Facon stykker | veganissen\nBy veganissen on april 29, 2013\nSmå stykker af sprødt facon, lige til at drysse over pastaretten, på pizzaen, til brændende kærlighed, i en sandwich, eller en vegansk omelet. Lyder det ikke godt? Især hvis det kun tager 10 minutter at lave. Det du ikke bruger med det samme, kan du komme i en lufttæt beholder og stille på køl. Så kan du gå og spise af det, de næste mange dage. Husk det skal være helt kølet af til stuetemperatur, før du kommer det i en beholder. Ellers risikerer du at der drypper kondensvand ned og gør din facon blød. Så her er opskriften på den nemmeste facon smuldr (elsker det ord og ja det staves smuldr) 😉\nOpskrift facon stykker/smuldr\n2 dl soy4you (den mørke variant giver pænest resultat, men smagen er ens for den lyse og mørke)\n2 spspk gærflager\nBland de tørre ingredienser i en skål. Bland de våde ingredienser i en anden skål og kom det våde i det tørre. Rør godt rundt og lad blandingen stå i 5-10 minutter og trække. Herefter steger du det i plantemargarine ved god varme i 5 minutter, mens du hele tiden passer på det ikke branker. Det skal blive sprødt ikke brændt! Når det er sprødt er det klar til brug.\nSandwich med tofutti cream cheese, salat og facon stykker!\nPosted in: Gærflager, Glutenfri, Hovedretter, Opskrifter, Pålæg, Små retter\t| Tagged: børnevenlig, frokost, glutenfri, tilbehør\nCaroline R september 11, 2013 kl. 8:34 pm | Svar\nHvor har du købt Tofutti Creme Cheese?\nveganissen september 22, 2013 kl. 6:09 pm | Svar\nDet køber jeg i Naturkost i Odense C.


VIDEO: Præstø-offer - Uvirkeligt, at jeg var død | Nyheder | DR\nVIDEO: Præstø-offer - Uvirkeligt, at jeg var død\nKaroline Sofie Klit og Katrine Torstensen fortæller om Præstø-ulykken et år efter.\nDen 11. februar 2011 kæntrede 13 elever og 2 lærere fra Lundby Efterskole i en dragebåd på Præstø Fjord.\nI dag har Sydsjællands- og Lolland-Falsters Politi rejst tiltale mod efterskolen og dens forstander, Truels Achton Truelsen. Tiltalen lyder på uagtsomt manddrab og på uagtsom betydelig legemsbeskadigelse.\nEt år efter ulykken havde Aftenshowet besøg af to af de piger, der var med i båden.\n17-årige Karoline Sofie Klit og Katrine Torstensen fortæller om, hvordan det seneste år er gået, og hvilke udfordringer, de har mødt.\nDe har begge fysiske men og oplever også, at det er blevet sværere at huske og koncentrere sig, når de sidder i deres gymnasieklasser.\nOg selvom de begge får hjælp til at bearbejde oplevelsen, fylder den stadig meget i pigernes liv.\nKaroline fortæller, at hun efter ulykken har mødt en politikvinde, der tog sig af hende den dag på fjorden:\n- Hun forklarede, at jeg faktisk havde været død. Og hun beskrev, hvordan jeg så ud. Det var ret voldsomt. Det er uvirkeligt og ikke noget, jeg kan forholde mig til.\nDu kan høre Katrine og Karolines historie i indslaget ovenfor.


KreaFuld│Lav din egen PYT-knap til både børnene og dig selv\nEn pyt-knap? Ja, det er formentlig en knap, som mange ville kunne bruge i deres dagligdag. Vi oplever, at børnene i både børnehave og skole får at vide, at de skal bruges deres PYT-knap. Derfor tænkte vi, at sådan en knap kunne vi da lave selv.\nHvis vi er ærlige, så er det nok ikke kun børnene, som kunne bruge sådan en knap. Mange voksne kan også være rigtig dårlige til at lægge ting fra sig, og hænger sig til tider for meget i smådetaljer. Det er her vores gør-det-selv PYT-knap kommer ind.\nKnappen er nem og hurtig at lave, og så har knappen et godt budskab i dagligdagen. Du kan bruge knappen til at vise dine børn, at i nogle situationer der skal man lære blot at sige ‘PYT’ til tingene og komme videre.\nDet er altså en knap til både dig og børnene, som lærer jer at blive bedre til at sige ‘PYT’. Det er et ord, som vi er sikre på, at mange kun vil have godt af at blive bedre til at mestre.\nLæs også: DIY LEGO-lampe og gør-det-selv minibordfodbold.\nJuicelåg (mælkelåg kan også bruges). Vi brugte et juicelåg fra en større juiceflaske, så knappen synede af mere.\nSådan laver du din helt egen PYT-knap:\nKlip et firkantet papstykke. Vores målte 10,5 x 11 cm.\nFind et låg og vask det grundigt. Vores låg havde en diameter på 4 cm.\nLim låget midt på papstykket. (OBS! Vi anbefaler, at en voksen hjælper til med dette trin).\nSkriv med en touch ‘PYT-knap’ og så en linje med, hvorfor de skal trykke på pyt-knappen. Vi skrev ‘Tryk på knappen og kom videre’, men du kan skrive lige det, som du og børnene bliver enige om giver mening for jer.\nKlip et stykke snor. Vores målte 25 cm.\nLim snoren fast i hver side af papstykket øverst.\nHæng PYT-knappen op og lær din børn (og dig selv) om vigtigheden i nogle gange at sige ‘PYT’ til tingene.


Jubilæum fejres med pandekager og billige billetter – Danske Biografer\nJubilæum fejres med pandekager og billige billetter\nby Lars Werge · 28. januar 2022\nKlovborg Kino har eksisteret i 25 år – det fejres med pandekager hele søndagen (Foto: Klovborg Kino)\nFortællingen om biografen i Klovborg er ret beset historien om humlebien, der flyver. Og Klovborg Kino flyver godt og har søndag (30. januar) 25 års jubilæum.\nTineke og Steen A. Rasmussen grundlagde nemlig biografen i den tidligere stationsby i 1997, og Steen betegner det som en barndomsdrøm:\n”Jeg har altid været ”bidt” af biografer, og ret beset mere af det tekniske med de store maskiner end af selve filmene. Så i 1997 lavede vi den her biograf, og meget hurtigt fik vi 3 sale, hvad der har givet os en stor fleksibilitet,” siger Steen A. Rasmussen.\nKlovborg ligger på den jyske ”prærie” og er en by med 500-600 indbyggere. Den er placeret i Ikast-Brande kommune og ligger midt mellem Horsens og Brande.\n”Så når vi har 400 pladser i biografen, kan vi jo næsten rumme hele byen. Men vores gæster kommer fra oplandet og kører gerne hertil,” siger Steen A. Rasmussen.\nKlovborg Kino er medlem af FSB (Foreningen af Store Provinsbiografer) og baserer sig på kommerciel biografdrift – det eneste rigtige ifølge ejeren. Steen A. Rasmussen har i øvrigt siddet i bestyrelsen for FSB i sammenlagt godt 10 år.\n”I begyndelsen var der nogle, der gerne ville arbejde frivilligt i Klovborg Kino, men du kan ikke bede dem komme på lørdag klokken 14.00, derfor er du nødt til at have ansatte. Det er jo en forretning – og vi har 6 ansatte,” siger Steen A. Rasmussen.\nSøndagens slagtilbud i Klovborg og omegn\nHan og Tineke har for længst besluttet, hvordan jubilæet skal fejres – så i et stykke tid har man reklameret med, at søndag kan gæsterne gå i biografen for 50 kroner pr. billet.\n”Og så får de også en pandekage. Det lavede vi også ved 20 års jubilæet,” siger Steen A. Rasmussen.\nHan lægger ikke skjul på, at de sidste dage med corona-restriktioner gør det en smule besværligt at holde jubilæet, fordi gæsterne skal holde afstand osv. – men han glæder sig over, at foreløbig er der solgt mellem 600 og 700 billetter i forsalg til søndag.\n”Så hænger det sammen, og det bliver også festligt. Det eneste problem er, at op til søndag kan vi sjovt nok se, at der ikke er så stor interesse for at gå i biografen til normal pris,” griner Steen A. Rasmussen.


08.04.2020 22:16 | Premier League | 11 kommentarer\nNordicBet 3,00 3,50 2,45\nSpillerne i Premier League er gået sammen om at yde økonomisk støtte til det britiske sundhedsvæsen.\nHvis man spiller fodbold i Premier League, så tjener man unægtelig godt med knaster, og nu har spillerne i den engelske liga besluttet sig på at bruge nogle af pengene på velgørenhed.\nEfter at have diskuteret sagen over flere gange i løbet af den seneste uges tid er spillerne blevet enige om at starte deres egen fond, som de alle vil skyde penge i. Pengene skal flyttes videre ud til sundhedsvæsenet i Storbritannien.\nDet meddeler et hav af Premier League-spillere i disse timer på Twitter, hvor de ganske koordineret har sendt en skrivelse ud til deres følgere.\n- Vi kan bekræfte, at vi efter omfangsrige samtaler mellem et meget stort antal spillere fra alle Premier League-klubber har skabt vores eget kollektive spiller-initiativ, skriver spillerne i udmeldingen.\nSpillerne fortæller, at de er gået sammen med en velgørenhedsorganisation, som skal sikre, at de donerede penge hurtigt og effektivt bliver flyttet ud, hvor der er mest brug for dem.\nSpillerne skriver intet om, hvor mange penge de forventer at samle sammen.\nMedie: Chelsea indleder Rüdiger-forhandlinger\nLiverpool-stjerne vil acceptere at miste titlen\nUnited-spiller træner med i Superettan-klub\nHar de virkelig råd til det ?\nDEt blev de vel nødt til efter den überklodsede udmelding om at man skulle tænke på skattepenge til NHS, hvis deres løn blev sat ned. I øvrigt en fin måde at udvise samfundssind på at de gør og gør det sammen.\nNu skal du passe på med ikke at blive for positiv, når du læser nyheder om folk, der gerne vil hjælpe og rent faktisk gør det.\nThis is Anfield 00:11\n@langetå. Initiativet har været ca to uger undervejs. Det har været kendt omkring en uge før udmeldingen omkring skatten - som helt bestemt virkede både klodset og ignorant. Men det har altså ikke haft indflydelse på det her.\nDEt var da rart at høre\nPeter Nielsen 04:48\nLyder da fint, men indtil videre meget ukonkret om det er noget alle PL spillerne deltager i eller om det er op til den enkelte og ligeledes hvor meget de enkelte bidrager med er uklart.\nFor mig virker det mest af alt til at være et PR fremstød man forsøger at slippe så billigt som muligt afsted med. Jeg mener, samler de 100 millioner over den næste måned lyder det jo enormt flot, men hvor flot er det i grunden hvis man ser på de samlede spillerlønninger i PL.\nD.B.R. © 09:03\nSær ide det med, at tjener man mange penge bør man give meget.


Forsvarer før dom i stor hashsag: Beviserne er for tynde – Ekstra Bladet\n19 minutter siden Feyenoord bekræfter: Nicolai Jørgensens træner stopper 30 minutter siden Mine børn hjalp mig ud 19 minutter siden Arresteret: Ville ikke smitte andre med corona 7 minutter siden Dreng forsøgt kidnappet fra barnevogn 4 minutter siden Speciallæge: Nye coronatiltag er i den milde ende 19 minutter siden Feyenoord bekræfter: Nicolai Jørgensens træner stopper\nTorsdag d. 12. feb. 2015 - kl. 08:13\nForsvarer før dom i stor hashsag: Beviserne er for tynde\nPolitiets måde at udregne, hvor meget hash 10 tiltalte solgte på Christiania, er for vag, mener forsvarere\nOptællinger fra fire dages videooptagelser af to boder i Pusherstreet på Christiania er ikke nok til at sige noget om omfanget af salget i boderne på den berømte og berygtede gade i fristaden.\nDet mener forsvarsadvokater for de 10 tiltalte - tre kvinder og syv mænd - i den første af i alt seks sager om hashsalget i Pusherstreet.\nDen såkaldte sag seks har kørt siden september, og fredag falder der dom i Københavns Byret.\n- Det er min klare opfattelse, at politiet ikke har nok bevis til domfældelse, siger Henrik Høpner, som er en af de i alt ni forsvarsadvokater i sag seks.\nHan forklarer, at politiet i månedsvis har filmet indgangen til to boder på Christiania.\nVed at tælle kunder i boderne og lægge tallet samme med, hvor meget en kunde i gennemsnit køber på Pusherstreet, har politiet regnet ud, hvor meget hash de tiltalte har solgt.\nMen politiet har kun talt op, hvor mange kunder der var i boden på fire dage, som politiet selv har valgt.\nIfølge advokaten er det ikke repræsentativt for salget i Pusherstreet.\n- På baggrund af de fire dage kunne jeg i min procedure dokumentere, at det aldrig regner i Danmark, og det er jo fuldstændig tosset, siger Henrik Høpner.\nDet har han gjort ved at se på, hvordan vejret var på Christiania de fire dage. På ingen af de fire dage var der regnvejr.\nEn anden advokat i sagen siger, at der i et vist omfang er bevis for, at de tiltalte har solgt hash. Men hun mener heller ikke, at politiets beregningsgrundlag er godt nok.\n- Omfanget er noget, man nærmest har sjusset sig frem til. Man fisker nogle tal ud, som ikke er dækkende. Og så begynder man at holde dem op imod hinanden og laver gennemsnitsberegninger på et meget vagt grundlag, siger Mette Lauritzen.\nForsvareren pointerer også, at de tiltalte ikke skal dømmes for at være medvirkende til alt det salg, der er foregået i Pusherstreet i en periode på mange måneder, fordi de er set sælge hash i en bod nogle gange.\nDe 10 tiltalte er anklaget for at have solgt 1,8 ton hash på Christiania i alt.\nHashsalget er ifølge politiet sket frem til 13. marts sidste år, hvor politiet slog til i operation "Nordlys". Ved operationen blev op mod 80 personer anholdt.


