Bloomers - åbningstider - Volden 34 - Aarhus\nBloomers ligger på Volden i hjertet af Aarhus centrum. Du finder Bloomers som ligger i et dejligt, hyggeligt samt skønt kvarter midt i Aarhus. Aarhus tilbyder et livligt og kulturelt gademiljø, som er trygt og sikkert. Her er alt fra både unge, singler, børnefamilier og ældre. Du kan fra Aarhus hovedbanegård hurtigt og nemt besøge Bloomers.\nBloomers som ligger på Volden kan du finde helt nøjagtigt, via vores kort på denne portal over Aarhus. Du kan her også finde kontaktinformationer til Bloomers samt åbningstider. Vælger du at køre i bil i stedet for det offentlige transport, så kan du finde flere P-huse i hjertet af Aarhus, hvilket gør det nemmere for dig at besøge Bloomers. Derudover er der også mulighed for parkering langs gaderne enkelte steder.


Vestparken 25, 6740 Bramming - Andelsbolig på 105 kvm. - Sagsnr. PM442\nGrundareal 8.509 m²\nBoligydelse i alt 6.724\nAnslået teknisk pris 1.291.175\nAndelens fordelingstal 7,57 %\nEnhedens del af gælden 1.143.175\nSamlet gæld 15.098.616\nNykredit Obligationslån, kr. 7.547.000 - Afdragsfrihed ja indtil - Udløb . Nykredit Obligationslån, kr. 7.616.000 - Afdragsfrihed ja indtil - Udløb .\nPæn stor Andelsbolig på 105 m2 med 2 børneværelser, nær Golfklubben i Bramming\nI Bramming med gå afstand til golfklubben, tilbydes denne vel byggede Andelsbolig på 105 m2 med tilhørende carport på 33 m2. Andelsboligen er opført i 2006 og er muret med flot sten samt med tag stens tag pålagt og beliggende med skøn solrig have. Indvendig tilbydes følgende indretning : Pæn lys entre med plads til garderobe.\nStort lækkert lyst køkken/alrum/stue i et´, med pænt lyst køkken med finerede låger i lys træ sort og med pæn bordplade pålagt og i åben forbindelse til alrummet, hvor der er plads til stort spisebord. I stuen er der særdeles god møblerings muligheder og plads til stor sofa gruppe og endvidere er der udgang til den skønne solrige have samt stor flise terrasse. Hele rummet har et flot gulv pålagt.\nPænt stort lyst badeværelse med flotte hvide badeværelses miljø skabe med nedfældet håndvask, stor sep. bruseniche, hvid klinke på gulv samt i bruseniche, gulvvarme mv. Pænt stort lyst bryggers med god skabsplads, håndvask samt med plads til vaskemaskine/tørretumbler.\n1 stort lyst forældre soveværelse med god skabsplads.\n2 gode lyse børneværelser med skabsplads.\nDette er en Andelsbolig, som henvender sig til ældre og børne familie og boligen fremtræder i god samt vedligeholdt stand.\nHar du lyst til en uforbindende besigtigelse af denne vel indrettede andelsbolig, da kontakt venligst vort kontor for en uforpligtende fremvisning. Du bliver bestemt ikke skuffet !.


Arrangør | Guitaren.DK\nAnonym - Da du ikke er logget på guitaren.dk kan du desværre ikke kommentere: "Arrangør". Men frygt ikke du kan logge på: her eller oprette en bruger. Du kan sågar bruge din Facebook konto til at logge på med!\nsøn, 23/09/2012 - 03:05\nVi søger en koncert arrangør til www.rivernet.dk.\nVi er en nystartet forening af netværkene musikere som, vil gøre noget ved de alt for høje priser på eks. EP indspilninger, vi går minimum ½ halv pris, vi har et netværk af studier, studier musikere osv. til, at bakke det op - fra Svaneke til Aalborg.\nVi har flere spændende tiltag som i kan læse om på www.rivernet.dk. Vi åbner først 1. oktober, men vi knokler for, at kunne tilbyde så meget som muligt.\nAllerede nu har vi 3 sommerkoncerter rundt om i DK, hvor bands på vores band liste vil være aktuelle. Vi arbejder på, at skaffe lidt kendte navne, til koncerterne også.\nSå er du arrangør og vil prøve noget nyt, så send en mail til : salg@rivernet.dk\nlør, 07/10/2006 - 01:14\nSynes ikke du har brug for en med pickup endnu, hvis du bare vil have en billige øveguitar. Så spar pickup-systemet.\nHvis du ønsker en guitar med fremtid i. En som du både vil øve på nu, men også vil beholde for altid. Her mener jeg at du er 110% sikker på at du vil spille guitar. Så køb en dyere guitar. En med massivt dæk, sider og bund. Derved får du en guitar som bliver bedre og bedre med alderen. Her kan du også sagens vælge med pickupsystem - så du er klar til en scene - når du mener du er klar til det.


Drops Opskrifter / Kataloger - Rito.dk\nKits til Drops katalog Baby nr. 16\nKits til Drops katalog Baby nr. 18\nKits til Drops katalog Baby nr. 19\nKits til Drops katalog Baby nr. 20\nKits til Drops katalog Baby nr. 21\nKits til Drops katalog Baby nr. 25\nKits til Drops katalog Børn nr. 22\nKits til Drops katalog Børn nr. 26\nKits til Drops katalog Børn nr. 27\nKits til Drops katalog nr. 147\nKits til Drops katalog nr. 162\nKits til Drops katalog nr. 163\nKits til Drops katalog nr. 164\nKits til Drops katalog nr. 165\nKits til Drops katalog nr. 166\nKits til Drops katalog nr. 167\nKits til Drops katalog nr. 168\nKits til Drops katalog nr. 169\nKits til Drops katalog nr. 170\nKits til Drops katalog nr. 171\nKits til Drops katalog nr. 172\nKits til Drops katalog nr. 173\nKits til Drops katalog nr. 179\nKits til Drops katalog nr. 180\nKits til Drops katalog nr. 191\nKits til Drops katalog nr. 196\nKits til Drops katalog nr. 197\nKits til Drops katalog nr. 201\nKits til Drops katalog nr. 202


Formering af Pyracantha buske - Angelispress.com\nSådan installeres 18 tommer terrassen asfaltudlæggere\nEr Dianthus en spredende plante?\nHvordan at reparere en fugtig mur i en kælder\nDe bedste blendere for pengene\nPyracantha, ofte kaldet firethorn eller orange berry bush, giver en strålende flash af farve med dens talrige orange, gule eller røde bær, der forbliver på planten gennem vinteren. Pyracantha er en hårdfør busk, der har en tæt, uregelmæssig vækst vane når venstre utrimmet, men er indstillet til kraftig beskæring og er ofte dyrkes på et espalier eller espalier. Pyracantha er nemme at udbrede af hårdttræ stiklinger i U:S afdeling i landbrug hårdførhed zoner 6 til 9.\nVælg en solrig placering i din landskab til plantning pyracanthus stiklinger. Pyracantha kræver et solrigt sted at producere farverige blomsterstand og frugter i din landskab. Forberede plantning placeringen ved at grave et hul 2 til 3 fod i diameter til at rumme flere stiklinger. Supplere den overordnede jord med pottemuld og kompost at forbedre dræning og giver supplerende næringsstoffer for stiklinger.\nVælg pyracantha stængler, der havde rigelig nye vækst fra den foregående sæson. Tage flere stiklinger 12 til 24 inches længe i sensommeren til tidligt falde når bladene begynder at visne og falde ud af anlægget. Brug skarpe Sakse til at gøre en ren, flad skåret, når du fjerner stilke og bære handsker for at forhindre skade fra de skarpe torne. Dyp bunden af hver stængel i en rode hormonet fremmer rodudvikling og forhindre svampe rådner.\nAnbring stiklingerne i jorden af den forberedte plantning site med den friske afskårne del af stilken i jorden. Plante så at 2/3 af den stammen er i jorden for at beskytte den friske afskårne base fra kolde skader i løbet af vinteren og sikre, at området roden forbliver fugtig og ved en stabil temperatur. Sikre, at der er to til tre knopper på del af stænglen over jordoverfladen, således at anlægget kan udvikle nye blade og fuel rodudvikling i foråret. Plante fem til 10 stiklinger for at øge chancerne for vellykket formering.\nVand stiklingerne ugentligt i foråret for at bevare jordfugtighed og fremmer rodudvikling. Anvende 1 tbsp. lig balance, generel haven gødning omkring hver skæring. Inspicere planter regelmæssigt for tegn på skadedyr, såsom røde spider mider og lacebugs, gennem vækstsæsonen. Når du observere nye vækst, transplantation vellykket stiklinger til en mere rummelig placering og fjerne dem, der ikke har. Transplantation sunde stiklinger 10 til 15 fod fra hinanden for at sikre, at de har tilstrækkelig plads til at udvikle sig korrekt i din landskab.\nPodede Butterfly Bush træer


