerg, som burde gøre det enklere at nå ud til Bispebjerg Hospital. Desuden vil tilgang til byens nye grønne område på den nuværende Solbjerg Kirkegård gøres lettere.\nHvad angår mindre veje, lægges der op til muligheder for vejlukning, nedsat hastighed eller vejbump. Er det\nen drøm eller bliver det til virkelighed? Kunne der sættes en tidshorisont på disse planer?\nVi foreslår, at Frederiksbergbusserne, der har ret få passager, fremover kan benyttes gratis. Så vil flere\nFrederiksbergborgere kunne få glæde af disse buslinjer.\nI takt med at metronettet udbygges, ser vi det som en naturlig ting, at biler skal fylde mindre i gadebilledet,\nfærre parkeringspladser, nedsat fart samt at delebils-løsninger fremmes. For os er det helt nødvendigt, at\nman tager klimaforandringer alvorligt, forholder sig konstruktivt til den alt for høje forurening samt den\nmegen trafikstøj, hvor de sidstnævnte to ting også har menneskeliv på samvittigheden. Hvad angår\nforurening fra brændeovne forventer vi en markant ændret politik fremover – lokalt og på landsplan.\nVi har svært ved at acceptere, at flere bilparkeringspladser end det absolutte antal skal henvises til\nparkering under terræn. Det begrænser jo ikke biler på vejene.\nMan beskriver befolkningen, som bor tæt og trygt mellem hinanden. Hvad angår det sidste, ønsker vi i den\ngrad mere synligt politi. Det med trygheden er måske så som så. Her tænker vi bl.a. på de mange biler og\ncyklister, der kører over for rødt lys, samt fartoverskridelser, der kan koste menneskeliv. Fint, hvis skriftlig\nkontakt til lokalpolitiet bliver besvaret inden for rimelig tid.\nHvad angår manglende tryghed i gadebilledet, så er der for mange steder med ringe gadebelysning. Det\ntænker man i hvert fald på som fodgænger.\nVi kan ikke få hænderne ned, over at man nu for første gang taler om specifikt at bygge fællesskaber med\nsærlige målgrupper som eksempelvis seniorbofællesskaber, og at Hospitalsgrunden nævnes som en\nmulighed for dette. Vi i Ældrerådet er vidende om den stigende interesse, der er for netop\nseniorbofællesskaber i kommunen. Vi er helt enige med kommunen i, at de mange store boliger, der for\nnuværende bebos af en eller to ældre vil kunne egne sig som familieboliger, og der derfor også fra\nkommunens side må være et incitament i at opføre seniorboliger og understøtte flyttekæder. Naturligvis\nkun for de beboere, der selv ønsker dette. Ved særlige boformer, hvor fællesskabet ønskes fremmet, kan\nder tages hensyn til andre boligstørrelser end de gængse.\nVi venter i spænding på, hvornår kommunen køber Hospitalsgrunden, og hvornår der meldes ud med\nstrategier inden for visionstemaerne. Vi ser gerne, at der inviteres borgere ind til at samarbejde med det\npolitiske Hospitalsgrundsudvalg. Vi tror på en synergi mellem politikere og borgere.\nI boligbyggeri fremover skal der sikres størst mulig tilgængelighed for borgere med funktionsnedsættelse.\nDet er fint med modernisering af kommunens plejehjem, men opnormering og opkvalificering af personale\ner også ønskeligt.\nHvad angår boliger, så er det vigtigt at åbne op for, at der kan bygges små boliger, men vi ønsker ikke, at\ndisse kun kan bygges, hvis der bliver tale om gennemsnitsstørrelser i byggeriet, som på denne måde\ntilgodeser til tider meget store lejligheder. Tanken om, at der tillægges nye, mindre boliger ”fællesarealer” er positiv. Og helt vigtigt er det, at man ved nybyggeri fokuserer på delebilsordningen = særlige\nparkeringspladser samt el-opladere.\nTanken, om at engagere de kommende beboere i nybyg i processen med bygherre, understøtter den måde\nmange borgere tænker på. Endelig skal der være fokus på forskellige ejerformer, såsom ejer, andel og\nalmene boliger, som almindelige borgere kan betale.