En ny model af atomangrebsubåd identificeret i Kina - Meta-Defense.fr\nMens al medieopmærksomhed nu er fokuseret på udviklingen i konflikten i Ukraine, fortsætter de andre operationsteatre og potentielle konfrontationer med at udvikle sig. Dette er især tilfældet i Asien og i det Indo-Pacific-teater med successive meddelelser om udviklingen af ny kapacitet i Taiwan, Japan, Sydkorea og frem for alt i Folkerepublikken Kina. Blandt disse afsløringer, udsendelsen af et satellitfoto, der viser en ny model af kinesisk atomangrebsubåd fortjener særlig opmærksomhed, da undervandsdimensionen i de kommende år vil udgøre et stort konfrontationsområde mellem Beijing og de vestlige lejre.\nIndtil for nylig blev kinesiske militære undervandsfartøjer anset for at være af lavere kvalitet og havde ry for at være mindre effektive og frem for alt meget mere støjende end deres mest moderne vestlige modstykker. Men med ankomsten af Yuan-klasse Type 039A konventionelle anaerob drevne ubåde (2006), så ændringer i Shang II-klasse Type 093A atomangrebsubåd (2015), havde vist, at Beijing hurtigt havde indhentet dette område. Det nye satellitbillede af Planet Labs (I hovedillustrationen) viser en ny model af SNA, der bliver færdiggjort på Huludao-værfterne i det nordlige Kina. Selvom billedkvaliteten ikke er optimal, markerer to aspekter en dybtgående udvikling vedrørende Shang II-klassen, med tilføjelsen af vertikale affyringssystemer samt en pumpe-jet-type kanalpropel, hvilket tyder på yderligere forbedrede operationelle og akustiske kapaciteter for den kinesiske ubåd flåde.\nKina justerer til dato 6 SNA Type 093 er 4 Type093A. Hver ubåd har sine egne karakteristika og modifikationer, hvilket tyder på, at Shang I/II-klassen er lige så meget en operationel klasse som en teknologisk modningsklasse.\nDet generelle udseende af den nye ubåd, såvel som dens anslåede længde på 110 meter, tyder på, at det ikke er en ny klasse af kinesisk SNA, men en betydelig udvikling af Type 093A Shang II. De to observerede udviklinger overstiger imidlertid langt de iterative udviklinger observeret på hver af de Shang II'er, der er observeret til dato, hvilket tyder på, at det faktisk er en større udvikling af modellen, og derfor sandsynligvis en ny klasse, identificeret midlertidigt som Type 093B, og ikke af den nye klasse af SNA Type 095 bliver designet. Det er dog let at forestille sig, at denne nye klasse vil udgøre en ny fase i den hurtige udvikling af de kinesiske skibsværfters knowhow og undervandsteknologier.\nnyheder, Kina, Navalkonstruktioner, Kerneenergi, Undervandsflåde, Cruise missiler, Planlægning og planer, Power balance, Forskning og Udvikling, Spændinger USA Kina, Forsvar Industrielle stofferMarine APL, Type 093\nTop Gun: Maverick, den længe ventede film af vestlige luftstyrker\nSom forventet er det nye kinesiske hangarskib, døbt CV-18 Fujian,...\nKina har netop afsluttet den første operationelle testkampagne af sin trimaran stealth flådedrone\nKinesiske myndigheder har meddelt, at de med succes har...\nKinas nye hypersoniske antiskibsmissiler er en game-changer i Stillehavet\nKunne Kina have stjålet høfligheden fra Rusland...


BMW skruer ned for strømmen - E-motorcykel om 5 år\n06/01-2020 kl. 11:25\nKlimaet samt bekæmpelse af forurening er i dén grad nogle af tidens varmeste emner, og som en del af løsningen på miljøproblemerne foreslår eksperterne, at transport fremover skal foregå i eller på elektrisk drevne køretøjer.\nForbrændingsmotoren truet, ny teknologi introduceres\nFlere bilproducenter har allerede annonceret forbrændingsmotorens udfasning, og i Tyskland har man talt om helt at forbyde forbrændingsmotorer fra 2030.\nDet har ikke kun betydning for bilerne, og vi motorcyklister bombarderes da også nærmest kontinuerligt med nyheder om kommende elektriske motorcykler, hvoraf mange er udstyret med hidtil uset teknologi og features der var utænkelige for blot få år siden.\nI morgen slås dørene op ved den store forbrugermesse for elektronik CES i Las Vegas, hvor publikum med egne øjne har mulighed for at se nogle af de seneste teknologiske landvindinger vedrørende elektriske motorcykler.\nAlle har fingeren på pulsen\nEn række nye spillere på markedet – som eksempelvis det tidligere RMK der har skiftet navn til Verge og NAWA – introducerer jævnligt interessante og alternative nyheder, men også de etablerede motorcykelproducenter holder fingeren på pulsen.\nAmerikanske ZERO Motorcycles er efterhånden en gammel kending indenfor elektriske motorcykler, men også traditionsrige producenter som eksempelvis Harley-Davidson er helt fremme i skoene, hvad angår elektrificeringen.\nDu har naturligvis allerede stiftet bekendtskab med Harley-Davidson LiveWire som for længst er sat i produktion, og der er ingen tvivl om at andre motorcykelproducenter med tiden vil følge trop.\nVi har allerede set patentansøgninger der peger i den retning fra eksempelvis Honda og Kawasaki, i 2019 set Ducatis Elektriske SuperSport Concept 2020 på youtube, og her på siden kunne du Maj måned 2019 læse om hvad engelske Triumph går og sysler med i den henseende.\nBMW Motorrad træder på bremsen\nI Juni måned 2019 bragte vi artiklen Elektrisk vision fra BMW, hvor du kunne læse at BMW også var på banen med koncept modellen BMW Vision DC Roadster. En model vi forestillede os snart skulle blive en realitet.\nMen nu viser det sig at BMW Motorrad træder forsigtigt på bremsen.\nBMW ansøgte ganske vist for ikke så længe siden om patent for opladning gennem støttebenet. Men i et nyligt interview med mediet Cycle World fortæller Markus Schramm, at vi ikke skal forvente at se en elektrisk BMW motorcykel i nærmeste fremtid. Heller ikke selv om nogle få udvalgte motorjournalister fik lov til at se og kortvarigt prøvekøre konceptmodellen i December måned 2019.\nMarkus Schramm regner med at BMW Motorrad præsenterer en elektrisk motorcykel indenfor 5 år\nBMW Motorrad bossen fortæller i interviewet, at det tyske mærke selv forestiller sig en model som BMW Vision DC Roadster som en del af producentens fremtidige produktportefølje. Men uanset om Vision DC Roadsteren bliver en serieproduceret realitet – eller om det bliver en helt anden model vi får at se i virkeligheden – så er buddet at vi får en elektrisk BMW motorcykel at se indenfor en femårig periode… og at det bliver en elektrisk motorcykel tiltænkt det urbane miljø.\nOverraskende nok informerer Markus Schramm nemlig også om, at han ikke forestiller sig at BMW vil kaste sig over produktion af elektrisk drevne off-road, touring og mere sportslige modeller.\nEn lidt overraskende melding fra BMW, der normalt ikke excellerer udi begrænsningens kunst. Men nu ved vi, at der går nogen tid før vi ser en elektrisk BMW motorcykel, og at det bliver en motorcykel tiltænkt byboerne.\nBMW CES Ducati Elektrisk Elektrisk motorcykel Harley-Davidson LiveWire Honda Kawasaki RMK Zero


Folehaves univers: At flytte sig\n.Efter mandagens kunstfilm forevisning måtte jeg lige søge lidt på den gamle, nu afdøde, maler Aksel Jensen. Et af de portrætter vi så omhandle denne gamle, poetiske maler. En vidunderlig gammel mand, som malede de smukkeste, sanselige og sarte billeder. Sådan et ville jeg gerne eje.\nDer var yderligere tre portrætter, Hanne Varming som er en fantastisk skulptør, jeg tror at de fleste kender hendes fantastisk, udtryksfulde mennesker. Der står b.la. et par unge piger i Kastrup Lufthaven. Et par gamle mennesker på et af torvene i København, ja mange steder i landet møder man hendes varme og kærlige skildring af mennesker.\nDe to sidste kunstnere var Alev Siesbye som er keramiker, hun laver nogle meget flotte skåle og vase, som har en meget stram form. Hun arbejder meget med at finde, lige præcis den rette glasur, til sine skåle/vaser. Nogle af dem er udsmykket med mønster, som jeg syntes bærer præg af at Alev Siesbye har Tyrkiske rødder.\nDen sidste kunstner, Jørn Larsen, har jeg nok altid haft det lidt svært med. Men dette billede blev der nu lavet om på efter filmen. Her fortalte han om sin arbejdsmetode og de materialer han foretrækker, at få udført sine kunstværker i. Han har b.la. udsmykket Jelling Kirke som ser meget smuk ud.\nDet er så dejligt, når jeg mærker at jeg lige flytter mig en anelse eller mere. Noget nyt er lært eller fornemmet.\nIndsendt af folehave's univers kl. 4/28/2010\nAnonym 28. april 2010 kl. 03.38\nI Sorø har vi to Hanne Warming skulpturer stående lige uden for vores Bibliotek...en ung mor med barn og en meget gammel morlil...\nDe er så flotte efter min mening :-)\n(nb. sidst jeg var i København genså jeg de to mennesker der, desværre overmalet med grafitti)\nfolehave's univers 28. april 2010 kl. 03.50\nDu er heldig Anne, at du vel nærmest daglig hilser på disse bronze mennesker.\nJa de kunne godt være mere kritiske af deres malersteder, når graffittigen skal udføres. Rigtig meget er grimt og ødelæggende.


Gardinbussen Killerup Odense Syddanmark - Bestil en gardinbus i dag! | Bestil Gratis Gardinbus\nGardinbussen Killerup Odense Syddanmark er blevet en vigtig design tendens over de sidste par årtier, men mange boligejere stadig bruge gardiner til at udsmykke deres hjem. Gardiner er stadig langt mere praktisk og meget lettere at vedligeholde end blinds. Samtidig, et velvalgt gardin er altid et stort stykke, der let kan gå godt med andre designelementer som møbler og område.\nEn meget stor fordel ved gardinbussen Killerup Odense over blinds er vedligeholdelse: sidstnævnte er betydeligt sværere at vedligeholde. Det kan få vanskeligt at rense blinds, fordi du er nødt til at tørre ned hver lamel til at fjerne støv og snavs – en kedelig proces. I modsætning hertil er forholdsvis let at opretholde gardiner, fordi du bare kunne sende det ud for tør rengøring eller smide det i vaskemaskinen for en hurtig vask.\nEn anden kant, gardinbussen Killerup Odense har over blinds er prisen: gardiner er så meget billigere i forhold til blinds. Brugerdefinerede blinds skal foretages af fagfolk, og det kunne nemt sætte dig tilbage en smuk øre. I mellemtiden, gardiner er forholdsvis billig og enkel at installere – så enkelt, i virkeligheden, at du kunne gøre det selv. Den nuværende tendens er på vej mod lysere tekstiler til gardiner, så du ikke behøver at bekymre sig om brugerdefinerede draperier med tykke og tunge stoffer. Du kan læse meget mere her.\nFor den ultimative økonomi, kan du endda oprette dine egne gardiner til at spare mere på omkostningerne. Alt du behøver er en smule tålmodighed og kreativitet, fordi gardiner involverer kun lige sting på en symaskine. Selv uden en symaskine, kan du stadig skabe store gardiner; en smuk no-sy gardin er muligt med anvendelse af rining tape stryges på stoffet for at skabe sømmene. Du kan slå dit hjem gardinbussen Killerup Odense i en simpel DIY projekt at gøre i din fritid.\nGardinbussen Killerup Odense – bestil en gardinbus allerede i dag!\nDer er grunde aplenty hvorfor du ønsker at bruge gardiner i stedet for persienner til dine vinduer. Bortset fra at være let at oprette og tilpasse selv for en nybegynder, kan gardiner giver samhørighed de visuelle elementer i ethvert rum. Uanset om det er en personlig no-sy gardin eller en store-købte færdiglavet en i slutningen af dagen, vil du stadig få alle et gardin s fordele. Desuden vil din opsparing fra at bestille gardinbussen Killerup Odense i stedet for persienner forsikre dig, at du gjorde det rigtige valg. Yderligere læsning her.\nDette indlæg blev udgivet i Syddanmark og tagget gardinbussen priser Killerup Odense den februar 2, 2017 af monthypython21.