Køb Kimonoer & Cardigans | Lækkert modetøj til skarpe priser\nForside / Tøj / Overdele / Kimonoer & Cardigans\nBirla - Grå lækker strikcardigan i oversized look\nBirla - 18165 - grey\nBirla - 18165 - grey - plus\nMia - Grå cardigan med sort fauxfur kanter\nMia - 17976 - grey\nSofia - Grå kimono i silkelook med blondekant\nSofia - 18033 - grey\nSofia - 18033 - grey - plus\nMia Lace - Beigefarvet lang blonde cardigan uden ærmer\nMia Lace - 18139 - beige\nMia Lace - 18139 - beige - plus\nSofia - Kimono i camouflageprint med blondekant\nSofia - 18033 - camou - plus\nSofia - Kimono i camouflageprint med silkelook og blondekant\nSofia - 18033 - camou\nBirla - Armygrøn lækker strikcardigan i oversized look\nBirla - 18165 - army\nBirla - 18165 - army - plus\nChastine - Bordeauxrød kimono i rib med bindebånd\nChastine - 18066 - bordeaux - plus\nChastine - Grå kimono i rib med bindebånd\nChastine - 18066 - grey - plus\nChastine - Marineblå kimono i rib med bindebånd\nChastine - 18066 - navy\nChastine - 18066 - navy - plus\nMia - Beigefarvet lang jersey cardigan uden ærmer\nMia - 18139 - beige\nMia - 18139 - beige - plus\nMia Lace - Bordeauxrød lang blonde cardigan uden ærmer\nMia Lace - 18139 - bordeaux\nMia Lace - 18139 - bordeaux - plus\nSofia - 18033 - black dot - plus\nBirla - Sort lækker strikcardigan i oversized look\nBirla - 18165 - black\nBirla - 18165 - black - plus\nMia - Blå lang jersey cardigan uden ærmer\nMia - 18139 - blue\nMia - 18139 - blue - plus\nMia Lace - Rustfarvet lang blonde cardigan uden ærmer\nMia Lace - 18139 - rust\nMia Lace - 18139 - rust - plus\nShakira - 18197 - check\nYrsia - Beigefarvet strikcardigan med guld knapper og lommer\nYrsia - 17925 - beige\nYrsia - 17925 - beige - plus\nMia Lace - Grøn lang blonde cardigan uden ærmer\nMia Lace - 18139 - green\nMia Lace - 18139 - green - plus\nBirla - Camelfarvet lækker strikcardigan i oversized look\nBirla - 18165 - camel\nBirla - 18165 - camel - plus\nMia - Bordeauxrød lang jersey cardigan uden ærmer\nMia - 18139 - bordeaux - plus\nMia Lace - Rød lang blonde cardigan uden ærmer\nMia Lace - 18139 - red\nMia Lace - 18139 - red - plus\nSofia - Kimono i leopardprint med silkelook og blondekant\nSofia - 18033 - leo\nMia Lace - Hvid lang blonde cardigan uden ærmer\nMia Lace - 18139 - white\nMia Lace - 18139 - white - plus\nSaimine - Mudfarvet ternet strikcardigan uden ærmer\nSaimine - 17895 - taupe check - plus\nStort udvalg af kimonoer\nEn kimono er et must i enhver kvindes garderobe. Med en smuk kimono er det nemlig ingen sag at gøre dit look mere personligt og unikt. Prøv at style en af vores kimonoer eller cardigans ud over en af vores skønne lange kjoler eller sågar over et af vores lækre joggingsæt?\nHos Zanca Sonne har vi håndplukket de smukkeste, mønstrede kimonoer. Kimonoen kommer oprindeligt fra Japan og er en gulvlang kåbe, der ofte laves af silke. Ofte er kimonoer også prydet med flotte print og mønstre. Kimonoen er designet til hverdagsbrug og findes i mange forskellige varianter med både lange og korte ærmer. Den er især meget populær blandt kvinder som en let og smuk overgangsjakke.\nKimonoen er en smuk og alsidig overgangsjakke, som passer til alle typer kvindekroppe og puster nyt liv i din garderobe. Vores kimonoer passer til næsten alle typer af tøj lige fra kjolen til buksedragten, som gør det let at få den til at passe ind i alle garderober. Du kan få kimonoen i mange forskellige længder, så du kan finde en kimono, der passer til enhver anden slags tøj. Hos zancasonne har vi kimonoer, der er beklædt med mønstre, blonder, perler og mange andre udsmykninger. Du kan læse meget mere i vores artikel om kimonoer, forskellige modeller og hvordan du styler din kimono.\nFeminine kimonoer til alle kropstyper\nVores skønne kimonoer er lavet af tyndt materiale og er derfor perfekt egnet til sommertiden. Kimonoen giver dig et personligt og feminint look som tilbehør til dit outfit. Den kan både være casual til arbejdet med en top, jeans og sneakers men er også super smuk til en kjole og et par stilletter. Båndet, der hører til, gør det lettere at få fokus på kvindekroppens flotte former. Og sætter du båndet i taljen, giver det dig en flot timeglasfigur.\nMange modeentusiaster vælger at anvende kimonoen med meget enkle beklædningsgenstande, fordi kimonoen i sig selv er spraglet med sine mønstre og udsmykninger. Dertil går den lige ned i siderne, så den er perfekt at sammensætte med tøj, der er har et vandret snit - fx jeans og t-shirts.\nFeminine cardigans og kimonoer til alle årstider\nNår de kolde tider kommer, findes der intet bedre end at varme sig i en lækker cardigan. Vi har cardigans i de lækreste materialer, som vil varme dig helt ind i sjælen. Vores cardigans er super feminine og har de flotteste udsmykninger som f.eks. pels, perler og blonder. En cardigan kan også bruges til de kølige sommeraftener, hvor der ikke findes noget bedre end at tage en varm cardigan på.\nDen knælange cardigan er desuden blevet en ny trend. Den er anderledes end den traditionelle, korte cardigan og giver længde til kvindekroppens silhuet. Den korte model er dog stadig en favorit blandt mange. Du kan anvende den åben over en kjole om sommeren eller lukket ud over en skjorte om vinteren, hvor kraven på skjorten stikker op.\nDu kan også sagtens bruge din kimono hele året rundt. Der er faktisk ingen grænser for, hvad du kan sætte din kimono sammen med. Læs mere om, hvordan du kan style din kimono. Er du på udkig efter et stykke tøj at sætte sammen med din kimono, se vores store udvalg af tøj.\nTips og tricks til kimonoer og cardigans\nEn kimono er den perfekte overdel til kvinder. Er du født med former, kan du lukke den og svøbe bæltet omkring kroppen, så du opnår et kjole-look. Er du ikke så høj, kan det være en fordel at vælge en kimono, som er lang, så den kan forlænge din silhuet.\nEn cardigan er både varm og lækker! Brug en af vores cardigans med perler eller similisten for at opnå et feminint look, og køb en af vores cardigans med en stor pelskrave for et mere eksklusivt look i de koldere perioder. Er du til et afslappet look, så vælg din cardigan i en for stor størrelse, så den bliver lidt chunky og vamset. Er du til et mere stilrent udtryk skal du gå efter en lille cardigan i tyndere materiale.