\nDet er vigtigt for Ældrerådet, at kommunen har en politik omkring bevaringsværdige bygninger, hvilket klart\nsynes at være tilfældet.\nVi glæder os til, at Solbjerg Parkkirkegård skal udvikles som et grønt anlæg/park. Coronatiden har med al\ntydelighed vist, at der er brug for flere grønne åndehuller, og sådan vil det være fremover.\nVi mener, at et sundhedshus/behandlerhus på Hospitalsgrunden med forskellige faggrupper, herunder fem-seks læger, der ikke blot bor i samme hus, men som også samarbejder på nye måder, vil kunne styrke den\nældre borger med kroniske sygdomme. Vi så gerne, at man kan foretage blodprøver, røntgen, EKG, samt\nhave et hjerteafsnit mv. på dette sted. Et sådan sundhedshus/behandlerhus vil med en bred faglig\nbesætning kunne skabe mere sammenhængende, fleksible og effektive fornyede muligheder for såvel\nborgere som fagpersonale.\nI et sådan hus bør man også kunne fokusere på egenomsorg, samt større fokus på tidlig opsporing,\nforebyggelse samt mulighed for samspil mellem forskellige patientgrupper. Lokaler til patientforeninger er\nønskeligt. Der bør skabes gode faciliteter for, at man i højere grad kan styrke og bruge flere teknologiske\nløsninger, så borgere kan superviseres i hjemmet.\nSelvom vi er et Ældreråd, er vi naturgivent også interesseret i yngre aldersgrupper (børn og børnebørn). Der\nkan være delte meninger om de større nybyggerier af daginstitutioner. Småt er godt. Vi hilser med glæde\nde tre skovsteder, hvor institutionerne kan tage ud og være i naturen.\nVi synes, at der bruges meget lidt plads på at beskrive skolebørn og deres trivsel, hvor vi må konstatere, at\nbørn og unge på landsplan er i en markant stigende dårlig trivsel, der ikke nødvendigvis løftes ved nye it-krav.\nVi efterlyser muligheder for større samspil med skolebørn og natur uden for Frederiksberg, og så gerne et\nforpligtende samspil mellem skoler og f.eks. økologiske gårde.\nDet fremgår ikke hvordan og om PPR kommer til at arbejde med ”Mind my mind” for at støtte de mange\nsårbare børn. Der bør handles nu og super kvalificeret, hvis vi ikke fremover skal se stigende mistrivsel i\nsamfundet til skade for mange borgere.\nAfslutningsvis vil vi gerne takke for muligheden for samspil mellem borgere og kommune. Vi vil gerne\nunderstrege, at der er borgere, der meget gerne også fremover vil bidrager til dette samspil i forbindelse\nmed konkrete projekter.


Fordrukne aarhusianske tyveknægte\nDet er lige så sandt, som det står i avisen: Unge studerende sejler gennem studierne i spiritus. Og Botanisk Have kan ikke have planterne i fred, fordi der er tyve på spil. Måske er det på tide, at vi lærer at opføre os ordentligt.\nEfter en fredagsbar i Universitetsparken i Aarhus. Der bliver gået til den – og hvis fejl er mon det? Arkivfoto: Uffe Frandsen\nStjæler og drikker aarhusianere mere end andre?\nDet er ikke min umiddelbare fornemmelse, men indimellem kan jeg vel også tage fejl. Om end sjældent.\nVi har et lille ”saying” i vores familie:\nRegel nr. 1: Lotte har altid ret.\nRegel nr. 2: Hvis det umulige skulle ske, at Lotte tager fejl, træder regel nr. 1 automatisk i kraft.\nBehøver jeg at nævne, at det er min kære lillebror, der har fundet på det?\nNå, tilbage til drankere og tyveknægte.\nForleden kunne jeg nemlig læse i avisen, at unge studerende i Aarhus nærmest sanseløst berusede sejler gennem studieårene, og formodentlig holdes humøret kun oppe ved tanken om den næste fredagsbar.\nDet virkelig gode er, at de unge i Aarhus ikke banker hinanden, når de er frygteligt fulde, de er bare glade og smider tøjet indimellem – enten alene eller sammen med andre.\nFra adskillige studerende har jeg hørt både rygter og lokkende beretninger om de umådeligt våde, vildt fede fredage, som man kan udsættes for, hvis man går på vores smukke, ideelt placerede universitet.