...Engagement, fordybelse, kropslig forankret, fantasi, motivation, billedbøger, Bookstagram, fortolkningsfællesskaber, bogtrivsel og børnemagt! I dette temanummer af Viden om Literacy møder du 14 perspektiver på begrebet 'Læselyst'. Forskere, lærere og biblioteksformidlere indkredser begrebet og giver bud på, hvordan læselyst kan sættes i spil blandt børn og unge.\nDu deler et link til siden: Læselyst\nViden om Literacy 31: Læselyst\nFlygtig og foranderlig – identifikation af læsemotivationsformer i skolens læsebånd\nArtiklen er fagfællebedømt. Artiklen beskriver læsemotivation som foranderlig og dynamisk og argumenterer derigennem for en nuanceret forståelse af læselyst og af barnet som empirisk læser. I fokus er identifikation af forskellige læsemotivationsformer i en enkelt elevs udsagn om og handlinger i forbindelse med stillelæsning, et læselyststimulerende initiativ i skolen.\nDen fantasifulde læser: uddannelsesmæssige implikationer\nAf Sarah Bro Trasmundi, Jakob Godsk Nielsen & Camille Munk Holmstedt\nEfter alt at dømme bidrager læsning til udviklingen af evnen til fordybelse, kritisk tænkning, perspektiv-tagning, empatisk indlevelse, kreativ undersøgelse og forståelse. Helt basale kognitive og affektive-sociale kompetencer kan knyttes til læsning. I denne artikel præsenterer vi et udsnit af en bredere undersøgelse af, hvordan fantasifuld læsning som en helkropslig, undersøgende og diskontinuerlig aktivitet kan understøtte læselyst hos børn og unge. Et kropsligt og distribueret perspektiv åbner for muligheden for at undersøge og understøtte knudepunktet mellem den enkelte læsers læsehistorik og -præference, der tilsammen skaber et solidt fundament for læselyst, både i forbindelse med skøn- og faglitteratur.\nAf Tom Steffensen & Thomas Illum Hanse\nLitteraturen skal virke i eleven, hvis undervisningen skal have virkning. Så enkelt kan man formulere hensigten med den undersøgende tilgang til litteraturundervisning, som vi vil præsentere i denne artikel. Centralt står John Deweys erfaringsbegreb og pædagogiske tænkning, der lægger op til en kontekstbaseret og dynamisk forståelse af, hvornår og hvorfor elever engagerer sig i undervisningen. Den dynamiske motivationsforståelse overskrider traditionelle psykologiske opfattelser af læselyst som en statisk størrelse, eleven bringer med sig. Det empiriske grundlag for vores refleksioner er storskalaprojektet Kvalitet i dansk og matematik, hvor vi sammen med læreruddannere og dansklærere eksperimenterede med at udvikle undersøgende litteraturpædagogik i folkeskolens overbygning.\nH.C. Andersen og Harry Styles. Om (læse)lyst til fortællinger i forskellige formater\nArtiklen er fagfællebedømt. Med udgangspunkt i enkelte centrale fund og en række kvalitative udsagn fra børn i 6. og 8. klasse fra rapporten Læsere mellem medier (Henkel et al., 2022) analyserer og diskuterer artiklen, hvad der motiverer og engagerer læsere i en digital tid. Hvordan lever børn sig ind i og får selvindsigt i mødet med litteratur og andre fortællinger? Hvordan møder de det helt anderledes, bliver verdensvendte og potentielt dannede i deres omgang med fortællinger? På baggrund af analysen af det empiriske materiale, der viser, hvordan børnene bliver motiverede af både et blik indadtil, et blik på fortællingen i sig selv og et blik udadtil, diskuterer artiklen, hvad vi som undervisere i og formidlere af litteratur med fordel kan være nysgerrige på i forhold til at få indsigt i og befordre læselyst.\nDet svære bogvalg\nArtiklen er fagfællebedømt. Denne artikel undersøger forbindelsen mellem læselyst og bogvalg. Med afsæt i litteraturteoretikerne Louise Rosenblatt og Rita Felskis teorier om betydningsfulde og engagerede læseoplevelser suppleret med empiriske undersøgelser af børns læsning analyserer artiklen data fra et kvalitativt studie i 8. klasse. Analysen ser nærmere på elevernes bogvalgsstrategier i fritiden og undersøger resultaterne af en intervention i danskundervisningen, der har til formål at kvalificere elevernes bogvalg. Artiklen konkluderer, at bogvalg er en afgørende faktor for læselysten, og at det er vigtigt at introducere særligt de uerfarne læsere for flere forskellige veje til at træffe et kvalificeret bogvalg.\n"Jeg har aldrig læst meget udover skolen"\n”Jeg har aldrig læst meget ud over skolen,” sådan lyder det fra Agathe i 9. klasse, som har deltaget i et interview om læselyst (Foged & Mortensen, 2020). Mange elever mister i løbet af deres skoletid motivationen for at læse. Det har vi brug for at gøre noget ved. Denne artikel giver bud på, hvad der skal til for at motivere flere elever, og hvordan det kan gribes an. Først præsenteres artiklens teoretiske ståsted: den undersøgende litteraturpædagogik. Herefter følger nogle didaktiske overvejelser i forhold til elevernes læselyst. Artiklen afsluttes med to konkrete eksempler på et undersøgende arbejde med litteratur, som er udarbejdet af lærerstuderende med inspiration fra den undersøgende litteraturpædagogik.\nNår litteraturundervisningen skaber læselyst\nAf Dorthe Rise & Ulla Maria Michaelsen\nGlæden ved og nysgerrigheden over for litteraturundervisningen skal skabes allerede i indskolingen og vedligeholdes på mellemtrinnet og i udskolingen. Eleverne skal møde en undervisning, der gør dem nysgerrige og forventningsfulde, og som ikke mindst åbner op for de følelser, som litteraturen kan vække i dem. At inddrage en kreativ og sansemæssig tilgang til litteraturen skal gerne være en naturlig del af elevernes litteraturundervisning op gennem deres skolegang og på den måde understøtte deres læselyst. I det følgende vil vi pege på, hvad vi som lærere lægger vægt på i vores litteraturundervisning for at skabe læselyst hos eleverne, og efterfølgende præsenterer vi en række undervisningsideer til tre forskellige værker, som kan læses i henholdsvis indskolingen, på mellemtrinnet og i udskolingen.\nBilledbogen i indskolingen - et materiale med mange muligheder\nLyst hænger ofte sammen med færdighed og motivation – også læselyst. Både færdighed i form af skriftsproglig kompetence og motivation betinget af tekstens kvalitet i forhold til den enkelte læser er således vigtige forudsætninger for at skabe læselyst. Eleverne starter i indskolingen opfyldt af ønsket om at lære at læse. Et ønske, der bærer motivationen i sig selv. Men i takt med at den eftertragtede læsefærdighed opnås eller opleves som uopnåelig, skal motivationen komme andre steder fra. Den motivation kunne i høj grad komme fra gode og vedkommende oplevelser med litteraturen. I det følgende vil jeg pege på det motivationsskabende potentiale, der ligger i skatten af billedbøger, og i lyset heraf præsentere nogle af de værker, som jeg selv har svært ved at komme udenom, når danskundervisere i indskolingen beder om gode forslag.\nBørns læselyst - aktuelle kulturpolitiske tiltag og anbefalinger\nAf Gitte Balling & Lisbet Vestergaard\nI denne artikel diskuterer vi aktuelle kulturpolitiske tiltag med fokus på børns læselyst. Børns læsning er under pres i disse år, ikke mindst på grund af nye medier. Med afsæt i konkrete indsatser på området peger vi på, hvad der synes at virke i forhold til at styrke børns læselyst. Vi rapporterer fra en kortlægning af indsatser i perioden 2014-2019 samt en evaluering af en konkret læselystindsats. De viser begge, at kulturpolitiske indsatser nytter noget, særligt hvis der tages afsæt i et bredere læsebegreb, som inkluderer leg, fællesskaber og de sociale relationer mellem børn. Ligeledes viser erfaringerne, at samarbejde på tværs af flere fagligheder kan være med til at udnytte de forskellige kompetencer, som fx bibliotekarer, lærere og pædagoger besidder.\nElever i Horsens trak i influencer-trøjen og spredte læselyst\nAf Julie Dolleris Christensen interviewer Louise Buus, Anja Sønnichsen & Karen Bonefeldt\nArtiklen præsenterer læselystforløbet #BogFan, som er et krydsfelt mellem anmeldelsesgenren, lystlæsning og brug af sociale medier. Forløbet er målrettet mellemtrinnet. Artiklen går tæt på de faglige overvejelser bag forløbets opbygning, elevernes udbytte af forløbet, og hvordan man som lærer kan bruge det i egen klasse, tilpasset eller ej.\nBogtrivsel og børnemagt\nBørnenes interesse for litteratur afhænger ofte af, hvad de kan lave sammen med bøgerne. Det viser det børnestyrede bibliotek Satellitten, hvor det at sætte en bog på plads er en lige så anerkendt litterær aktivitet som at kunne læse højt for de yngre børn i fritidsordningen. I denne artikel viser jeg, hvordan de voksne kan støtte op om børnenes samvær med bøgerne i fritiden ved ikke at fokusere på læselyst. I stedet ønsker jeg, at vi får øjnene op for, hvordan børnene trives sammen med bøgerne, og hvordan de hver især finder litteraturen meningsgivende i deres hverdag. Først skitseres tankerne for projektet, og hvordan man som børnekulturformidler kan arbejde med en udvidet genstandsforståelse af bogen. Derefter præsenteres erfaringer med taktile, sociale og legende aspekter af det børnestyrede bibliotek.\nBildebøker, lese-engasjement og tolkningsfellesskap\nAf Trine Solstad\nDenne artikkelen presenterer et møte mellom to femåringer i barnehagen og ei bildebok. Boka ser ut til å vekke engasjement gjennom tekst og bilder, men lesesituasjonen ser også ut til å underbygge barnas lese-engasjement. Gjennom denne framstillingen reflekterer jeg over lese-engasjement og lesemotivasjon. Her skal jeg først presentere boka artikkelen dreier seg om, sammen med et teoretisk utgangspunkt for lesing av litteratur. Jeg vil forklare hva jeg legger i begrepet ‘lese-engasjement’, mot slutten av artikkelen.\nYoung Readers Programme: Developing a Love of Reading Through Book Gifting\nAf Nick Oram, Christina Clark, Anne Teravainen-Goff & Irene Picton\nResearch shows that reading for pleasure can have far-reaching benefits for the individual as well as society as a whole. Yet, only half of children and young people in the UK enjoy reading (Clark & Picton, 2021). In this article, we discuss the National Literacy Trust’s “Young Readers Programme”, which addresses this issue by providing children with reading events where they not only learn techniques to choose books but where they also select a new book to keep. We highlight two key aspects of the programme, importance of choice and book ownership, before presenting findings from the evaluation of the programme. These show that the programme increases pupils’ reading enjoyment and positive reading behaviours and improves teachers’ confidence and knowledge in supporting children’s reading. This indicates that this very simple approach to increasing book ownership and reading enjoyment could help improve children’s life chances.\nKommentar til Young Readers Programme\nRachel Röst, stifter og formand for foreningen Læs for Livet, kommenterer artiklen ’Young Readers Programme: Developing a Love of Reading Through Book Gifting’\nLærerstuderende og skoleelever har bidraget til Viden om Literacy nr. 31 med book bentos på baggrund af lystlæste bøger.