Hou søger penge fra Højlund. Omtale (Herfra min verden går. Hou Skole). Horsens Folkeblad.\nKunst- og kulturgruppen Syntese Udgivet den 20. november 1992 af Per 14. oktober 2021\nHou søger penge fra Højlund\nØnske om halv mill. til kunst\nHou skole har søgt den såkaldte »Højlundfond« om en halv million til udsmykning af skolen. Ansøgningen ventes afgjort i januar.\nDet er ikke bare noget tilfældig kunst, der skal opstilles på skolen, og hvis det var, ville Højlund-fonden heller ikke have bevilget pengene.\nSagen drejer sig om noget langt mere omfattende, hvor kunstnerne skal hente deres motiver fra Hous lokalhistorie, og hvor børn, forældre og bedsteforældre skal være med til at fostre og modne ideerne – et projekt for hele byen med kunstnere som katalysatorer.\nProjektansøgningen fra skolebestyrelsen har arbejdstitlen »Herfra min verden går«, og foruden at frembringe synlige resultater på skolen er det tanken at højne houboernes bevidsthed om deres egen historie og egenart.\nFor byen vil projektet give anledning til dialog mellem generationerne, og mellem de »indfødte« og tilflytterne. For skolen giver det nye indfaldsvinkler til fagene at beskæftige sig med elevernes egen hjemby.\n– Vi kan se næsten uendelige muligheder, for man kan også inddrage den lokale menighed, idrætsforeningen og erhvervslivet i Hou, skriver skolebestyrelsens projektleder Bente Jensen. Alle, der har været kontaktet i Hou, synes ideen er god og vil bakke op omkring den. Hun nævner videre, at både Egmont Højskolen og Hou maritime Idrætsefterskole kunne være interesseret, ligesom kulturelle foreninger fra den øvrige del af kommunen.\n» Fremtids værksted\nDet hele begyndte med et »fremtidsværksted«, som skolebestyrelsen holdt i februar. Senere holdt personkredsen på og omkring skolen en pædagogisk dag om skolens fremtid, og her fremlagdes ideen om en udsmykning, som kan stå lige så længe som skolen selv, og som kan fortælle om den by, den virker i.\nSkolebestyrelsen har siden kontaktet en lokal kunstner, billedhuggeren Steen Krarup Jensen, Fensten, som på sin side har foreslået, at kunstnergruppen Syntese, som han er medlem af, påtager sig opgaven. Foruden Steen Krarup tæller Syntese skulptøren Steffan Herrik og malerne Per Johan Svendsen, Laurie Grundt og Flemming Vincent.\nAf den ansøgte halve million tænkes 100.000 anvendt til idefasen, 50.000 til udadvendt aktivitet samt 350.000 kr. til realisering af selve udsmykningen. Projektet tænkes påbegyndt i samme øjeblik, pengene er bevilget, og vil løbe et halvt år.\nKulturministeriets fond har højskolemanden og forsamlingshus-bestyreren Niels Højlund som formand og skal over fire år fordele 120 miil. kr. til tværfaglige kulturprojekter af folkeligt tilsnit. Som sådan passer Hou-ideen fint i rammen, men desværre er Højlund-pengene rullet meget hurtigt.\nHanne Esmann, Kulturfonden, oplyser, at der på fondens næste møde på mandag foreligger 219 projekter, nogle helt op i millionstørrelse, og der er kun seks millioner tilbage af 1992-puljen. Til næste år er der 15 miil. kr. mere, og Hou-projektet vil være blandt de projekter, der skal behandles på det første 93-møde den 22. januar.\nPolitisk er der kræfter i gang for at skaffe flere penge til Højlund-fonden i form af et ændringsforslag til finansloven. Det kan. således gå hen og blive Hou-projektets held, at ansøgningen kom fire dage for sent til det sidste møde i 1992, og i stedet må vente til første møde i 93. (jan)


Den dyreste Red Caviar: Beskrivelse, Pris, Udsigt\nNogle sorter af Red Caviar skelnes ikke kun ved en subtil lækker smag og en behagelig lugt, men også imponerende priser. Hvilken slags dyr er anerkendt som den dyreste, og hvordan man skelner dem fra forfalskninger af uretfærdige købmænd, læs videre.\nDette er den sjældneste slags kaviar, og selve fisken er en gammel udsigt over Pacific laks, eller snarere hans varmevandsrepræsentant. Ikrinka har en rød farve med orange tump og i diameter nå ca. 6 mm.\nTil smag ligner de kaviaret af det hele, men uden en hak bitterhed. Simima går til gyde i begyndelsen af sommeren. Til implementering af befolkningen høstes den i sjældne tilfælde end den forfaldne pris skyldes.\nFor et kilo vil produktet lægge ud 5.000 rubler.\nChavich er den største repræsentant fra familien Salmonidae. Ikrinka har også nogle af de største diametre til 7-10 mm. For at smage minder den lyse røde kaviar af Royal Salmon iquorukhucha. Det har alle samme sennep og skarphed, men det er en blid delikatesse. ICRAINE Shell er ikke så hård som keta.\nPrisen på kaviar chalter er en af de højeste, da den praktisk talt ikke findes på hjemmemarkedet. I Rusland er den kongelige laks kun mined i Kamchatka.\nKøb af et produkt, Sørg for at finde ud af producentens region. I den centrale del af landet i butikker er der mange fakes af kaviar chaviki. Normalt er det forfalskede produkt lavet af ketovoy kaviar med tilsætning af farvestof.\n1 kg delikatesse vil koste ca. 4.500 rubler.\nEn onaktivitet - i diameter når 5-7 mm, men kopier på op til 9 mm støder på tværs af. Det har en homogen lys rød farve med en orange farvetone. Inhomogeniteten af farven betragtes som en defekt og er ikke tilladt i produktionsprocessen, ellers genkendes produktet som ægteskab.\nKeta kaviar - den fattigste delikatesse. Smagen er blød, forsigtigt cremet, uden bitterhed. Skallen er meget tynd og hurtigt burst, så det ser ud til, at det smelter i munden. Dette produkt betragtes som det bedste af alle slags laksekaviar. Ofte udstedes det til kalvekalv på grund af stor størrelse, men det skal huskes, at Kettie-kaviaret er den lyseste af alle sorter.\nDen gennemsnitlige pris på 1 kg er 4.200 rubler.\nStille eller "sølv" laks er en lille repræsentant for laksfamilien. Hans kaviar betragtes som en stærk afrodisiakum. Det hæver niveauet af serotonin og endorphin ("hormon glæde").\nMængden af perler er ikke så stor som de tidligere arter, og når kun 4 mm. Kaviar let at finde ud af en mørk rød farve, der giver en bourgundy tidevand. I produktionen af produktet er heterogenitet i farve tilladt.