\nJeg har ofte overvejet at klæde mig ud som studerende for at få del i løjerne og den temmelig billige alkohol.\nPå den anden side er jeg udmærket godt klar over, at mit forklædningstrick øjeblikkeligt ville blive afsløret af mine rynker og min karakteristiske stemme. Ligeledes er jeg fuldstændig overbevist om, at jeg slet ikke har ”drikke-kondition” til at kunne deltage bare på et moderat plan.\nOg det er vel egentlig godt nok. Der skal være forskel på unge og os andre, der er begyndt at kunne kalde os ældre (eller i hvert fald burde) uden dermed at være gabende kedelige. Så derfor vil jeg gerne slå to slag:\n1. Vi, der er over 40 år, skal holde op med at lyde som moralens vogtere. Jeg må formode, at de unge til dels har lært deres alkoholvaner af vennerne, men vel til dels også af forældrene? Ingen forældre kan sige sig fri for, at vi trods alt har opdraget vores yngel – trods ihærdige forsøg på at lægge ansvaret over på børneinstitutionerne og skolen. Som forældre må vi se øjnene, at når noget går galt med afkommet, er det vores egen fejl!\n2. Måske er det på tide, at de unge mennesker på universitetet i Aarhus tænker over deres alkoholvaner – og måske endda tager det op til debat? Faktum er, at de unge, der ikke gider drikke sig hamrende stive oppe i den smukke park eller inde i baren, lynhurtigt kommer til at føle sig udenfor.\nOg det er vel egentlig ikke særlig socialt.\nNu skal vi huske på, at det jo ikke kun er aarhusianere, der går på vores universitet. De kommer fra hele Danmark og også fra udlandet, hvor unge i hvert fald helt sikkert har en anden drikkekultur, end vi har. Jeg har talt med unge fra både Spanien, Frankrig og andre lande om danske unges voldsomme trang til alkohol for at kunne fyre den af. Det virker, siger udenlandske unge, som om man ikke kan have det sjovt uden at ligge og ralle i hegnet.\nVi har også en stor gruppe (velintegrerede) unge med muslimsk baggrund, som ikke mener, at festen bliver totalt lam, hvis sprutten skiftes ud med myntete eller kaffe med kanel – men lur mig, om ikke de etniske danskere ville synes, at det var en temmelig syg affære.\nMen måske er det ikke så underligt, når man kan blive inviteret til strandfest i Risskov- eller Egå-området, hvor der er meget få voksne, der drikker hyldeblomstsaft, medmindre det er blandet med noget, der har nogle procenter.\nI samme avis var også en gruopvækkende artikel om tyveri fra vores smukke botaniske have. Skandaløst. Jeg har lige været i Oslo og må med slet skjult stolthed erkende, at Oslos botaniske have er et flop. Upassede væksthuse, kun indeholdende det allermest nødvendige, og kedeligt lys. Og undskyldningen kan ikke være vejret. De har helt sikkert flere solskinstimer end os, om end koldere luft.\nVi kan være stolte af vores væksthus i Aarhus.\nNå, hvem er det, der stjæler fra væksthusene?\nDe, der arbejder der, og de frivillige mener, at det er folk med forstand på planter.\nHar den almindelige aarhusianer styr på sjældne planter? Eller er der tale om en udenlandsk eller eventuelt norsk mafia?\nUnder alle omstændigheder føler jeg mig gået lidt for nær, når jeg to gange den samme dag kan læse, at aarhusianere drikker for meget og stjæler smukke planter.\nMen måske lever jeg bare i fortidens illusion om den aarhusianske landsbyidyl, som til enhver tid kan give storebror København kamp til stregen i ”kommen-hinanden-ved” og smilende blondiner, der promenerer langs åen.\nDen kroniske aarhusianske uskyld er måske en saga blot, og set i lyset af, at vi i 2017 skal byde verden indenfor, må vi nok hellere gribe i egen aarhusianske barm og få stoppet både overdreven druk og organiseret tyveri.\nKineserne måtte også lære at holde op med at spytte på gaden, da de afholdt OL i 2008.