Nogle mener nej. At økologi er luksus og afrikansk landbrug burde koncentrere sig om at øge produktionen for at mætte kontinentets sultne munde.\nMen sådan tænker deltagerne på et Danida-støttet kursus i ’bæredygtigt landbrug’, ikke.\nDe kommer fra Uganda, Kenya, Zimbabwe, Tanzania, Zanzibar, Indien og Palæstina, og i dag er de på feltbesøg hos den danske virksomhed Aarstidernes hovedkvarter på Barritskov Gods nær Vejle.\nLæs også: Paradoks: Kaffe-bønderne drikker ikke kaffe\nMarkerne strutter af grønt, og de velordnede rækker af kål, græskar og majsplanter studeres med intens interesse af de 20 deltagere i kurset, som afholdes af Økologisk Landsforening i samarbejde med konsulentvirksomheden Niras.\nAllen Tracy Najjuma fra Ugandas økologiske landsforening Nogamu, er begejstret.\n»Det er en fantastisk farm, jeg har set i dag«, siger hun. »Og den idé med at pakke kasser, der indtænker hele familien, den kan jeg rigtig godt lide. Den vil jeg helt sikkert tage med hjem til Uganda«.\nDer bliver flittigt taget noter og filmet med mobiltelefoner, mens agronom Sven Davorkosen fra Aarstiderne demonstrerer, hvordan man kan bruge rødkløver og græs som grøngødning til planterne og dermed spare på den animalske gødning, som kan være svær at skaffe nok af.\n»Det her er noget, vi kan bruge«, siger Godfrey Bogere fra virksomheden Sulma Foods, ligeledes fra Uganda. Sulma Foods opkøber, pakker og forhandler økologiske landbrugsvarer fra mere end 700 småbønder, som de også træner og uddanner i at dyrke økologisk.\nLæs også: I Uganda er økologi en klar vindersag\n»Vi har en udfordring, når vi beder landmændene om at bruge mere gødning, for mange af dem har ingen dyr«, siger han.\nKasser til travle familier\nInde i den store pakkehal knokler en snes travle Aarstiderne-medarbejdere med at pakke grøntsagskasser, frugtkasser, mixkasser, måltidskasser – Aarstiderne leverer 40.000 kasser om ugen. Især de færdigpakkede måltidskasser med alt til middagsmaden, inklusive opskrifter, er blevet et kæmpe hit hos travle dobbeltarbejdende danske familier.\nJeg er klar til at tage hjem og løfte vores økologiske markedsføring op på et nyt niveau\nAllen Tracy Najjuma fra Ugandas økologiske landsforening Nogamu\n»Det, vi hører fra vores kunder, er, at nu kan hele familien være med, og de voksne kan bede teenageren klare madlavningen, for det er nemt at følge opskriften«, siger Sven Davorkosen.\nTracy Najjuma kan sagtens se den idé fungere i Uganda, hvor salg af grøntsagskasser eller -kurve, som man kalder dem der, lige nu har en spæd start med cirka 20 kurve om ugen.\n»Ideen med at pakke frugt, grønt og noget kød sammen i en kasse til familier med 3-4 medlemmer, som de fleste er; det tror jeg virkelig kunne fungere hos os, ikke mindst for mange af de udenlandske familier«, siger hun.\nSucces for økologi i Kenya\nI nabolandet Kenya har Økologisk Landsforening stået i spidsen for et projekt, der lykkedes med at øge salget af økovarer i hovedstaden Nairobi med 75 procent på bare 1 år.\nEn forbrugerundersøgelse, der blev gennemført som led i projektet, viser, at en fjerdedel af Nairobis befolkning går op i rene, sunde og sporbare fødevarer, mens 12 procent – svarende til 250.000 personer – udtrykte interesse for at købe mere økologi.\nDet blev startskuddet til et projekt for omkring 6.000 landmænd samt en række af de største butikskæder og grossister i Østafrika.\nLæs også: Desperat kamp mod tiden i Etiopien - 10 millioner er truet af hungersnød\n»Der var en overraskende stor interesse for flere økologiske fødevarer blandt forbrugerne i Nairobi«, fortæller Per Rasmussen, som er international konsulent i Økologisk Landsforening.\n75 ledende medarbejdere fra de største supermarkeder i Nairobi har fået undervisning i økologi under projektet, mens de mange små landmænd er blevet støttet i at kunne levere tilstrækkelige mængder og kvalitet til butikskæderne.\n»På mange måder kan den nuværende markedssituation sammenlignes med situationen for dansk økologi i midten af 1980’erne, måske med den forskel, at forbrugerinteressen i Nairobi i dag er større, end den var herhjemme dengang«, siger Per Rasmussen om projektet.\nTracy Najjuma er ansvarlig for det politiske arbejde i Ugandas økologiske landsforening. Efter de første par kursusdage i Danmark er hun især optaget af den måde, danske økologiske landmænd organiserer sig på.\nOg markedsføringen, som hun finder stærkt inspirerende.\n»Jeg er virkelig optimistisk. Jeg er klar til at tage hjem og løfte vores økologiske markedsføring op på et nyt niveau«, smiler hun.\nUd over det køligere klima og de danske afgrøder, som ikke er helt de samme som i Uganda, er der andre store forskelle mellem Barritskov Gods’ forsøgsmarker og de små familielandbrug i Uganda, bemærker Godfrey Bogere.\nDe store traktorer og andre moderne landbrugsmaskiner, som udfører det meste af arbejdet her, finder man sjældent i Uganda.\n»Hos os skal det meste arbejde gøres ved håndkraft. Men derfor kan vi stadig godt bruge grøntgødning; det er en ganske enkel metode, som jeg helt sikkert vil implementere, når jeg kommer hjem«, siger han.\nØkologi også for Afrika\nSulma Foods leverer træning til sine 700 underleverandører gennem et system, som kaldes Farmer Family Learning Groups. De små familielandbrug organiserer sig i grupper og afholder workshops på skift hos hinanden for at lære af de bedste metoder.\nPå den måde fungerer hvert eneste familielandbrug som demonstrationslandbrug for de andre.\nLæs også: Dansk-støttede markskoler skal sikre produktionen af kvalitetskaffe\n»Det er virkelig et godt system, også fordi hele familien bliver inddraget«, smiler Godfrey.\nAlle 20 deltagere i kurset arbejder på forskellige måder som landbrugsrådgivere i organisationer eller virksomheder, som er med i Danida-støttede projekter.\nIsær Afrikas landbrug lider under mangel på kapital, teknologi og mekanisering – produktionen er lav, småbønderne har svært ved at klare sig.\n»Økologi kan være vejen frem, fordi det kræver færre ressourcer«, siger Annette Kaalund-Jørgensen, uddannelsesrådgiver i Danida Fellowship Centre, som udbyder kurset for andet år i træk.\n»Økologi er bæredygtighed ligesom grøn energi og vindenergi. Især efter klimaaftalen i Paris står det klart, at de her lande også skal med på den vogn. Det er vigtigt, at vi ikke lærer dem, at man skal bruge en masse giftstoffer for at få udbytte af markerne«, siger hun.\nSkal de med andre ord undgå at gøre som Danmark, hvor industrilandbrug stadig udgør hovedparten?\n»På de områder, hvor det vil være hensigtsmæssigt, ja. Man skal se på den enkelte afgrøde og på det enkelte sted og se, hvor man kan gøre det bæredygtigt. Nogle steder er det muligt at gå hele vejen, andre steder får man teknikker og ideer«, siger hun.\nDansk-støttede markskoler skal sikre produktionen af kvalitetskaffe\nI Uganda er økologi en klar vindersag\nGmo-frygt kan bremse lovende teknologi\nFrygt blokerer for gmo-mad i Kina\nRadikale og SF vil sætte turbo på økologien\nØkologi giver mere dansk mad på tallerkenen\nFødevaresynderne skal fjernes fra supermarkedernes hylder - hurtigt.\nLandbruget: Grønne milliarder må ikke gå til pjat\nUdlandet har købt en million liter af Lars' økologiske birkesaft\nI Hjallerup køber kunderne nu øko-quinoa\nSatire i identitetspolitikkens tid: »Jeg kan ikke gå på scenen i dag og fortælle en eller anden horribel lummer bøssejoke, som man kunne for 10-15 år siden«\nChelseas udligning i overtiden forhindrer sjælden United-sejr\nUgens designobjekt: Denne lampe er skabt af en robot, som ikke følger reglerne\nSucces kommer sent til europamester, der ikke har levet op til forventningerne\nHverdagsracismen findes overalt i Danmark: De smed bananer efter os og råbte, at vi var perkere, der skulle fucke ud af deres land\nFra mystisk forsvinden til død ved »slagsmål«: Her er forløbet i den opsigtsvækkende sag om Jamal Khashoggi\nNicole Broch Larsen er på en delt førsteplads inden sidste runde i Indien.\nEksklusivt interview med Bill Gates: EU må vise vejen, når Trump ikke vil\nAnmeldelse: Jan Guillous skallesmækkende alter ego giver den gas i slægtskrønikens indtil videre bedste bind\nBill Gates er midt i sin anden karriere: EU må vise vejen, når Trump ikke vil


Sognepræst Heidi Bisgaards tale for Tommy Schmidt ved bisættelsen den 1. november 2018\nVores lille by, Ebeltoft, er forandret en lille smule. – Det kan fylde os med mismod, for der går jo ikke så mange af Tommys slags rundt, nej, det gør der ikke.\nDerfor fortæller vi også hans historie; det er måske en måde at samle den gode tid og de lyse timer, som vi fik sammen med de mennesker, som er gået forud.\nFor det, der binder os sammen i livet, er også det, der binder os sammen med de døde. Sorg er kærlighedens smertefulde udtryk.\nEt af de stærkeste billeder på kærlighed er de sætninger fra Johannes Evangeliet, som blev læst lige før, hvor Jesus fortæller, hvordan der er mange boliger i hans fars hus, altså hos Gud. Fra Gud kender vi kærligheden; den kærlighed, der tror alt og håber alt og udholder alt. Det er det, billedet over alteret handler om, selv om det umiddelbart ser helt anderledes ud: Men billedet fortæller, at den lidelse, som vi kommer ud for i vores liv, det gør vi alle, at selv der er Gud. Han er der. Kærligheden er der også, selvom vi ikke altid kan se og mærke den. Derfor har vi et billede af Kristus på alteret, som viser ham i smertens stund. For båret er vi, i Guds hånd, uanset vort humør, vort livssyn eller følelser.\nHan, som selv er død, men opstanden nu er hos Gud.\nTommy blev jo født og opvoksede her i Ebeltoft. Han boede som barn i det lille hvide hus for enden af Kollerup Sti; han voksede op i et nøjsomt hjem, og det var vist ikke kun pengene, der var små i barndomshjemmet. Men hos bedsteforældrene var der ikke nøjsomt, ikke når det kom til hjertevarme og plads. Her fik Tommy det, han måtte manglede hjemmefra, al den omsorg og måske også det livssyn, som prægede ham hele livet igennem.\nHjælpsomhed, ordentlighed, ihærdighed, trofasthed. Sådan blev Tomme kendt. Både som blikkenslager, som husbond, som Oldetommy, og i foreningslivet her i Ebeltoft.\nI november sidste år var det 50 år siden, at Tommy og Margit havde sagt ja til hinanden, og det blev fejret ved en dejlig guldbryllupsfest den 28. november. Både Tommy og Margit var ovenud taknemmelige for den mærkedag og festlighederne. Begge mærkede de, at kræfterne ikke var, hvad de havde været. Men som en datter trådte Jeanette og Tom og pigerne til, og det blev sådan en god dag. Ingen vidste, at det skulle blive Margit og Tommys sidste fest. Ja, ingen havde forestillet sig, at inden et år ville de begge være borte. At livet kan være omskifteligt på den måder, må minde os om, at glæden skal vi ikke udsætte. Men finde husly til, når den banker på vores dør og ønsker at besøge vores liv.\nHer har vi hørt lidt af Tommys historie. Det er nu Jeres opgave at fortælle videre, og rette Jeres egen fortælling ind i det lys, at Tommy nu har et land i sigte, hvor vi ikke kan følge ham; i hvert fald ikke nu.\nTommy forlader nu en verden; vi tager afsked med ham, og gør på en eller anden måde status og kan konstatere, at Tommy på sin særlige måde har sat sine aftryk. Selvom huset i Søndergade nu står tomt uden sine mennesker, så vil vi jo nok alle sammen, når vi kommer forbi dernede for enden af Kirkegade, tænke, Det er Tommy og Margits hus. I fortællingen om dette særlige hus i Ebeltoft er der en historie om gæstfrihed og hjerterum. Og når vi mindes Tommy, så er det som om vi får lidt af det, han havde og det, han kunne. Vi skal gøre os umage med det, vi får betroet.\nI dag er en vemodsdag. Døden har taget noget fra os. Det er ikke kun et hus, der nu står tomt, det er ikke bare en plads i Marineforeningen, Skytteforeningen eller en stemme i Slupkoret, som er forstummet.\nDet er Tommys død, der har bragt os alle til kirken i dag.\nI fortællingen om Tommy kommer vin nu til en anden del af Tommys historie. Den som handler om familie. Tommy blev jo gift med Margit; et langt og godt ægteskab havde de. Egentlig havde de dannet par og fulgtes ad i hele ti år, inden de sagde ja til hinanden, og da var det på foranledning af Margits far, fra hvem de fik et velmenende puf: At hvis de skulle splejses sammen, og han skulle betale for brylluppet, så syntes han da, at Margit og Tommy lige så godt kunne blive gift den samme dag i Sødring Kirke, som Margits kusinesøster Kamma og Erik. Sådan gik det til, at der den 25. november 1967 var dobbeltbryllup i Sødring Kirke og i familien. Sådan var det vist med Tommy, det blev altid festligt, når han var en del af det.\nDet var også lige omkring det tidspunkt, at Tommy og Margit flyttede ind i det lille hus på Søndergade 4. Så kunne man jo nok have forventet, at det kom småfolk, rammerne var der i hvert fald til det, men småfolkene kom bare ikke, sådan ad de sædvanlige kanaler i hvert fald. Men livet har det jo med at åbne sig på de mest vidunderlige måder, hvis man har evner til at give det plads. Det gjorde Tommy og Margit.\nFor da Jeanette som en stor teenagerpige manglede et sted at bo, betænkte hr. og fru Schmidt sig ikke – i det lille på Søndergade var der masser af plads og hjerterum, og Tommy og Margit og Jeanette fik en relation, som var det blodet, der bandt dem sammen.\nDet var det ikke; det var noget, som er endnu stærkere, om man formår at værne det: Kærligheden. Frem voksede der et ganske særligt og enestående forhold. Det er en utrolig smuk historie, som rører noget dybt i os.\nFor familie det kan man blive på mange måder; det vidner historien her om. Ligesom historien om Vor Herre selv. Han var også engang et barn, der behøvede beskyttelse, og hvordan var det ikke gået, hvis en vis hr. Josef havde trådt i karakter og givet ham et hjem. Vigtigheden af dette, at træde i karakter i den rette tid, kendte Tommy fra sit eget liv. Hvor vigtigt det er for et barn og ungt menneske, at det hører til i hjertet hos nogen.\nHvor Tommy havde fået sin kærlighed til det danske flag fra, det melder historien ikke noget om, men ingen af os, som er kommet her i kirken i dag, er i tvivl om, at havde det noget med Dannebrog, Marineforeningen, Folkedanserne eller Slupkoret at gøre, så kunne man trygt regne med Tommy Schmidt. Hvor mange gange, Tommy har været med til at køre med bilen, når byen skulle rigges til til fest, og flagalléen skulle stilles an op gennem hele byen fra Sønderport til Nørreport – det er der vist ikke tal på.\nHeller ikke er der tal på, hvor mange gange Tommy er kommet med fanen her til kirken, for at vise den sidste ære til et menneske, som han havde delt fællesskab med i en af de foreninger, som Tommy var en del af.\nAltid var det ordentligt og med respekt. Var det et medlem af Marineforeningen, stod Tommy i sin marineuniform. Var det en fra folkedanserne, så stod Tommy i sin folkedanserdragt. Og der var ingen slinger i valsen, Tommy havde helt styr på det. Det var også på den måde, at jeg og mine kollegaer her ved kirken kom til at kende Tommy.\nHan har gjort en plads rede for oa – også den dag, ingen andre end han længere husker på os. For Gud glemmer ikke sit menneske.\nDet er vor tro, og det er opstandelsens hemmelighed. Vi er tegnet i hans hånd. Han glemmer os ikke, og der er gjort en bolig rede for os.\nMed troen på det løfte og med mange gode minder i erindring tager vi nu afsked med Tommy Schmidt. Guds Fred være med os alle.\nLad os sammen bekende vor kristne dåbstro:\nVi tror på Gud fade, den Almægtige, himlens og jordens skaber.\nVi tror på Jesus Kristus, hans enbårne søn, vor herre, som er undfanget ved Helligånden, født af Jomfru Maria, pint under Pontius Pilatus, korsfæstet, død og begravet, nedfaret til dødsriget, på tredje dag opstanden fra de døde, opfaret til himmels, siddende ved Gud faders den Almægtiges, højre hånd, hv9orfra han komme at dømme levende og døde.\nLovet være Gud vor Herres,\nJesu Kristi Far, som i sin barmhjertighed\nhar genfødt os til et levende håb ved\nJesu Kristi opstandelse fra de død.