\nSmagen af denne kaviar er ejendommelig og indebærer en lille bitterhed, men ifølge indholdet af sporstoffer og vitaminer indtager det et ledende sted blandt de analoger.\nFor 1 kg Silver Salmon kaviar skal lægge 4 200 rubler.\nDette er den mindste røde kaviar - ægets størrelse overstiger ikke 2-3 mm. Det kan være af forskellige farver, som gul til rødt. Farven afhænger af tidspunktet og stedet for at fange hunner.\nSmagen af delikatesse er bitter, med en håndgribelig fisk eftersmag. Ikrinka er temmelig klæbrig og salt. De serveres ofte på canapes og sandwich.\nDen gennemsnitlige pris er 1 kg ørred ikoniske - 3.600 rubler.\nIcra af Narki.\nFor det meste falder samfundet langs den amerikanske kyst, så falder sjældent på tværs af russiske butikker. Størrelsen af den ikoniske er oftest ikke mere end 3 mm, men kan nå og 5 mm. De har en mættet mørk orange farve og en meget håndgribelig lugt.\nMed hensyn til produktion betragtes farven ikke en defekt, da forskellige nuancer af røde orange toner kan være til stede. Men hvis der er hvid eller sort i produktet, taler det om hans ødelæggelse. I smag er der en piquancy og let sennep, som ikke er typisk for kaviaret med følgende fiskevurdering.\nDen gennemsnitlige pris på 1 kg Sparkle Caviar - 3 200 Rubles.\nOfte på hylderne i butikkerne, det er denne Salmonidae Family Fish, hvis pris er noget lavere end de tidligere sorter.\nPå gyde bevæger fiskene fra juni til august. Bane af hendes bevægelse - fra nord for Stillehavet i de tilstødende floder. Fiskernes oplevelse viser, at antallet af fisk svinger i lige og ulige år. Pumpens forventede levetid er op til 2 år. Hun springer 1 gang i livet, hvorefter han dør.\nStørrelsen af den hendes husbondikoniske varierer fra 3 til 5 mm. Oftest har de en lys orange farve. Efter deres smag kan fraværet af bitterhed noteres, men tilstedeværelsen af en lille saltvand.\nDen gennemsnitlige pris for bakken kalv er 3.200 rubler pr. 1 kg.\nKære slags Red Caviar er en reel delikatesse med en behagelig eftersmag. Et kvalitativt produkt skal have en række egenskaber. Især, Ikrinka i banken skal være af samme størrelse og farve, fast, ikke-genert, smuldrende, uden slim, film og plaque.\nPå det nye års bord er det sædvanligt at sætte en rød kaviar, men folk tænker sjældent på, hvilken slags fisk der opnås. ROSKKAYA Specialister fortalte Than Crair Gorbushi adskiller sig fra Oscra of Kets, Narki, Turs og Kizhić, og gav også anbefalinger om det rigtige valg af rød kaviar af forskellige fisk af laksfamilien.\nHvad er forskellen mellem den røde kaviar af forskellige fisk?\nRed Caviar adskiller sig i størrelse, farve, ernæringsmæssige egenskaber og følgelig prisen afhængigt af hvilken den er fisk. Således overvejes den mest populære kaviar af pukkelbakken, da det er en af de mest produktive fisk i sin familie, og dets mest bruger producenter. Icres Humbush har en neutral smag, ægets diameter på ca. 5 mm og lyse orange. Da IRK-kappen ikke er meget holdbar, når kaviaren er omrørt, udbryder det og danner en JOX (ichor-juice).\nDen næst mest populære - Keta kaviar. Ikrinka stor, korrekt sfærisk form, ca. 5-6 mm i diameter, har en lys rav-orange farve og en velmagasinfuld fedttysk. Ketovaya Caviar bruges ofte til at dekorere retter.\nKaviaret af gnistlen er lyse rød og mindre end den lyserøde laks (medium diameter - 4 mm). I Rusland findes denne kaviar sjældent: Vi har ikke en fælles fisk, og importen af nonsens til Rusland er forbudt. De største befolkninger i nætterne findes langs den amerikanske kyst (fra Alaska til Californien).\nDen mindste kaviar fra alle repræsentanter for laksfamilien - i ørred (ca. 2-3 mm). Farven er ikke kun rød, men også gul og mørk gul. Som regel serveres forelevable kaviar på canapes og sandwicher, da dets nødder klæbrige og ret salt.\nDen sidste slags kaviar - fra Kiju. Ikrinka, der måler omkring 4 mm, er mørk rød med en overvejelse af en burgundy skygge.\nHvilken kaviar er smagere og mere nyttigt?\nDet første sted for ernæringsmæssige egenskaber er besat af Kizhić Calish, men det smager bittert. Den anden i ernæringsmæssige egenskaber og den mest populære fra smagssynspunktet er Ikra Gorbushi. Keta kaviar som ikke alle på grund af den for tætte skal på ikonet, og i IRES ørred er der en lille sennep og fisk eftersmag.\nHvornår skal der laves en rød kaviar?\nI Rusland anbefaler de først og fremmest at være opmærksom på produktets produktionsdato. Godt er kaviaret, produceret i de måneder, hvor fisken går til gyde. Hvis pakken viser den dato, der ikke svarer til gydeperioden, er kaviaret udarbejdet fra frosne kæber (tynde holdbare frosne film med kaviar) og taber i sine smag og ernæringsmæssige egenskaber. Afhængigt af typen af fisk fortsætter gydningen fra midten af maj til oktober-december:\nDen lyserøde laks på det vestlige Sakhalin kommer hovedsagelig til at gyde i juni-juli, på øst Sakhalin - i juli-august, på South Kurilh - i august-september;\nKeta begynder at gyde i floden Northern Primorye i august, og masseren forekommer i anden halvdel af september, oktober;\nNerque begynder at komme ind i gyde i maj, og han fortsætter indtil slutningen af juli;\nKizha Slaver Spurgte i efterår og vinter: I september-oktober i november-december og december-februar.\nHvad skal der være opmærksom på køb af kaviar?\nDet er bedst at købe kaviar med mærket "GOST", såvel som Salosyev, fremstillet i de traditionelle fangststeder: i Kamchatka eller Sakhalin. Hvis kaviaret sælges i en gennemsigtig krukke glas eller plast eller til vægt, kan det estimeres i udseende. Ikrinka af den første klasse bør være heltal, samme farve og størrelse og ikke glide. Når du oplader dåsen, bør kaviar ikke øjeblikkeligt begynde at "krybe" gennem væggene.\nPå banken bør ikke være ekstern skade og oppustethed. Kaviar anses for ikke særlig høj kvalitet, hvis der er et stort volumen Tuzluk (saltlage). For at forstå dette, skal du bare ryste krukken.