Her er de første navne - dem kan du møde på Krimimessen 2021 - Krimimessen Horsens\nHer er de første navne – dem kan du møde på Krimimessen 2021\nThomas Behrmann januar 8, 2021\nLørdag d. 20. marts på Fængslet i Horsens åbner vi dørene til Krimimessen 2021. Traditionen tro byder vi på et kriminelt spændende program spækket med interviews, foredrag, samtaler og meget mere fra både fiktionens og virkelighedens verden.\nKøb din billet lige her – (NB. der er et begrænset antal billetter i år)\nVi er meget stolte af at kunne løslade de første 5 navne på krimiforfattere, du kan møde på Krimimessen 2021.\nFotokredit: Sara Reeve\nElly Griffiths udkommer på Gads forlag.\nMichael Katz Krefeld (f. 1966) er blandt Danmarks mest læste krimiforfattere og har modtaget talrige priser for sine bøger, blandt andre Marthaprisen og Krimimessens Publikumspris.\nI 2013 indledte han med Afsporet den populære krimiserie om kriminalbetjenten Thomas “Ravn” Ravnsholdt, også kaldet Ravn-serien.\nMichael Katz Krefeld har sideløbende arbejdet med andre krimiserier, f.eks. serien om politikommissæren Cecilie Mars.\nMichael Katz Krefeld udkommer på Lindhardt & Ringhof\nFotokredit: Thron Ullberg\nSofie Sarenbrant er journalist og fotograf.\nHun bor i Bromma i Sverige med sin mand og deres to børn.\nHun debuterede som krimiforfatter i 2010 med “Uge 36” og blev straks af svensk presse udnævnt til den nye krimidronning.\nHendes populære Emma Sköld – serie er blevet en bestseller.\nSofie Sarenbrant har flere gange været på scenen til fulde huse på Krimimessen.\nSofie Sarenbrant udkommer på People´s Press\nFaber og Pedersen\nFotokredit: Les Kaner\nKim Faber og Janni Pedersen debuterede med kriminalromanen Vinterland (2019), der har solgt mere end 63.000 eksemplarer herhjemme og til udgivelse i ni lande. Romanen blev shortlistet til Bogforums Debutantpris i 2019 og hædret med Det danske Kriminalakademis debutanpris 2020.\nJanni (f. 1968) er til daglig studievært og krimi- og retsreporter på TV 2. Hun har tidligere arbejdet i Nordisk Films dokumentarafdeling. I 2020 blev hun for anden gang kåret som Årets Nyhedsvært af Billed-Bladets læsere.\nKim (f. 1955) er tidligere journalist på Politiken, hvor han har arbejdet som blandt andet nyheds- og kulturreporter i 25 år.\nFaber & Pedersen udkommer på Politikens forlag.\nViveca Steen arbejdede i mange år som chefjurist, indtil hun i 2008 debuterede som forfatter med Stille nu, den første krimi i Sandhamn-serien. Den udspiller sig omkring Stockholms skærgård.\nSerien har opnået en enorm popularitet og mange bind i serien er desuden blevet filmatiseret med stor succes.\nSiden da er det alt i alt blevet til hele ti bind i serien. Hun har med udgivelsen af “Offermageren” (udk. 9/2-21) påbegyndt en ny serie – “Mordene i Åre”, som udspiller sig i de jämtlandske fjelde langt oppe i Sverige.\nSom altid i sine krimier væver Viveca Sten den storslåede natur sammen med stærke karakter og skaber en raffineret mordgåde.\nViveca Sten er i dag en af Sveriges mest afholdte krimiforfattere.\nViveca Sten udkommer på Alpha forlag.\nPosted in 2021, I søgelysetTagged Elly Griffiths, Faber & Pedersen, Michael Katz Krefeld, Sofie Sarenbrant, Viveca Sten\nVind Ninni Schulmans nye krimi “Når tiden går i stå”\nVind “Falkeblik” af Tommy Thorsteinsson\nVind “Den kinesiske tvilling” af Sarah Engell