Guest House on Voytenko i Adler til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nVoytenko Ulitsa 46, Vesyoloye, Adler, Rusland, 354340 - Se på kort\nMere om Guest House on Voytenko\nMed en praktisk beliggenhed i Sochi er Guest House on Voytenko et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nGuest House on Voytenko tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Trådløst internet i fællesområder, kæledyr tilladt, grillfaciliteter, cykeludlejning, parkering er blot nogle af de faciliteter der adskiller Guest House on Voytenko fra andre hoteller i byen.\nAtmosfæren på Guest House on Voytenko afspejles på hvert eneste værelse. bruser, ventilator, fjernsyn, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, vækkeur er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Guest House on Voytenko.\nAlle slags rejsende (48)Par (9)Rejsende alene (2)Familie med små børn (18)Familie med store børn (9)Gruppe (10)


AUTOMATISK FORORDNING AF HOVEDTEKNISKE PARAMETRE - Montering 2021\nVed reguleringsprincippet er alle automatiske styresystemer opdelt i fire klasser.\n1. Automatisk stabiliseringssystem - et system, hvor regulatoren opretholder en konstant indstillet værdi for den regulerede parameter.\n2. Systemet med programregulering er et system, der sikrer ændring af den regulerede parameter ifølge en forudbestemt lov (i tid).\n3. Sporingssystem - et system, der giver en ændring i den regulerede parameter afhængigt af en anden værdi.\n4. Systemet med ekstrem regulering er et system, hvor regulatoren opretholder værdien af den regulerede mængde, der er optimal for at ændre forholdene.\nFor at regulere temperaturreguleringen af elvarmeinstallationer anvendes systemerne i de to første klasser primært.\nAutomatiske temperaturstyringssystemer kan opdeles i to grupper i henhold til typen af drift: intermitterende og kontinuerlig styring.\nAutomatiske justeringsanordninger af automatiske kontrolsystemer (SAD) til funktionelle karakteristika i fem typer: position (relæ), proportionale (statiske), integral (astatic), PID (proportional-integral), og PID er en første afledede.\nPositionskontrollere betegnes som intermitterende ATS, og de andre typer regulatorer betegnes som kontinuerlige ATS. Nedenfor betragtes hovedfunktionerne i positionelle, proportionelle, integrerede og isodromiske regulatorer, som har den største anvendelse i automatiske temperaturstyringssystemer.\nFunktionsdiagram for den automatiske styring (fig. 1) består af en temperaturregulerende objekt 1, temperaturføleren 2, computerindretning eller niveauet nominelle temperatur 4, regulatoren 5 og aktuatoren 8. I mange tilfælde mellem senderen og programmeringsindretning sættes primær forstærker 3, og mellem en regulator og en aktuator - en sekundær forstærker 6. En yderligere sensor 7 anvendes i isodromiske styresystemer.\nFig. 1. Funktionsdiagram over automatisk temperaturregulering\nTermoelementer, termistorer (termistorer) og modstandstermometre anvendes som temperatursensorer. De hyppigst anvendte termoelementer. For mere information om dem, se her: Termoelektriske omformere (termoelementer)\nPositiv (relæ) temperaturregulatorer\nPositiv kaldes sådanne regulatorer, hvor reguleringsorganet kan besætte to eller tre bestemte stillinger. I elektriske varmeapparater anvendes to- og trepositionsregulatorer. De er enkle og pålidelige i drift.\nI fig. 2 viser et skematisk diagram af topositionsregulering af lufttemperatur.\nFig. 2. Skematisk diagram af on-off styring af lufttemperaturen: 1 - genstand for kontrol, 2 - målebro, 3 - polariseret relæ, 4 - motor magnetiseringsspole 5 - motorarmatur, 6 - reducering 7 - kalorif.\nAt kontrollere temperaturen i forordningen objekt tjener TC termistor inkluderet i den ene arm af målebroen 2. Værdierne af modstandene af broen indstilles således, at ved en given temperatur broen var afbalanceret, dvs. spændingen ved broen diagonal er nul. Med stigende temperatur polariseret relæ 3 indgår i diagonal målebroen omfatter en af viklingerne i jævnstrømsmotoren 4, som via gearet lukker luftventilen 6 før varmeaggregatet 7. Ved at sænke luftventilen åbnes fuldstændigt temperatur.\nMed topositions temperaturregulering kan den leverede mængde kun indstilles til to niveauer - maksimum og minimum. Den maksimale mængde varme skal være større end nødvendigt for at opretholde den indstillede temperatur og minimumsminimum. I dette tilfælde svinger lufttemperaturen nær den indstillede værdi, det vil sige det såkaldte selvoscillerende regime er sat (figur 3a).\nLinjerne svarende til temperaturerne τ n og τ b bestemmer den nedre og øvre grænse for den døde zone. Når temperaturen af den regulerede genstand falder til en værdi på τ, øges den leverede mængde øjeblikkeligt, og objektets temperatur begynder at stige. Efter at have nået værdien τ in, reducerer regulatoren varmeforsyningen og temperaturen falder.\nFig. 3. Tidskarakteristika for topositionsregulering (a) og statisk egenskab for on-off regulatoren (b).\nStigningen og temperaturfaldet afhænger af egenskaberne af kontrolobjektet og dets tidskarakteristik (accelerationskurve). Temperaturudsving overstiger ikke grænserne for den døde zone, hvis ændringer i varmeforsyningen straks forårsager temperaturændringer, det vil sige, hvis der ikke er forsinkelse i det kontrollerede objekt.\nNår ufølsomhedszonen falder, falder amplituden af temperaturoscillationerne til nul ved τ n = τ e. Dette kræver imidlertid, at varmeforsyningen varierer med en uendelig stor frekvens, hvilket praktisk talt ekstremt svært at opnå. Der er et lag i alle rigtige kontrolobjekter. Reguleringsprocessen i dem fortsætter omtrent som sådan.\nNår temperaturen af det kontrollerede objekt falder til en værdi på τ, ændres varmeforsyningen med det samme, men på grund af forsinkelsen fortsætter temperaturen med at falde i nogen tid. Så stiger den til en værdi af τ, hvor varmeforsyningen falder med det samme. Temperaturen fortsætter med at stige i et stykke tid, så på grund af den reducerede varmeforsyning sænkes temperaturen, og processen gentages igen.\nI fig. 3b viser den statiske egenskab for on-off regulatoren. Det følger heraf, at regulatorisk indvirkning på objektet kun kan tage to værdier: maksimum og minimum. I det overvejede eksempel svarer maksimumet til den position, hvor luftventilen (se figur 2) er helt åben, i det mindste med ventilen lukket.\nTegnet på den regulerende effekt bestemmes af tegn på afvigelsen af den regulerede værdi (temperatur) fra dens indstillede værdi. Størrelsen af den regulerende effekt er konstant. Alle topositionsregulatorer har en hysteresezone a, der opstår som følge af forskellen i opsamlingsstrømmene og frigivelsen af det elektromagnetiske relæ.\nProportionelle (statiske) temperaturregulatorer\nI de tilfælde, hvor der kræves en høj nøjagtighed af regulering, eller når en auto-oscillatorisk proces ikke kan antages til behandling, anvendes regulatorer med en løbende kontrolproces. Disse omfatter proportionelle regulatorer (P-regulatorer), der er egnede til regulering af en bred vifte af teknologiske processer.\nI automatiske styresystemer med P-regulatorer er reguleringsorganets (y) position direkte proportional med værdien af den regulerede parameter (x):\nhvor k1 er proportionalitetsfaktoren (regulatorgevinst).\nDenne proportionalitet finder sted, så længe regulatoren ikke når sine ekstreme positioner (grænseafbrydere).\nReguleringsorganets bevægelseshastighed er direkte proportional med ændringshastigheden for den regulerede parameter.\nI fig. 4 viser et skematisk diagram af systemet til automatisk regulering af rumluftemperaturen ved anvendelse af en proportional regulator. Rumtemperaturen måles ved hjælp af RT-modstandstermometeret indgår i målebrokredsen 1.\nFig. 4. Skema for proportional lufttemperaturregulering: 1 - målebro, 2 - kontrolobjekt, 3 - varmeveksler, 4-kondensormotor, 5-faset følsom forstærker.\nVed en given temperatur er broen afbalanceret. Når den kontrollerede temperatur afviger fra den indstillede værdi, vises en ubalance spænding i broens diagonale, hvis størrelse og tegn afhænger af størrelsen og tegn på temperaturafvigelsen. Denne spænding forstærkes af den fasefølsomme forstærker 5, hvis udgang indbefatter viklingen af aktuatorens tofase kondensatormotor 4.\nAktuatoren bevæger regulatoren skiftende levering af kølemiddel til varmeveksleren 3. Samtidig med den regulerende kropsbevægelser forekommer ændring i modstand på en af armene på målebroen, som et resultat af temperaturændringer, hvor broen er afbalanceret.\nPå grund af den stive tilbagekobling svarer således til hver position af reguleringslegemet dets ligevægtsværdi af den regulerede temperatur.\nDen proportionale (statiske) regulator er kendetegnet ved resterende ujævnheder i regulering.\nI tilfælde af pludselig belastning afvigelse fra en forudbestemt værdi (på tidspunktet t1) parameterindstillingsprocessoren vil efter et vist tidsinterval (øjeblik t2) til den nye stabil værdi (se fig. 4). Dette er dog kun muligt med reguleringsorganets nye position, det vil sige med en ny værdi af den regulerede parameter, som adskiller sig fra den indstillede værdi med δ.\nFig. 5. Tidskarakteristika for proportional regulering\nUlempen ved proportional regulatorer er, at for hver værdi af parameteren svarer der kun en bestemt position til reguleringslegemet. For at opretholde parameterens indstillede værdi (temperatur), når belastningen (varmeforbrug) ændres, er det nødvendigt for reguleringsorganet at indtage en anden position svarende til den nye værdi af belastningen. I proportional regulatoren sker dette ikke, hvilket resulterer i, at en restafvigelse af den regulerede parameter forekommer.\nIntegral (astatiske regulatorer)\nIntegral (astatic) regulatorer er dem, som, når en afvigelse af parameteren fra referencepunktet regulator bevæges mere eller mindre langsomt og konstant i en retning (i arbejdsslaget) indtil parameteren igen for at tage en forudbestemt værdi. Reguleringslegemets slagretning ændres kun, når parameteren passerer gennem setpunktet.\nI integrerede regulatorer af elektrisk virkning skabes en ufølsomhedszone normalt kunstigt, inden for hvilken ændringen i parameteren ikke forårsager bevægelser af reguleringsorganet.\nReguleringsorganets bevægelseshastighed i integrationsregulatoren kan være konstant og variabel. En funktion af integral regulatoren er fraværet af et forholdsmæssigt forhold mellem de regulerede parameters stabilværdier og reguleringsorganets position.\nI fig. 6 er et skematisk diagram af det automatiske temperaturstyringssystem ved hjælp af en integreret regulator. I modsætning til det proportionelle temperaturstyringsskema (se figur 4) er der ingen stiv feedback.\nFig. 6. Ordningen med integreret regulering af lufttemperaturen\nI integral regulatoren er reguleringsorganets hastighed direkte proportional med størrelsen af afvigelsen for den regulerede parameter.\nProcessen med integreret temperaturregulering med en pludselig ændring i belastningen (varmeforbrug) er vist i fig. 7 ved hjælp af tidskarakteristika. Som det fremgår af grafen, går den justerbare parameter med integreret kontrol langsomt tilbage til den indstillede værdi.\nFig. 7. Tidskarakteristika for integreret regulering\nIsodromic (proportional-integral) regulatorer\nIsodromisk regulering har egenskaberne af både proportional og integreret regulering. Reguleringsorganets bevægelseshastighed afhænger af størrelsen og hastigheden af afvigelsen af den regulerede parameter.\nHvis den kontrollerede parameter afviger fra den indstillede værdi, udføres reguleringen som følger. Først bevæger reguleringsorganet sig afhængig af afvigelsen af den kontrollerede parameter, det vil sige proportional regulering finder sted. Derefter udfører reguleringsorganet yderligere bevægelse, hvilket er nødvendigt for at eliminere resterende ujævnheder (integreret regulering).\nPID temperaturregulator (fig. 8) kan fremstilles ved at erstatte den stive tilbagemelding proportional styrekredsløb (se. Fig. 5) af den elastiske feedback (fra regulatoren til motoren feedback-resistens). Den elektriske tilbagekobling i det isodromiske system udføres af et potentiometer og indføres i styresystemet gennem et kredsløb indeholdende modstanden R og kapacitans C.