\nNytårs retter er vanskelige at forestille sig uden Red Caviar: Mange venter på festet for Sisside Tartan med smør. Men folk køber ofte lavkvalitets kaviar: billigt, nyligt relateret til banken. Vi deler enkle anbefalinger Sådan vælger du et godt produkt.\nRed Caviar: Calorie\nVed kemisk sammensætning af kaviar indeholder et stort antal proteiner og fedtstoffer. Kaloriciness pr. 100 g er 270 kalorier. Dette er en kilde til et stort antal sporstoffer og vitaminer, især grupper V.\nFordel og skader kaviar\nICRA er et nyttigt, men fedtprodukt. I sig selv er det ikke særlig kalorieindhold, men i kombination med hvidt brød og smør stiger indikatorerne med 2-3 gange. Dobbeltbelastning på leveren og gastrointestinalkanalen. For velvære og vedligeholdelse af figuren på dagen anbefales det at spise ikke mere end 50 g kaviar (tre til fire teskefulde).\nMisbrug kan føre til hypervitaminose, rebupping mineraler, udvikling af lungeødem, hjertesvigt på grund af overdreven akkumulering af salte i blødt væv.\nDet anbefales at spise en kaviar mellem proteinmåltider med en stor mængde fiber og grønne salater. Kostfibre i grøntsager hjælper bedre assimileret hårdt mad.\nRed Caviar: Pris\nRed Caviar er ikke billig, selvom sælgeren argumenterer modsat eller refererer til superdelen af sæsonen. I gennemsnit begynder prisen på Stemogram Bank fra 400 rubler. På butikshyllerne kan du finde et stort antal pakker selv for 100 rubler. I bedste fald vil det imitere kaviar, i værste fald - årsagen til mavevask.\nNogen mener, at laks er en fisk, og hun leder efter en laksekaviar. Men "laks" er et kollektivt navn på familien af fisk: kets, Gorbushi, Kizhić, Narki. Kaviaret af disse fisk opnås ved behandling med en opløsning af bordsaltet. Visuelt og efter smag er kaviaret anderledes: det er ofte uretfærdige producenter, der blandes i krukken, alt er i træk.\nDe største æg er riddere og udfordringer, mindre - rosa laks, Kizhić, den mindste ørred og sygeplejersker. Efter farve: Gorbowa - lys orange, keta - fra bleg rød til lys orange, kizhuhu, chang og nerque - lyse rød.\nTyper af Red Caviar: Hvad bedre\nPink laks. Det betragtes som "klassikere" blandt andre typer laks kaviar. Smagen er neutral, visuelt lys orange medium diameter. For gavnlige egenskaber er kun Kizhi's iskolde ringere. Keta. Stort kaviar: op til 5-6 mm i diameter, tidligere kaldet tsar. Store ikoner af lyse orange maleri dekorerer ofte retter; Rød laks. Lys rød kaviar, mindre pukkel. I vores land er Nerkka ikke særlig almindeligt, så i butikkerne er et sådant kaviar sjældent fundet; Ørred. Den mindste kaviar, gul eller rød farve, er trist, forlader fiskeri eftersmagen. Sådan kaviar er fodret i form af canapes og på sandwich; Kizhuh. Små mørke røde æg med en rig burgunderfarve. Det er kendetegnet ved en karakteristisk bitter smag. Det anses for at være bedst for nyttige egenskaber.\nSådan vælger du en rød kaviar\nVær opmærksom på pakke data. Køb kaviar, som bringes fra de steder, hvor fisken er fanget: Kamchatka, Sakhalin, Vladivostok. På banken bør ikke angives regionale byer eller uforståelige steder;\nPakkeordningen er slået ud på dækslet indefra og er ikke mere end en måned efter ambassadøren. Den mest korrekte mulighed, hvis juli - august er angivet på banken: måneder, hvor laks går til gydning. Hvis december er angivet på banken - dette er en falsk;\nUdseendet af krukken - uden skader, bukser, dybe ridser, rust, oppustethed. Den hævede bank viser tilstedeværelsen af farlige bakterier;\nPå banken bør markeres "GOST" og angiver typen af fisk i laksefamilien;\nHoldbarhed uden yderligere konserveringsmidler er fra 8 måneder til et år;\nTemperaturen på shoppingkøleskabet, hvor kaviaret opbevares, skal være fra -4 til -6 ° C;\nSom del: Icres, salt. Måske indholdet af vegetabilsk olie og sorbinsyre E200.\nHvis du køber til vægt\nOvervej forsigtigt produktet, før du køber. Det er meget nemt at bestemme kaviaret af den første klasse: det samme i størrelse og farve af æggene, tyk konsistens, krummer, minimalt saltindhold, behagelig og kerne lugt. Vend over krukken: ICRA bør ikke straks køre. Ryst krukken: "BULTY" betyder inden for en masse overskydende væske.\nSådan skelner du falsk rød kaviar\nTæt æg, med vanskeligheder knust;\nFøler en skarp fisk lugt;\nDer er ingen bakterier i Ikrinka;\nstikker til tænderne.\nIcra er bedre at opbevare og spise keramik, glas eller plastikretter. Det anbefales ikke at tjene kaviar på stålapparater: det kan føre til bitterhed.\nSådan serveres kaviar\nOftest serveres kaviar på brød, kiks, tartlets eller pandekager. Ethvert bageriprodukt tørrer hurtigt eller "afbryder" smagen af kaviar. Plus denne ekstra tomme kalorier.\nDet er bedst at tjene kaviaret i halvdelen af kogt æg og skiver af agurker. For at gøre dette, tag en lang agurk, skåret i store skrå skiver, op til tre centimeter tykke. I hvert skive gør en lille rille med en teskefuld, læg kaviaret. Det vil bevare et naturligt fugtighedsniveau og friskhed i flere timer.\nPå nytårs ferie er det sædvanligt at dekorere bordet med en rød kaviar. Men alle ved ikke, at det smukke navn på etiketten "Callery Salmon Grainy" kun er et fælles navn til kaviar af forskellige fiskearter. For at gøre det nemmere for dig at vælge, fortæl mig i dag, hvad kaviar betragtes som den mest nyttige og velsmagende.\nHvad er kaldery kaviaret\nMåske kan nogen synes at være, at hele røde kaviar er det samme. Det er dog ikke. Hver art er anderledes: startende fra smag og afslutning med kindens farve og størrelse.\nOftest kan du finde på salg. Hun har Delikat smag Med knapt catchy notching bitterhed. IKRINKA Mellemstørrelse (3-5 mm), Lys Orange. Takket være den blide mur er æggene let sprængende i munden. Det er værd at bemærke, at for store æg siger, at kaviar Overearia. Og er ikke den højeste kvalitet.\nDet har Spicy smag med sennep. Ikrinka er små nok (kun 2-3 mm). På grund af overvejelsen i kosten af et bestemt farveblyant har hendes kaviar og kød en lys rød-orange farve.\nSmagen af kaviar er kendetegnet ved speciel piquancy, som i den Sennep hersker. På grund af det faktum, at fangsten af Kizhi er begrænset, er kaviar ikke let at mødes til salg. Derfor er prisen passende. Farven på den ikoniske tættere på bourgogne, tætheden er gennemsnitlig.