Domingo sværger på at rense sit navn | MAGASINET KLASSISK - KLASSISK | Magasinet om klassisk musik og opera -\nFor et par uger siden fik Placido Domingo overrakt de østrigske musikteatres pris for sit livslange operavirke. Kort tid før prisoverrækkelsen gav han et interview til den store italienske avis La Repubblica, hvori han forholdt sig til anklagerne mod ham for sexchikane og om deres konsekvenser for hans karriere og privatliv. I interviewet afviser Domingo, at han har misbrugt nogen og sværger at ville rense sit navn offentligt.\nDen nye motivation til at kæmpe for sit navn er, ifølge Domingo, opstået efter hans sygdomsforløb med Covid-19, der i marts sendte den 79-årige sanger på hospitalet hjemme i den mexicanske by Acapulco. Her har han opholdt sig lige siden, tavs om #MeToo balladen sidste år, der har kostet ham karrieren i det meste af verden.\n»Jeg har forandret mig. Jeg er ikke længere bange. Da jeg fandt ud af, at jeg havde Covid, lovede jeg mig selv, at hvis jeg klarede den, ville jeg kæmpe for at rense mit navn. Jeg har aldrig misbrugt nogen, og det vil jeg gentage så længe, jeg lever«, siger Domingo i interviewet.\nHan tilføjer, at de mange anklager har haft store omkostninger, både for familien og for ham selv personligt:\n»Det sårer mig at blive beskrevet på denne måde. Jeg har læst særdeles grove fornærmelser mod mig. De personer, der fremfører dem, undervurderer den smerte, de kan forvolde. De taler om mig, som om jeg er blevet retsforfulgt ved en domstol for konkrete anklager, men det er ikke tilfældet. Denne unøjagtighed er ikke acceptabel. Jeg vil aldrig stoppe med at sige sandheden«.\nI forbindelse med prisoverrækkelsen i Salzburg, der var hans første offentlige optræden efter sygdommen, sagde Placido Domingo, ifølge nyhedsbureauet AP, i sin takketale:\n»Det er en sand ære at være her og opleve de første få glimt af lykke og håb efter at være bukket under og have overlevet Covid-19 virussen. I de sidste måneders nedlukning har vi opdaget vores skrøbelighed. Vores teatre over hele verden er blevet lukket og gjort tavse. Men det er netop i sådanne tider, at vi opdager vores indre styrke og beslutsomhed«.\nLæs mere: Fagforbund indleder disciplinærsag mod Domingo\nDen Fynske Operas tidligere operachef og forhenværende sekretariatsleder har politianmeldt Den Fynske Operas bestyrelse, formanden og samarbejdspartner.


Rådhusholmen 10, 2670 Greve , Danmark\nTelefon: +454397 9797 Website: www.greve.dk E-mail: raadhus@greve.dk\nEkstra kulde og nedbør har sendt udgifterne til snerydning og saltning af veje og stier i vejret i Greve Kommune. Men en investering i to vejrstationer er med til at holde udgifterne nede.\n”Jeg var blevet min mands sygeplejerske, men efter at jeg har deltaget i samtalegruppen for pårørende til hjertepatienter, er jeg holdt op med det. Og nu er forholdet blevet ligeværdigt igen”. Det fortæller en af deltagerne i Greve Kommunes nye tilbud til pårørende til hjertepatienter.\nPsykologansættelse i Greve Rusmiddelcenter er en succes\nMidtvejsevaluering af psykologansættelse i Greve Rusmiddelcenter viser gode resultater. Social- og Sundhedsudvalget vil inddrage de positive erfaringer i en fremtidig strategi på misbrugsområdet.\nGrønt budget i Greves institutioner\nInstitutionerne i Greve Kommune får nu et grønt budget. Det sker for at sikre en samlet reduktion af kommunens og institutionernes forbrug af el, vand og varme. En reduktion på to procent af det samlede forbrug af el, vand og varme er målet med, at Byrådet nu beder de fleste af kommunens institutioner overholde et grønt budget.\nDirektør stopper i Greve Kommune\nGreve Kommune siger farvel til direktør, der blandt andet har haft ansvaret for kommunens skoler og dagtilbud samt kultur- og fritidsområdet.\nCarsten Schultz ny Jobcenterchef i Greve Kommune\nCarsten Schultz bliver den ny Jobcenterchef i Greve Kommune.