\nUnder de transiente processer påvirker feedbacksignalet sammen med parametrets afvigelsessignal de efterfølgende elementer i systemet (forstærker, elektrisk motor). Med det faste reguleringsorgan, i hvilken position det er, når kondensatoren C oplades, falder tilbagekoblingssignalet (i konstant tilstand er det nul).\nFig. 8. Isodromic lufttemperatur kontrol kredsløb\nFor isodromisk regulering er det karakteristisk, at uregelmæssigheden af regulering (relativ fejl) falder med stigende tid, nærmer sig nul. I dette tilfælde vil tilbagemeldingen ikke forårsage resterende afvigelser af den kontrollerede værdi.\nIsodromisk regulering fører således til meget bedre resultater end proportional eller integreret (for ikke at nævne positional regulation). Proportional regulering på grund af tilstedeværelsen af stiv feedback forekommer næsten øjeblikkeligt, isodromisk - langsom.\nSoftware systemer til automatisk temperaturstyring\nTil gennemførelse af programkontrol er det nødvendigt løbende at påvirke regulatorens indstilling (indstilling), således at den regulerede mængde varierer i overensstemmelse med en forudbestemt lov. Til dette formål er regulatorjusteringsnoden forsynet med et programelement. Denne enhed tjener til at etablere loven om ændring af den indstillede værdi.\nI tilfælde af elektrisk opvarmning kan ATS-aktuatoren fungere for at aktivere eller deaktivere sektionerne af de elektriske varmeelementer, hvorved temperaturen på den opvarmede installation ændres i overensstemmelse med det indstillede program. Programmatisk regulering af lufttemperatur og fugtighed anvendes i vid udstrækning i kunstige klimaanlæg.\nTemperatur i drivhuset - Vi laver en automatisk regulator\nIkke en selv det mest velkonstruerede drivhus kan ikke udføre sin grundlæggende funktion, voksende planter, uden det korrekte temperaturregime. I dag vil vi tale om temperaturregimet i drivhuset.\nTemperatur og udbytte - direkte kommunikation\nI starten af vores artikel vil vi straks sige, at planteproduktiviteten ikke kun er påvirket af lufttemperaturen i drivhuset, men også af jordens temperatur (se Jord i drivhuset: jordvalg og pleje).\nDet er vigtigt at forstå, at forskellige planter vokser godt og bærer frugt strengt ved en bestemt temperatur.\nForskellige planter - forskellige temperaturer\nMange stod sikkert over for et sådant spørgsmål, at nogle planter i et vist år havde en rig høst i forhold til andre planter, der voksede i nærheden.\nDet handler om temperatur, for nogle, det var det mest optimale, men for andre eller for højt eller for lavt.\nDrivhus - temperaturfordel\nMen hvis der ikke er mulighed for temperaturjustering for enkelte planter på det åbne område, er drivhuset et lukket rum, hvor det er muligt at regulere temperaturregimet med succes.\nKorrekt plantning er en vigtig opgave\nDerfor er det så vigtigt at plante planter korrekt i et drivhus. Hvis dit drivhus har en stor størrelse, så vil temperaturen i forskellige dele være en væsentlig forskel.\nDette kan med succes anvendes, plantning af varmelovende planter på varmere steder og i køligere planter, hvor den givne temperatur er optimal. Flere detaljer om, hvordan man kan vokse forskellige kulturer sammen, kan du læse: Peberfrugter og ægplanter i et drivhus og Er det muligt at dyrke agurker og tomater i et drivhus?).\nSom i det åbne område er der i temperaturen forskellen mellem dag og nat. Denne forskel er meget vigtig. For store udsving kan påvirke planterne og føre til deres sygdomme og i nogle tilfælde til døden.\nVores certifikat - grænsen for nat- og dagtilstand må ikke overstige 4 - 8 ° C.\nHvad der er godt for grønne områder er dårligt for fosteret\nMeget grønt, lille frugt.\nAfhængig af typen af planter bør dagtemperaturen i drivhuset være 16-25 ° C. Temperaturen påvirker direkte væksten, for eksempel en temperaturforøgelse på 10 ° C, vil øge væksten af grønt.\nGlæd dig ikke, rødderne og frugterne er i dette tilfælde meget værre.\nMange frugter med et minimum af grønt.\nForøg til 40 ° C, fører til en undertrykt tilstand og den mulige død af hele planten.\nDette talte vi om lufttemperaturen.\nLuft er vigtigt - jorden er vigtig ikke mindre end\nTermometer i drivhuset.\nJordens temperaturregulering er også vigtig og bør ligge inden for 14-25 ° C, alt afhænger også af plantearten.\nHvis jordens temperaturregulering falder og når op til 10 ° C, begynder planten at opleve fosfor sult.\nFor høj temperatur over 25 ° C fører til en vanskelig absorption af fugt ved rødderne.\nMed det rette temperaturregime udvikler og udvikler rodsystemet planter sig og fungerer korrekt, hvilket ikke kan påvirke helheden af hele planten.\nAt indse, at temperaturregimet i drivhuset er yderst vigtigt og udbyttet afhænger af det, mange vil undre sig over, hvordan man styrer temperaturen og observerer det mest optimale regime i drivhuset?\nAutomatisk regulering - løsning af temperaturproblemet\nSom det fremgår af det foregående, er visuel overensstemmelse med alle parametre en meget kompleks og ansvarlig opgave.\nDerfor er den mest korrekte mulighed at udstyre drivhuset med automatisering.\nAutomatisk temperaturregulering i drivhuset sparer dig for bekymringer, timeledsovervågning og måling af luft- og jordtemperaturparametre på forskellige steder i drivhuset.\nSommetider begynder temperaturen at stige over den krævede hastighed, men du er ikke på det tidspunkt.\nSådan sænkes temperaturen i drivhuset til de nødvendige parametre?\nAutomatisering kommer til undsætning. I øjeblikket er der et stort antal forskellige elektroniske enheder til salg, som vi allerede har overvejet tidligere (se Termoregulator for et drivhus - vælg korrekt).\nOpbyg en temperaturregulator selv\nMen det er ikke nødvendigt at købe temperaturstyringsanordninger med elektronisk fyld, sådan en enhed kan bygges til enhver person, selv langt fra kendskabet til elteknik.\nFysik til undsætning\nI dag vil vi bygge en enhed, der bruger fysikens enkle lov - opvarmning, stoffet stiger i volumen.\nOg så, hvordan man sænker temperaturen i drivhuset ved hjælp af en hjemmelavet, simpel enhed?\nMaterialer - alt fra husstanden\nDet er nemt at gøre det hjemme. Vi skal bruge:\nTre liter kan 1 stk.\nLiter bank 1 stk.\nKobberrør med en diameter på 5 - 6 mm.\nLåg til dåser metal (til nippe) 1 stk.\nCover til dåser polyethylen 1 stk.\nGummislange (slangen fra dråberen passer godt). Hovedbetingelsen, slangen skal være fastgjort til røret, være fleksibel og ikke fastspændt.\nFra værktøjet skal vi:\nSeaming for dåser.\nTrin 1 - Vi producerer termosyphon\nDu kan begynde at arbejde.\nRull 3 liter krukken med et metal låg.\nBor et hul i midten af låget med en diameter, så kobberrøret passer let ind i hullet.\nSæt røret i dækslet på en sådan måde, at det ikke når bunden af dåsen til 3 til 5 mm.\nHold røret i denne position, lod det lette på låget. Forbindelsen skal være læksikker.\nVores termosyphon er klar. Inden du udfører en komplet installation af hele enheden, skal du kontrollere vores sifon og få nøjagtige data om dens drift.\nHæld en liter vand gennem et rør i en 3 liters krukke.\nVores råd - forstå vanskeligheden ved at hælde vand gennem et rør med en diameter på 5 - 6 mm, vi anbefaler dig at fortsætte som følger. Hæld en liter vand ind i beholderen. På røret sættes slangen på og drejer krukken på hovedet.\nSug luften fra dåsen gennem slangen, klem slangen og sænk dens ende i det opsamlede vand. Løsn klemmen. Vand vil gå til krukken.\nEfter at have gjort dette flere gange, uploader du den nødvendige mængde vand til krukken. Således tilføjes vand i fremtiden til enheden.\nAnbring krukken i en spand og hæld vand ind i det til et sådant niveau, at vandet ikke når låget med 50 til 70 mm.\nSæt en slange på kobberrøret, og sæt den anden ende i en liter krukke.\nSæt spanden på ilden og opvarmet vandet, mens du overvåger temperaturen ved hjælp af et termometer.\nNår vandet i spanden begynder at varme, vil luften og vandet i krukken varme op.\nDet tryk, der er skabt, begynder at skubbe vandet ud af den 3-liters krukke, det vil strømme gennem slangen i liter-krukken.\nNår temperaturen når 25 ° C, skal ilden slukkes, og mængden af vand, der har strømmet ind i literbeholderen måles, dette volumen vil være ca. 400 ml.\nDu kan samle vores enhed. Princippet om hans arbejde er blevet tydeligt.\nNår temperaturen inde i drivhuset begynder at stige, begynder vandet i deres 3-liters dåse at strømme ind i en liter, hvilket igen virker som en modvægt.\nVandregulator. Vinduet er lukket.\nSåledes åbner en stigning i massen af en liter krukke vinduet og lufter drivhuset. Jo højere temperaturen er, desto mere vand kommer ind, og vinduet åbner mere og mere.\nVandregulator. Vinduet er åbent.\nNår temperaturen i luften i drivhuset begynder at falde, kan en 3 liter skaber et vakuum, og vand fra en liter dås trækkes tilbage. Således bliver vægten af litertåsen mindre, og vinduet begynder at lukke.\nSom du kan se, viste temperaturstyringen for drivhuset sig for at være ret simpelt, men alligevel meget effektiv.\nLitter banken er suspenderet fra vinduet.\nDer lægges et plastikdæksel på, hvor der laves et hul og der sættes en slange ind. Slangens ende når ikke bunden med 3 - 5 mm.\nI en liter krukke hældes 200 ml vand.\nDet eneste der skal gøres er at vælge den rigtige modvægt til rammen.\nAlt er gjort af erfaring.\nVægten af en liter krukke og vand hældes i det bør ikke åbne et vindue.\nMen når vandet fra den store krukke begynder at strømme ind i den lille, skal vinduet åbne.\nDet er vigtigt - hulrummet i en liter krukke skal være frit forbundet med atmosfærisk luft. Hvis slangen sidder tæt i et polyethylen låg, skal du lave et hul i låget ved siden af det.\nDette system kræver ikke særlig kontrol. Det eneste, der skal gøres, er at tilsætte vand til den 3-liters krukke, hvis volumen falder på grund af fordampning.\nTomater, auberginer, agurker, jordbær - temperaturproblemet er løst\nAubergine i drivhuset.\nDenne enhed er indstillet til en tomat, men den kan indstilles til den ønskede temperatur.\nFor eksempel adskiller temperaturen for agurker i et drivhus sig fra temperaturregimet af en tomat (se Sådan dyrkes agurker og tomater i et drivhus korrekt). Under optagelserne er den optimale temperatur 25 - 28 ° C.\nVed videre vækst er det meget vigtigt at ventilere drivhuset på solrige dage, temperaturen er 28-30 ° C, og i skyfri dage skal den svinge omkring 20-22 ° C.\nDenne enhed vil klare denne opgave.\nHvis du ønsker at temperaturen i dit drivhus ikke overstiger 20 ° C, skal du justere enheden for denne temperaturregulering. Sådan gør du det sikkert du allerede forstår.\nGør modvægtene aftagelige, og for hver indikerer temperaturregimet, så skal du bare ændre modvægtene, og temperaturjusteringen i drivhuset vil ske strengt i overensstemmelse med de angivne parametre.\nVores rådgivning - sæt et mærke på vandstanden på bankerne, så det vil være nemt for dig at bestemme tidspunktet, hvor enheden skal tilføje vand.\nÅbn endrevne vinduer.\nVed hjælp af opfindsomhed og et system af løftestænger kan du gøre det, så med denne enhed kan du åbne flere vinduer på samme tid.\nTemperaturen reguleres af luft\nSådanne indretninger anvendes med succes af mange gartnere.\nDiagram over luftregulator.\nDer er en enhed, der fungerer på dette princip, men det bruger luft i stedet for vand.\nApparatets og betjeningsprincippet for luftregulatoren\nDet er arrangeret som følger.\nI stedet for en tre-liters dåse bruger den en metalbeholder, helst aluminium. Kapaciteten er hermetisk.\nVed at øge temperaturen øges volumenet af luft i tanken, og luft gennem slangen begynder at strømme ind i gummikammeret. Med succes kan du bruge kameraet fra en fodbold.\nKameraet øges i volumen og skubber håndtaget, der åbner vinduet.\nSom du kan se, er systemet lukket, forseglet og kommunikerer ikke med atmosfæren.\nEfter at temperaturen i luften i drivhuset falder, falder også lufttrykket i enheden.\nGummikammeret er blæst, håndtaget går tilbage og vinduet lukker.\nFordelen med dette system er, at det ikke kræver kontrol over vandstanden og arbejder uafhængigt i meget lang tid.\nUlemperne kan identificeres, at det kræver god stramhed. Ellers vil enheden simpelthen ikke virke, og for at bestemme visuelt er lækagen ret vanskelig.\nMåder at regulere meget - vælg til din smag\nVi har beskrevet flere måder at løse automatiseringen af dit drivhus. Du bestemmer selv, hvilken vej du skal bruge.\nDet vigtigste er, at du forstår, at drivhuset, temperaturen og fugtigheden i det har direkte indflydelse på udbyttet og sundheden af dine planter.