\nDa ørreden nu aktivt vokser, er kaviaret af denne fisk ikke et knappe produkt, så det kan ofte findes på butikshylder. Størrelsen af den ikoniske er den samme som i busken (2-3 mm), sennepet er også domineret i smag.\nLækre produkt cremet smag uden nogen bitterhed. Icres Keta er de største æg (5-6 mm), hvilket betyder, at det er mere saftigt, bogstaveligt talt smeltende i munden.\nHvad kaviar er den mest lækre og nyttige\nRed Caviar har følgende gavnlige egenskaber:\nImmunitetsforøgelse: Rød kaviar er rig på fedtsyrer omega-3 og 6, som er mættede og styrker kroppen. Alt dette danner kroppens beskyttende funktioner og hjælper det med at klare forskellige infektioner.\nStyrkelse af nervesystemet og hjernen: Rød kaviar er rig på et sådant sporelement som lecithin, som har en gavnlig virkning på hjernens arbejde og nervesystemet.\nForyngelse: Mikroelementer indeholdt i ICREA bidrager til udviklingen af kollagen, som er involveret i hudregenerering og forbedrer sin tilstand.\nDet antages, at det mest lækre kaviar skal have de største æg, fordi de har en masse juice. Derfor vælger mange keti kaviar. I vores sortiment. Online Store Fish2o.Ru. Præsenterede en storslået kaviar keta. Det har en delikat cremet smag, som ikke vil forlade nogen ligeglade.\nSamtidig er Kizhis Cazhur førende inden for nytteværdi og indhold af vitaminer. Det har det største antal forskellige nyttige sporstoffer. For eksempel er det særligt rig på Vitamin D. Hvilket er nødvendigt for udviklingen af knoglevæv, normal drift af skjoldbruskkirtlen og kontroller blodtrykket. Men smagen af Cazyuch Caviar vil sætte pris på kenderne, fordi ikke alle kan lide sennepens karakteristika for hende.\nTaler om, hvad kaviar den mest lækre, det nøjagtige svar er usandsynligt, at det lykkes, fordi der ikke er smag og farve - ingen kamerater. Hvis vi taler om fordele, er alle slags røde kaviar rig på vitaminer. Men stadig den maksimale fordel af cawrous kaviar. I smag fører kaviaret af keti.\nHvilken rød kaviar kan du lide?\nPrevious: Предыдущая запись: Hvad skal man give en bedstemor til det nye år - 200 ideer om nytårs gaver fra barnebarn eller barnebarn, gør det selv og ikke kun\nСледующий: Следующая запись: Sådan konverteres Word til PDF: 4 enkle måder


Er der to veje i dansk politik?\nInden for en uge har regeringen og Socialdemokraterne spillet ud med deres velfærdsudspil, som ventes at blive det helt store tema i den kommende valgkamp. Men hvad er egentlig forskellen? Og er der nu to klare veje i dansk politik?\nOpdateret onsdag d. 22. august 2007, kl. 13.27\nPhilip Egea Flores og Uffe Tang, pef@berlingske.dk\n»Velfærd eller skattelettelser?« Eller »Velfærd og skattelettelser?« Det er groft sagt de to veje, som vælgerne kan vælge mellem ved et kommende valg, hvis man skal tro henholdsvis Socialdemokraterne og regeringen, der nu begge har fremlagt deres forslag til hvordan velfærdssamfundet skal udvikle sig fremover.\nRegeringen spillede i går ud med sin længe ventede kvalitetsreform med ikke færre end 180 konkrete forslag til, hvordan man kan forbedre kvaliteten i velfærden.\nBlandt regeringens forslag er at bruge 50 milliarder kroner til forbedringer af bygninger i den offentlige sektor blandt andet hospitaler, skoler og institutioner. Og så skal der indføres 11 såkaldte kvalitetsstandarder, så brugerne af den offentlige service ved, hvad de kan regne med.\nHos Socialdemokraterne er man ikke kommet så langt som til at sætte kroner og øre på regnestykkerne. De nøjes med at sige, at deres forslag til fremtidens velfærd vil koste »et tocifret milliardbeløb«. Altså mellem 10 og 99 milliarder kroner!\nTil gengæld er Socialdemokraterne langt fremme med deres såkaldte »velfærdsrettigheder«. Foreløbig har Socialdemokraterne fremlagt 29 meget konkrete forslag til rettigheder, som danskerne skal have i det offentlige system. Spørgsmålet er, hvad forskellen er på en »velfærdsrettighed« og en »kvalitetsstandard«.\n»Vi vil indføre nøje udvalgte kvalitetsstandarder, men de bliver udformet sådan, at kommunerne ikke bliver sat ud af spillet. Folketinget og regeringen skal ikke bestemme alting. Vi skal tage udgangspunkt i det enkelte menneskes ønsker og behov,« sagde statsminister Anders Fogh Rasmussen i går på sit pressemøde.\nDermed hentyder han til, at Socialdemokraterne kritiseres fra flere sider for at ville styre kommunerne alt for stramt. Populært sagt er det ikke en opgave for en politiker på Christiansborg at bestemme, hvor mange gange en pensionist skal i bad i Frederikshavn, mener kritikerne.\nPå den anden side mener Socialdemokraternes formand Helle Thorning-Schmidt, at regeringen stjæler med arme og ben.\n»De har forsøgt at lægge sig op ad os og kopiere vores politik. Men det er en elendig kopi. For det betyder, at borgerne ikke kan regne med, at tingene er i orden. Vores rettigheder lægger op til, at man igen kan regne med og have tillid til den offentlige sektor. Derfor skal det være noget, som borgerne har ret til,« lyder kommentaren fra S-formanden.\nFor den almindelige vælger kan det ende med at blive et spørgsmål om tro. Hvem tror de mest på? Tror de på, at regeringen reelt vil lave et kvalitetsløft, eller tror de på at regeringen - som Socialdemokraterne påstår - slet ikke kan løfte kvaliteten i velfærden, når der er blevet brugt penge til skattelettelser?\nOg det leder frem til det sted i dansk politik, hvor valget står klarest: Skat!\nSocialdemokraterne har gjort en dyd ud af at love danskerne, at de fortsat vil tage en lige så stor del af lønchecken som i dag.\n»Det bliver ikke billigere at blive dansker,« som Helle Thorning-Schmidt siger. Til gengæld vil hun love, at hun bruger alt, hvad hun kan finde på velfærd.\nDet vil regeringen ikke. I går spillede den endelig ud med skattelettelser - eller skatteomlægninger - alt efter temperament. Hvis VK-regeringen fortsætter, falder skatten. For der er både plads til skattelettelser og velfærd, mener regeringen.