\nHegne afdelingsleder på Greves nye skole for 10. klasse\nPeter Hegne er afdelingsleder på Greves nye skole for 10. klasse. Han er uddannet lærer og har undervist elever i 10. klasse i flere år. Og han har i fem og et halv år drevet en restaurant.\nNiels Kjøller ny formand for Ældrerådet i Greve\nNiels Kjøller bliver ny formand for Ældrerådet i Greve. Han afløser Freddy Aldenborg, som har valgt at trække sig som formand for Ældrerådet, da han opstiller som kandidat for Socialdemokraterne til kommunalvalget den 19. november 2013.\nSF-byrådsmedlem skifter til Socialdemokraterne\nBattal Kücükavci har meldt sig ud af SF, og udtræder derfor af SF´s byrådsgruppe. Battal har meldt sig ind hos Socialdemokraterne, og vil blive optaget i den socialdemokratiske byrådsgruppe på førstkommende gruppemøde. Battal Kücükavci indtrådte i Greve byråd, efter at Kai O. Svensson trak sig af helbredsmæssige årsager.\nJakob Jensen ny jobcenterchef\nDen 37-årige Jakob Jensen bliver ny jobcenterchef i Greve Kommune. Han kommer fra en stilling som chefkonsulent i Kommunernes Landsforening, KL.\nJørgen Nielsen nyt byrådsmedlem i Greve\nJørgen Nielsen bliver nyt medlem af Greve Byråd for De Konservative. Han afløser byrådsmedlem Thomas Elm Kampmann, som forlader byrådet på grund af fraflytning.\nPeter Zahlekjær bliver ny chef i Greve\nDen 58-årige Peter Zahlekjær bliver ny chef for Center for Teknik & Miljø. Peter Zahlekjær har ud over en fortid i forsvaret og senest ansættelse i den private sektor solid ledelsesmæssig erfaring fra den offentlige sektor.\nKL-chef bliver direktør i Greve\nDen 44-årige Peter Kjærsgaard Pedersen bliver ny direktør med ansvar for job, socialservice, sundhed og pleje i Greve Kommune. Peter Kjærsgaard Pedersen kommer fra en stilling som kontorchef i Kommunernes Landsforening, KL.\nNy mulighed: Send dit barn tidligere i børnehave\nEfter nytår får Greves yngste borgere mulighed for at komme tidligere i børnehave. Allerede når de er to år og ni måneder, kan de rykke op til de lidt større børn, hvis de har lyst til flere udfordringer.\nMænd går for sjældent og for sent til lægen.\n71-årige Åse Holmsted var 38 år på arbejdsmarkedet. Hun var engageret på sit job, men én ting fik hun aldrig lært: at bruge en computer. Men det er der ved at blive lavet om på, for Åse Holmsted har fået kontakt med en frivillig fra Greve Kommunes MIT-Ældre projekt.\nFrisk luft og store energibesparelser på GIC\nFrisk luft til idrætsudøverne. Det er en af sidegevinsterne ved en stor energirenovering for 8,6 mio. kroner, som netop er ved at være gennemført på Greve Idræts Center. Investeringen forventes at give årlige besparelser på tre kvart million kroner.\n75-årige Rosa: Computeren er for alle\nRosa Madsen sender mails, bruger netbank og finder opskrifter på internettet. Det hele har hun lært i løbet af et års tid i Greve Biblioteks it-café, og nu vil hun have flere med: ”Spring ud i det. Du skal ikke være bange,” lyder opfordringen fra den 75 årige Rosa Madsen.\nBørn og voksne i tre daginstitutioner har siden maj testet et nyt brætspil for Karlslunde-firmaet Your First Game. Tirsdag sagde firmaet tak for gode råd, nye ideer og konstruktiv kritik og overrakte 100 spil til kommunens yngste borgere.\nGreve Kommune har i dag modtaget Arbejdsmiljøprisen 2012\nRepræsentanter for Greve Kommune har her i formiddag modtaget Arbejdsmiljørådets arbejdsmiljøpris i kategorien muskel-skeletpåvirkninger. Af Arbejdsmiljørådets hjemmeside www.arbejdsmiljoeprisen.dk begrundes pristildelingen:\nGreve Kommune holder som den første sjællandske kommune borgermøde på Facebook. Målet er, at få flere borgere til at engagere sig i udformningen af fremtidens Greve.