Mens vi lever - Kulturbunkeren\nEt dansk drama på amerikansk niveau\nMan ved aldrig hvad man skal forvente, når det kommer til en dansk film, der er lavet uden for støttesystemet. Avaz brødrene har ikke været underlagt nogen kunstneriske forhindringer – lige med undtagelse af det beskedne budget på sølle to millioner kr. Derfor var jeg meget spændt på at se, hvad det hele endte med for de ihærdige brødrene.\nHistorien er til at forstå. Det handler om en familie, der er brudt sammen på grund af en tragedie, som langsomt vender tilbage til overfladen. Familiedramaet er ikke noget nyt, men det er ualmindelig godt fortalt her. Fortællingen foregår på flere forskellige tidslinjer, men i stedet for at gøre det forvirrende for publikum, så er alle scenerne så fokuseret, at de klokkeklart iscenesætter konflikten. Begivenhederne bliver instrueret fornemt. Man bliver roligt, men sikkert, langsomt suget ind i dramaet. Dog mister dramaet en smule momentum til sidst, hvor det hele bliver en kende for hysterisk og tårepersende efter min smag.\nSebastian Jessen er fremragende\nSebastian Jessen leverer vel nok sit livs bedste præstation på biograflærredet som det sorte får, der er blevet bortkastet. Jeg vidste ærligt talt ikke, at han havde det i sig, men han fremstår fuldstændig autentisk som en knudemand, der aldrig har lært at håndtere rigtige problemer på nogen anden måde end at stikke af. De andre skuespillere præsterer også ubeklageligt og er virkelig godt castet til deres roller, men det er Jessen, som stråler i filmen.\nDet er nu anden gang på en måned, jeg ser filmen, og jeg må sige, at den stadigvæk holder. Sjældent ser man danske film, der er så flotte at se og høre. Med et meget amerikanske look, et stort ensemble, helikopteroptagelser, et hav af lokaliteter og en meget fortællende lydside, så kan jeg overhovedet ikke fatte, hvordan det er lykkedes filmskaberne at få så meget smæk for skillingen.\nAvaz-brødrene har skabt et gennemført og usentimentalt familiedrama, der er langt bedre end mange andre danske film, der har fået filmstøtte. Med tanke på, at dette blot er brødrenes første spillefilm og, at den er så kompetent og vellykket, så kan jeg ikke vente med at se, hvad de finder på med deres næste film.\nHvis du gerne vil læse mere om filmen, så kan du med glæde læse vores interview med de tre brødrene Avaz.\nMedvirkende: Charlotte Munck, Henrik Prip, Julie Christiansen, Sebastian Jessen\nSkrevet af: Milad Avaz


PressReader - BT: 2015-09-13 - Presset politi\nVi var ikke forberedt til det massive flygtningepres, siger politiformand\nPolitiforbundets formand Claus Oxfeldt efterlyser politisk handling i flygtningesituationen. Justitsminister Søren Pind erkender, at politiet er presset.\nFoto: Sophia Juliane Lydolph og Claus Bech\nAndreas Karker Mange danske betjente er frustrerede over det massive pres, de står op til i disse dage, mens migranter og flygtninge strømmer over de danske grænser.\nMotorveje blev lukket, mens flygtninge og migranter fik lov at vandre ad Sydmotorvejen fra Rødby i timevis mandag - fulgt af betjente i korte ærmer, der ikke kunne stille andet op end at forsøge at overtale dem til at forlade vejen.\nVar politiet overhovedet forberedt på det pres, spurgte mange efterfølgende. Nej, svarer formanden for Politiforbundet i dag.\n» Vi er ikke godt forberedt, fordi vi ikke er folk nok i dansk politi. Det håber jeg virkelig snart, at politikerne på Christiansborg vågner op og indser. Så snart der sker noget uforudset, så skal vi løse situationen ud fra de ressourcer, vi ikke har. Det kommer oven i terroranslaget og en i forvejen uoverstigelig afspadseringspukkel, « siger Claus Oxfeldt.\nMandskab fra det meste af Jylland har hjulpet politiet i Sønderjylland ved den dansk- tyske grænse, mens betjente fra Fyn og Sjælland har assisteret i det sydsjællandske.\nSpændt til bristepunktet\nMen mange betjentes afspadseringsbank er i forvejen spændt til bristepunktet, fortæller Kaj Rasmussen, der er formand for politiforeningen i Sydsjællands- og Lolland- Falsters Politi.\n» Der er en frustration blandt betjentene, fordi man ikke på nogen måde har mulighed for at afvikle tilgodehavende fridage. Vi har brugt mange arbejdstimer i København efter terrorhandlingen, faktisk sva- rende til 80 årsværk, i første halve år. Det er voldsomt i en kreds med 550 polititjenestemænd, « siger Kaj Rasmussen.\nI de første fem måneder af 2015 opsparede Danmarks politibetjente 900.000 timers afspadsering, svarende til 545 fuldtids politistillinger, hvilket fik Oxfeldt til at betegne det danske politi som kriseramt.\nPolitiet er siden blev lovet millionbevillinger, men justitsminister Søren Pind ( V) erkender i dag, at politiet er under et ekstremt pres.\nFlygtningeproblemerne skaber en øget overarbejdspukkel, og mange spørger f. eks., hvor længe politiet skal blive stående foran den jødiske synagoge?\n» Politiet er under et ekstremt pres. Vi har et højt trusselsniveau, og vi har en flygtninge/ immigrationsbølge. Jeg står på mål for, at politiet udfører et fantastisk stykke arbejde i en enormt vanskelig situation, og jeg synes, folk skal holde op med at skælde ud på politiet, « siger Søren Pind til BT.\nHan anerkender også, at der er et behov for at uddanne flere politifolk.\n» Vi skal have politiforhandlinger til efteråret, og det er vores ambition at tilføre politiet de midler, de skal bruge, men det er jo noget, vi skal skabe et flertal for med andre partier. Men det tager tid, for politifolkene skal også uddannes. Vi vil gerne have flere politifolk og uddanne flere også på en ny politiskole i Jylland. Men det tager tid, og jeg ville lyve, hvis jeg sagde, der var snuptagsløsninger. « Det siger politiinspektør Kim Kliver, der står for at skulle håndtere flygtningepresset i Sydsjællands- og Lolland- Falsters Politi.\nDer bliver rejst kritik af, I ikke er forberedt på det massive pres, vi så søndag aften og mandag morgen. Hvad siger du til det?\n» Jeg vil sige det sådan, at hvis vi ikke var forberedt, så havde vi ikke stået på perronen søndag eftermiddag, hvor de første flygtninge kom. «\nEn politiformand fortalte i BT, at når man ikke håndterede de vandrende flygtninge på motorvejen anderledes, så skyldes det, at I simpelthen ikke var gearet til at gribe det anderledes an?\n» Der tager man helt fejl. Det var et strategisk valg. Det vigtigste signal var og er, at dialogen er vores virkemiddel. Det er mennesker, der er flygtet fra krig og ødelæggelse og andre overgreb. Vi skal ikke møde folk i sådan en humanitær situation med magt. «\nMødt med mistro\nOverraskede det jer, hvor stort et rykind der var?\n» Det er klart, at i situationen, hvor vi bliver mødt med en mistro, som vi ikke er vant til, fordi man herhjemme i udgangspunktet har tillid til politiet, så overrasker det mig, at vi bliver mødt af en gruppe, som lige pludselig løber over stok og sten. Det var en usædvanlig oplevelse. «\nHvilket beredskab har I nedsat for at kunne håndtere den næste strøm?\n» De måder, vi agerer på, holder vi en smule for os selv, eftersom det sikkert kunne give en god omsætning, hvis flygtninge kunne se: ’ sådan gør dansk politi’. Lad mig sige det sådan: Vi er gearet til det fremadrettede pres mod vores kontrolfunktioner inden for vores rammer og forpligtelser i Schengen. « ksv


Kommuner strides om løsning på pædagog-bemanding | Syd- og Sønderjylland | DR\nKommuner strides om løsning på pædagog-bemanding\nI Sønderborg er der to børn mindre per pædagog end i Esbjerg Kommune.\nDer er stor forskel mellem kommunerne på, hvor mange børn hver pædagog skal tage sig af. Sønderborg Kommune er i landets top tre, mens Esbjerg er blandt de seks kommuner, hvor der er flest børn for den enkelte pædagog. Arkivfoto. (Foto: Johan Gadegaard/Scanpix) (Foto: Johan gadegaard © Scanpix)\nAf Johanne Haagerup og Simon Brix\n20. nov. 2017 kl. 14.08\nDer er stor forskel på hvor mange vuggestue- og børnehavebørn, hver enkelt pædagog skal holde styr på i de syd- og sønderjyske kommuner.\nMens en børnehavepædagog i Esbjerg har ansvaret for otte børn, skal en kollega i Sønderborg i gennemsnit holde styr på knap seks børn. Derved placerer de to byer sig på hver sin side af landsgennemsnittet på knap syv børn per pædagog. Og der er stor uenighed i de to kommuner om, hvorvidt løsningen findes i byrådssalen eller blandt folketingspolitikerne på Christiansborg.\nAntal børn pr. pædagog\nDanmarks Statistik har gennemgået normeringen i landets kommuner.\nBUPL har gennemgået tallene, og de har trukket ledere og andet ikke-pædagogisk personale fra.\nDet viser, at der i gennemsnit er 6,8 børn per pædagog i børnehaver.\nI vuggestuer er der i gennemsnit 3,5 børn per pædagog.\nI Sønderborg Kommune, der er en del af landets bedst normerede kommuner, er tallene henholdsvis 5,7 og 2,9.\nI Esbjerg Kommune, der er blandt de seks ringest normerede kommuner, er tallene 7,9 og 3,9.\nNogle kommuner har ikke givet tilstrækkeligt talmateriale til, at de kan indgå i opgørelsen.\nSønderborg har landets tredje bedste normering, og det har krævet politisk vilje, siger formand for børne- og uddannelsesudvalget i Sønderborg Kommune, Erik Lorentzen fra Fælleslisten.\nLæs også: Opråb fra forældre: Børn bliver svigtet, hvis der ikke ansættes flere pædagoger\n- Det er helt klart et spørgsmål om, hvorvidt man vil skaffe de penge, der er nødvendige, eller om man vil holde skatten nede for at tilgodese andre faggrupper, siger han.\nFør sidste valg besluttede byrådet i Sønderborg at sætte kommuneskatten op for blandt andet at undgå at spare på pædagogerne.\nEsbjerg: Løsningen er på Christiansborg\nEsbjerg Kommune har landsdelens dårligste normering med én pædagog til i gennemsnit otte børn. Det skyldes, at området for længe er blevet nedprioriteret, erkender formand for børne- og socialudvalget, Diana Mose Olsen fra SF.\n- Vi har kæmpet for at få ekstra midler de seneste par år, og det er stadig vanskeligt at få nok hænder i vores institutioner, så jeg må jeg bare konstatere, at vi har behov for hjælp fra Christiansborg, siger hun.\nLæs også: Eksperter: Kommunerne har ikke penge til at agere gavebod\nMen er en dårlig undskyldning, mener formand for Børne- og Uddannelsesudvalget i Sønderborg Kommune Erik Lorenzen fra Fællesslisten. Han kalder det en klar prioritering, at Søndeborg Kommune har landets tredje bedste normering.\n-Det drejer sig om lokalt selvstyre eller om, at alt skal styres fra Christiansborg. Det er os som lokalpolitikerne, der har ansvaret for, hvordan normeringen er i vores daginstitutioner.\nDanmarks Statistik har ikke tal fra 22 af landets kommuner, blandt andet Aabenraa, Vejen og Fanø. De øvrige Syd- og Sønderjyske kommuner ligger alle dårligere end landsgennemsnittet.\nLandets bedst normerede kommune er Samsø med 3,2 børnehavebørn per pædagog. Vesthimmerlands Kommune er i den anden ende skalaen, fordi hver pædagog har ni børn omkring sig.