: Udvikl webstedet lokalt og skub opdateringer på Remote Server ved hjælp af Git [lukket]\nUdvikl webstedet lokalt og skub opdateringer på Remote Server ved hjælp af Git [lukket]\nGitHub Crash Course for begyndere | Git-kommandoer med eksempler | Git-tutorial til begyndere - Del 3\nSammen med en ven søger vi at udvikle et websted (ved hjælp af Symfony2). Vi er på en delt hosting med SSH-adgang.\nNedenfor er det miljø, vi gerne vil opsætte:\nHer er vores første tanker om, hvordan man gør det (forudsat at Git allerede kører både lokalt og eksternt):\nGiver denne tilgang mening, hvis ikke, nogen anbefalinger?\nVær ikke krydsindlæg.\nJeg bruger personligt Git til webudvikling og har vedtaget en lignende metode med vores udviklingsserver. Jeg brugte Joe Maller's Web-Focused Git Workflow som model, og det har været ret succesfuldt.\nJoes tilgang bruger en mellemliggende "hub" -lager der er oprettet som et "bare" lager (git --bare init), fordi det er meget vanskeligt at skubbe ind i et fungerende lager. Git virker meget mere glad, når du trækker fra andre arkiver, hvorfor du hører meget om "pull anmodninger" i samfundsprojekter.\nDerfra opdateres dev-serveren (eller i dit tilfælde din delte hosting) ved hjælp af post-commit og post-update kroge der trækker ændringerne ind fra hub-arkivet. Dette giver dit team mulighed for at skubbe ændringer opstrøms i hubben og automatisk opdatere din delte hosting-konto fra det samme lager.\nDu bliver muligvis nødt til at ændre det lidt for at matche dit miljø, men jeg tror, det ville udrette alt, hvad du leder efter.\nSom anført af @Jacob Hume vil jeg have et mellemliggende lager, opsætte dit eget, brug Github eller Bitbucket. Du vil sandsynligvis støde på problemer med at synkronisere dine grene mellem flere udviklere, hvis du ikke bruger en hub. Jeg trækker normalt opdateringer til en iscenesættelses- / testserver for at sikre, at alt fungerer, og gør derefter det samme for produktionen.\nHvad tillader ikke robots.txt med Disallow: / for Googlebot-billede?\nKan jeg bruge zoho mail med domæ[email protected] uden webserver\nÉn Google Adsense-konto: to forskellige websteder. Hvordan man kombinerer?\nEr det sandt, at Google ikke kan lide at kopiere sider og ændre nøgleordene?


Jeg elsker dig med stort rødt hjerte - Valentine • morsdag\nDu er her: Start1 / butik2 / Kærlighedskort og valentines3 / Jeg elsker dig med et stort rødt hjerte - til din kærlighed eller til mors dag\n#2 Mest solgti Bryllup & samliv bryllupskort\nValentinsdag! Hvad ville din Valentine synes om dette? Valentine "Jeg elsker dig!" Disse ord har betydning over hele verden. De er på forsiden af kortet. Og er fastgjort på indersiden med et stort rødt hjerte. Morsdagskort: Også et fantastisk kort at give f.eks. 10. maj 2020 til morsdag!\nI Love You met groot rood hart - voor je lief of voor moederdag antal\nRia fra Lunteren, thien fra ZANDVOORT & 13 andre har lige bestilt dette lykønskningskort.\nVarenummer (SKU): 8945004309396 Kategorier: Kærlighedskort og valentines, Bliv vel snart kort-, styrke- og komfortkort, Bryllup & samliv bryllupskort Tags: hjerte, mødre dag, fars dag, Valentine\n2 anmeldelser af I Love You met groot rood hart – voor je lief of voor moederdag\nMed dette slående kort overraskede jeg min mand på hans fødselsdag. Hans strålende ansigt, da han åbnede dette kort, var meget rart at se. I mellemtiden brugte også et sådant kort på mors dag og på min søsters fødselsdag. Hvilke gode svar hver gang. Måske bruger jeg også dette kort en gang sammen med min dejlige nabo.\nUdførelse og kvalitet er fremragende.\nBestilte dette kort til min elsker til Valentinsdag. Hvilket dejligt kort ... sikker på, at han vil blive behageligt overrasket ... 😍


Træningskøller til funktionel styrketræning\nTræningskøller er et træningsredskab, som bruges primært til træning af overkroppen, og her bliver armene især aktiveret meget, da træningskøller er tunge. De kan fås i forskellige vægtstørrelser alt efter, hvor stor udfordring du søger. Træningskøller kaldes også Indian clubbells.\nPriser fra 99 kr\nGå til forhandler af træningskøller\nMåden du bruger en træningskølle på, er at du svinger køllen, som så aktiverere forskellige muskler i kroppen, og musklerne bliver på den måde trænet. Træning med træningskøller kaldes funktionel styrketræning, og det er en kombination styrketræning, speed/hurtighedstræning, balancetræning, smidighedstræning og reaktionstræning. Så det vil sige at du får en god all around styrke, når du træner med træningskøller.\nDu behøves ikke kun træne med en træningskølle ad gangen. Du kan også træne med 2 træningskøller samtidig, så du får aktivereret kroppen endnu mere. Her svinger du typisk begge køller på en gang, som virkelig sætter din krop på prøve. Det er lidt det jeg skrev om tidligere. Du skal holde balance, når du svinger vægtene, og så skal det også gerne gå hurtigt, så du træner din speed. Du kommer også tit ud i yderpositioner, så din smidigheds også trænes. Så der er rigtig mange positive effektivt ved træning med træningskøller.\nGetbig.dk sælger træningskøller, som du kan købe i flere forskellige vægtklasser. De har fra 2 kg og helt op til 20 kg træningskølle, hvis det skal være rigtig tungt. Prisen variere selvfølgelig alt efter, hvor tung træningskøllen skal være. Træningskøllerne fra getbig er lavet af stål, som gør køllerne utrolig holdbare, så kan derfor holde til lidt af hvert. Længde og omkreds på træningskøllerne varierer også alt efter hvor tung køllen er. Størrelsesmæssigt minder de meget om små baseball bat.\nØvelser med træningskøller\nDu kan lave rigtig mange øvelser med træningskøller, da du kan svinge dem på alle mulige måder. Jeg har fundet en video, som viser mange af øvelserne du kan lave. Der er rigtig meget inspiration af hente i denne video.