\nMyggefund: Ingen grund til bekymring\nFundet af en myggeart i et vandhul ved Greve Strand giver ikke anledning til bekymring. Myggearten er kendt for i Sydeuropa at kunne sprede infektioner, men der er ikke fundet virus i myggen i Greve, og der heller ikke er grund til at tro, at myggen har virus med sig.\nFørste offentligt-private selskab på park- og vejområdet\nPV Greve A/S overtog fra 1. juli opgaven med at vedligeholde veje, stier og grønne arealer i Greve Kommune. Dermed er det første offentligt-private samarbejde inden for park- og vejområdet i Danmark i gang.\nGreve Kommune er kommet med i et nyt beskæftigelsesprojekt, der skal få nydanske kvinder, som bliver forsørget af deres ægtefælles, i job eller uddannelse. Projektet er et pilotprojekt og gennemføres af Greve Nord Projektet i samarbejde med tre andre kommuner. Arbejdsmarkedsstyrelsen støtter projektet med 2,55 mio. kroner.\nValget til byråd og regionsråd er delvist digitalt i Greve. Derfor investerer kommunen i pc’er for en kvart million kroner.\nHjemmepleje i det nordlige Greve sendt i udbud\nJagten på at finde de to fremtidige leverandører af hjemmepleje til borgere i det nordlige Greve er netop indledt.\nPark & Vej på vej som offentlig-privat aktieselskab\nGreve Kommune sætter nu en proces i gang, der skal gøre Park & Vej til et offentlig-privat selskab – et såkaldt OPS – med én privat aktør, som sammen med kommunen kommer til at eje halvdelen af aktierne i et kommende aktieselskab.\nGreve får fem millioner kroner til bedre inklusion\nHvad virker bedst, når børn med særlige behov skal inkluderes i almindelige skoleklasser, SFO’er og klubber? Det skal nu undersøges i Greve Kommune. Egmont Fonden giver fem millioner kroner til forskningen.\nGreves 10. klasser får eget hus og ungdomsmiljø\nTil næste skoleår flytter Greves 10. klasser ind i den tidligere Bugtskole ved siden af Greve Gymnasium. Lige nu arbejder håndværkerne, men til foråret står skolen klar med store, lyse klasseværelser, plads til at være kreative med andre unge fra byen og iPads til alle.\nGreve og Solrød går sammen om brandslukning\nGreve og Solrød kommuner går nu sammen om et fælles beredskab og slukningsområde for de to kommuner. Samarbejdet er blandt andet inspireret af beredskabssamarbejdet Vestegnens Brandvæsen og træder i kraft 1. januar 2013.\nGreve Kommune og Greve Strands Badmintonklub hyldede tirsdag eftermiddag de to kvindelige badmintonspillere Christinna Petersen og Kamilla Rytter Juul netop hjemvendt fra OL i London ved et arrangement i Greve Idrætscenter tirsdag eftermiddag.\nGreve Kommune gennemfører nu i samarbejde med analyseinstituttet Epinion en tilfredshedsundersøgelse blandt kommunens borgere. Med borgertilfredshedsundersøgelsen vil politikerne og administrationen inddrage borgernes oplevelser og meninger i udviklingen af den kommunale service.\nDansk Byggeri, Roskilde Tekniske Skole, EUC - Sjælland, UUV Køge Bugt og Greve Kommune indgår partnerskabsaftale, som skal sikre, at unge der har påbegyndt en uddannelse inden for byggefagene, opnår en praktikplads efter endt grundforløb.\nBorgmester lykønskede Danmarks bedste lærer\nDanmarks bedste lærer hedder Gitte Johl Iversen og kommer fra Krogårdskolen i Greve. Titlen har hun fået i ugebladet Ude & Hjemme’s læserkonkurrence efter indstilling fra egne elever og deres forældre. Torsdag var borgmester Hans Barlach forbi skolen med tale, blomster og gave.\nGreve fortsætter med outsourcing af løn til KMD\nGreve Kommune hørte blandt de første kommuner i Danmark, der outsourcede deres lønadministration. Godt syv år senere er erfaringerne fortsat så gode, at kommunen netop har valgt at forlænge samarbejdet med it-virksomheden KMD.\nt: 4397 9337