KS i nyt uddannelsespanel på Aarhus Universitet\nPanelet for en række uddannelser på Arts, Aarhus Universitet, ikke mindst for den nye uddannelse Interkulturelle Studier, skal blandt andet give input til uddannelsernes aftagermarkedsvendte aspekter.\nKS er blevet tilbudt repræsentation i et nyt uddannelsespanel. Panelet, der er under dannelse, er tænkt som sparringsgruppe for en række uddannelser på Arts, Aarhus Universitet, ikke mindst for den nye uddannelse Interkulturelle Studier. Panelet skal mødes én til to gange om året og først og fremmest give input til uddannelsernes aftagermarkedsvendte aspekter.\nInterkulturelle studier erstatter den tidligere A-linje på Tysk, Fransk, Spansk og Latinamerikastudier. Det unikke ved Interkulturelle studier er bl.a., at man kan studere på både engelsk og et andet fremmedsprog, nemlig tysk, fransk eller spansk. Eller man kan vælge at tage hele uddannelsen på engelsk. På de engelsksprogede kurser arbejder man sammen med studerende fra alle de andre sproglinjer på Interkulturelle studier, mens de særsproglige kurser udelukkende er for studerende med enten tysk, fransk, spansk (hhv. latinamerikansk spansk) eller engelsk. Uddannelsen giver viden og færdigheder inden for sprog, interkulturel kommunikation og kompetence samt kulturforståelse i et globaliseringsperspektiv. Desuden indeholder uddannelsen elementer af projektstyring samt mulighed for et semesters praktik. De studerende arbejder med væsentlige og samtidsrelevante temaer i historisk perspektiv inden for kultur, sprog og samfund, ofte i en gruppe, og arbejdet er i mange tilfælde projekt- og casebaseret. Uddannelsen starter til efteråret.\nLæs mere om interkulturelle studier her.


Mexicansk mad: Chili, chili og masser af farver – fiftyfiftyfood\nDet næste sted, vi besøger i et forsøg på at bringe verdensomspændende inspiration ind i de danske køkkener, er Mexico. Og vi kan lige så godt sige det, som det er: Der er masser af chili, salsa og tomat til stede i dag. Det er nemlig med de ingredienser, at man nemmest kan sætte mexicansk mad i én sammenhæng, også selvom retterne kan rumme meget mere. I flæng kan der nævnes retter som nachos, tortillas, frittatas og burritos. Alt sammen noget, som vi har hørt om før, som er enormt nemt at lave, og som bare mangler at blive smidt på tallerknerne ved de danske spiseborde. Det er desuden retter, som er for alle aldre og alle smagsløg, i og med at de er nemme at tilpasse, både når det kommer til mængden af chili, men også for vegetarer, kødspisere og de kræsne.\nBurritos: Både til hånden og tallerkenen\nVi starter ud med en ret, som både kan bikses hurtigt sammen, men som også kan kæles lidt omkring. Således er en burrito perfekt både til at tage med på farten, men også når der er gæster. Det skal måske ikke være det fineste selskab, man serverer burritos for, men ikke desto mindre kan de smage nok så fantastisk. Denne klassiske pandekage med kødfyld kan nemlig det hele; den kan serveres på tallerken, den kan serveres som ”byg-selv”-madpandekage, og den kan pakkes til at tage med i hånden.\nDet smukke ved burritoen er, at man kan blande alverdens ting i, så den passer perfekt til éns egen smag. Typisk er der bagte bønder i, som giver fylde sammen med ris og kød. Men spar lidt på pladsen, for der skal også være plads til ost, salsa og forskellige, lette grøntsager, der giver hver bid en lækker fornemmelse. Hold det gerne i den mellemamerikanske stil med masser af chili, guacamole og eksotiske ris fremfor de helt hvide.\nChili con carne: Du kan ikke lave den forkert\nFindes der én ret på den internationale madscene, som er elsket af mange forskellige årsager, så er det chili con carne. Blandt disse årsager finder man blandt andet letheden i at lave retten, fyldigheden i retten og det faktum, at den aldrig smager ens, fordi man kan blande alverdens ting i. Hvor meget chili? Det bestemmer kokken, og det bør være en overraskelse til de spisende gæster ved bordet. Med kød, chili, bønner og en fantastisk lækkerhed, fordi den skal simre i lang tid, har chili con carne således vundet mange hjerter – og er en perfekt klassiker til de danske middagsborde.\nFrittata: Den mexicanske omelet\nPå trods af at en frittata og en omelet kan minde meget om hinanden, så er de ikke helt ens. Selvom de samme ingredienser er i, og selvom de ofte involverer diverse grøntsager og ost, så er de på papiret forskellige. For hvor en omelet gemmer på fyldet i midten, når man flipper omeletten, så blandes fyldet direkte i de velpiskede æg, før det kan blive en frittata. Efter lidt tid på panden, smides det hele i ovnen, så den bliver lækker og sprød. Med andre ord er en frittata perfekt til alle æggeelskere, som nyder varierede udgaver af hønsenes guld. Det er hurtigt, nemt, og du kan putte det i, som du eller dine børn nyder at spise mest.


Irish cob: Den flerfarvede, trofaste og alsidige familiehest\nSigøjnerhest, tinker, irish cob, galineers cob og gypsy vanner horse. Ja, den her race har utrolig mange navne. Nogen mere elegante end andre, men det beskriver ret godt, hvilken hest vi har med at gøre. Her er der nemlig tale om en gadedreng/pige, der egentlig i starten var lidt udskældt på grund af dens specielle farver. I dag er det dog noget af det som især tiltrækker købere af racen. Udover den imponerende hårpragt og det rolige sind.\nLæs også: Den venlige og intelligente knabstrupper – en vaskeægte kvalitetsridehest\nAlle farver er velkomne\nDer er virkelig tale om en palette af farver, man kan vælge imellem, når det kommer til en irish cob. Racen ses i et hav af forskellige nuancer, typisk broget, men også her er der meget at vælge imellem. Den kan være både sortbroget, rødbroget, brunbroget med mere. Den findes naturligvis også i en mere ensfarvet version som brun, rød, skimmel, grå, hvid, sort – man kan blive ved. Så har man et meget specifikt ønske til farven på sin kommende hest, kan det være en mulighed at kigge efter en irish cob. Her skulle det være muligt at få sit ønske opfyldt.\nSom det ses her, fås racen også i mere “almindelige” farver. Foto: Privat\nEn irish cob er egentlig lidt den mobbede elev i klassen. Den var nemlig ikke ønsket som datidens krigshest grundet dens ofte brogede farve. Derfor var den en billig hest oftest overtaget af nomader i Storbritannien og senere særligt i Irland. Her fungerede den som trækhest, hvor den kørte afsted med specialbyggede vogne pyntet med guldfarver i særligt udskåret træværk. I dag er vognene mest til pynt, da nomaderne typisk har mere “moderne” skurvogne. Det ses dog stadig, at vognene trækkes af heste.\nBrug for en rolig, stærk og nøjsom hest\nNomaderne havde og har stadig i dag et liv, der, som navnet antyder, betyder, at de rejser meget rundt i landskabet. For at kunne det, havde de naturligvis brug for en hest til at hjælpe dem med at komme fremad. For at håndtere et liv på landvejen var det derfor vigtigt, at hesten var både stærk, ikke krævede for meget pleje og havde et roligt sind. Her var en irish cob et oplagt valg.\nEn reklamevideo for racen irish cob. Video: The Gypsy Vanner Horse Society\nGrundet racens historie er den som udgangspunkt en hest med et meget roligt temperament. Med andre ord duer det ikke at se spøgelser konstant, hvis man skal trække en vogn i guldfarver flere kilometer hver dag. Samtidig har den igennem historien været en rigtig familiehest, fordi den altid var med, hvor resten af de rejsende også var. I dag er den stadig meget velegnet til dette.\nLæs også: “Hvert et skridt Gråmand og jeg tager sammen, er en sejr”\nHår og atter hår\nEn irish cob vækker ofte stor opmærksomhed for sin enorme hårpragt. Den har ekstrem tyk man og hale, og pelsen på kroppen er ligeledes ofte en del længere end ved andre hesteracer. På diverse billeder på nettet og videoer på sociale medier, ser det utrolig smukt ud med en bølgende man og hale, der skinner helt nyvasket. Virkeligheden kan være en ganske anden. Der kræves nemlig en del pelspleje af sådan en hest og kan være temmelig tidskrævende. Er man ikke den store fan af at strigle, børste og bakse med filtrede hårtotter ofte gemt væk under et lag mudder, så er et dækken i vintermånederne en god hjælp.\nI dag er en irish cob en meget alsidig hest, der bruges til både dressur, spring og som kørehest. Samtidig er den også en fantastisk turhest. Flere og flere benytter den også som showhest, til tricks og jordarbejde, da den samarbejder let med sin ejer og nyder at blive udfordret mentalt.\nWikipedia, Dansk Tinker Forening\nUnikke læsere: 2.182


Horsens-profil stopper karrieren omgående - Superligaen Cookie- og Privatlivspolitik\nHorsens-profil stopper karrieren omgående\n16:29Sasuke køber spiller ud af SCOOP $21k HU – bliver efterfølgende tilbudt monsterdeal14:17Tjepan tager halvanden måned i Las Vegas: – Jeg kommer hjem med et bracelet!12:27Chino Rheem: – Jeg har fået endnu en chance!11:40Rasmus Vogt sejrer i $162 Nightly Fifty Grand10:07Chino Rheem besejrer Lindgren heads up: I got him!\tAf Torsten Kjems, tipsbladet.dkFredag den 16. november 2012, 09:16\nHorsens-keeper er helt færdigSpelmann: Nu er det sjovtHorsens fik revanche mod AGF annonce\nAC Horsens ophæver kontrakten med den 31-årige back Anders Nøhr, der stopper karrieren\nAC Horsens har ophævet kontrakten med Anders Nøhr, der stopper i klubben pr. 31. december 2012. Det er et halvt år tidligere end kontrakten mellem parterne egentlig løber.\n- Anders Nøhr har været AC Horsens-spiller gennem mange sæsoner, og han har stort set været stamspiller i den tid, jeg har været i klubben. Han er fodbold-klog, kender sine styrker og svagheder, og han har nogle gode holdninger til tingene. Han er en vigtig spiller for holdet og truppen, og han kommer gerne med gode input, fortæller cheftræner Johnny Mølby.\nAnders Nøhr har spillet i AC Horsens ad to omgange og spillede sin første kamp for Superliga-klubben i 2001, skiftede i 2004 til Esbjerg, inden han returnerede til Horsens i 2007. Forsvarsspilleren, der så sent som i seneste Superliga-runde var i startopstillingen som venstreback.\nNu vil den 31-årige forsvarsspiller droppe fodbolden på topplan for at rette fokus på andre værdier i livet.\n- Det er tid til, at der skal ske noget andet i mit liv. Jeg har en kæreste i Berlin, som jeg holder meget af, og hende vil jeg gerne være mere sammen med. Derudover har jeg en afhandling på mit cand. oecon.-studie, som jeg skal have skrevet samt andre ting, jeg gerne vil prioritere. Jeg har været i AC Horsens gennem mange år, og jeg har spillet mange kampe og fået store oplevelser, hvilket jeg vil tage med i min bagage. På en måde er det vemodigt at sige farvel til mennesker i klubben, som jeg har et godt forhold til, og det er lige fra holdledere til spillere, trænere, sportsdirektøren og direktøren, siger Anders Nøhr.\n- Men jeg er også lettet over beslutningen, for der skal ske noget andet, og forhåbentlig finder jeg et område, som jeg kan omfavne med ligeså megen entusiasme, som jeg har gjort med fodbold. Jeg har levet af min hobby, og nu skal jeg definere min næste hobby. Som fodboldspiller har man et stort ansvar, og som en af mine trænere engang sagde, så tjener man ikke sine penge på træning og kamp, men på livet udenfor banen. Jeg har fået oplevelser, som jeg bestemt ikke ville være foruden, og jeg ville ikke gøre noget om, men jeg har også lidt afsavn i mange år, og nu får jeg blandt andet mere tid til familie, venner og rejser.\nAnders Nøhr har spillet 252 kampe scoret 23 mål for AC Horsens.