\nTræningskøller og crossfit\nTræningskøller bliver brugt rigtig meget i forbindelse med crossfit, og det er lige noget for dig, som søger crossfitudstyr. Du kan jo lave alle mulige forskelllige intervaller, og træne i rigtig højt tempo med træningskøller. Det er godt alternativ til crossfit hammeren, som bliver brugt rigtig meget til crossfit. Så er det også en noget sjovere form for træning, som også er en af de store grunde til træningskøller er populære. Hvis du vil have en fed træning med træningskøller, så er det med at sætte noget godt musik på anlægget, som der er gang i, og så ellers give den fuld gas med din træningskølle.\nHvor tung skal træningskøllen være?\nHvor tung træningskøllen skal være afhænger lidt af din form, og hvad dine mål er. Hvis du vil lave træning med massere af gentagelser og hurtigere bevægelser, så er en let træningskølle på en 2-6 kg vejen frem. Det er meget lettere af svinge en let træningskølle, og du træner konditionen meget mere, når vægten er let. Hvis du søger tungere træning med træningskøller, hvor du virkelig presser din styrke, så er 8-20 kg træningskøller et godt bud. Her bliver dine muskler virkelig sat på prøve, og her kan du ikke tage så mange gentagelser, som du fx ville kunne med en let træningskølle.\nPas på dig selv og andre, når du træner med træningskøller\nTræningskøller er som sagt lavet af stål, og det gør ondt at blive ramt af køllen. Så det er en god ide at passe på dig selv og andre, når du træner med træningskøllen. Hold derfor god afstand til træningsmakker, dyr, vægge og andre genstande i det rum du træner. Hold også godt fast i køllen, når du træner, så den ikke flyver ud af dine hænder. Der sidder en stor knop i bunden af køllen, som sørger for at køllen ikke glider ud af dine hænder. Det er set før, at en træningskølle flyver afsted, og den kan udrette stor skade, hvis den kommer i høj fart. Det ville det være træls at smide tv’et derhjemme, fordi du lige skulle lave noget træning med træningskøller.\nHvor meget skal jeg træne med træningskøller?\nTræning med træningskøller er ikke så meget anderledes end almindelig træning. Så du kan bare give den gas med din træningskølle. Der er rigtig mange som fx laver styrketræning hver anden dag, så man lige får en dags pause, så kroppen kan få noget restitution. Et godt råd er at starte lige så stille ud, når du træner med træningskøller, så du ikke overanstrenger dig selv. Det er også en lidt anderledes form for træning, som kræver noget øvelse, og det tager lige tid i starten, før du finder en god rytme. Så kan du gradvist putte mere og mere træning på i takt med at du bliver mere erfaren.\nHvor lang tid holder en træningskølle?\nEn træningskøller holder i mange år, da det er lavet af sted. Det er helt klart en af de gode ting ved træningsudstyr. Når du fx køber et vægtsæt med vægtstang og håndvægte, jamen så holder det også i mange år frem, da det også er lavet af stål. Træningsudstyr er generelt en god investering, da det holder i mange år frem, og du behøves ikke gøre det store i forhold til vedligeholdelse af udstyret. Jeg vil tro at du sagtens kan have din træningskølle til rådighed mindst 10-20 år frem og hvis ikke mere. Så det er bare med at passe godt på dem, så de ikke bliver væk.\nVedligeholdelse af træningskøller\nTræningskøller kræver stort set ingen vedligeholdelse, da de er lavet af stål. Du kan eventuelt tørre dem af i ny og næ med en klud, da der kommer sved på dem, når du træner. Det er så også det eneste. Det er en god ide at opbevare køllerne inden døre, hvor der er tørt, så de fx ikke ligger i vand eller bare ligger udenfor.\nTræningskøller kan bruges ude og inde\nEn anden god ting ved træningskøller er at de kan bruges på ude og inde. Så kan du træne med dem om vinteren indenfor, og så kan du rykke ud i det gode vejr om sommeren. De er nemme at transportere, og så kan du fx træne i haven eller nede på stranden om sommeren, når solen skinner.\nForrige artikelBokseudstyr oversigt


Afslører: Ville stikke af fra tv-program – Ekstra Bladet\n6. mar. 2020 kl. 20:05\nWafande og Katerina Pitzner fik nok af 'Over Atlanten' og forsøgte at finde et fartøj, der kunne hente dem\nSe traileren for programmet her. Video: Discovery Networks Danmark\n'Over Atlanten' er et vildt eventyr, hvor de seks kendte danskere bliver presset til det yderste på de omkring 6000 kilometers sejlads fra Lanzarote til Saint Martin i Caribien.\nMed ombord er også kaptajn Jesper Bank og andre garvede sejlere som Martin Kirketerp. Men turen, der snart vises på Kanal 5 og streamingtjenesten Dplay, er langt fra den romantiserende forestilling, man kan have.\nDet afslører musikeren Wafande og diamantdronningen Katerina Pitzner, der begge deltager i den nye sæson.\n- Det var et helvede, siger Wafande bramfrit, da Ekstra Bladet møder ham på pressemødet forud for programmet.\n- Prøv at forestille dig at være fanget på en båd med 15 fremmede mennesker og ikke kunne komme væk. Det var ikke lige, hvad jeg havde forestillet mig. Jeg følte mig fanget. Jeg er et rastløst menneske, og det var ikke så inspirerende, som jeg havde håbet på, siger Wafande.\nHan indrømmer, at han havde en romantiseret forestilling om turen før afgangen fra Lanzarote.\n- Jeg havde en idé om, at jeg skulle tættere på min far, som var sømand, og den del, jeg nok ikke havde forberedt mig på, var, hvordan man sejler i virkeligheden. Man sejler jo zig-zag. Det er utroligt, så meget der er udenom. Det var hårdt arbejde, og man blev presset på søvn. Vi sov i fire timer og sejlede i fire timer i 18 dage. Der kan man godt nå at komme i jævnt dårligt humør i længden.\nI dag smiler Wafande, men det gjorde han ikke på båden. Foto: Tariq Mikkel Khan\n- Var det sådan, at du glædede dig til, at du kom i land, så du kunne slippe væk?\n- Ja, er du sindssyg. På tredjedagen skulle jeg bare væk, og så var der lang vej. Jeg forsøgte også, da vi ramte Caribiens ø-hav, at ringe til diverse marinaer, så de kunne komme og hente mig på båden. Jeg prøvede faktisk alt. Også at se om jeg kunne finde et helikopter-charterfirma eller en taxabåd, der kunne komme og hente mig og Katerina. Jeg ringede til marinaen i Saint Martin og sagde med jamaicansk accent 'ya man, please'. Jeg ville rigtig gerne væk.\nHoldet i den nye sæson af 'Over Atlanten' før afgangen. Foto: Carsten Andersen/Discovery Networks Danmark\nHelt på bølgelængde er Katerina Pitzner, der var en smule skuffet, da hun endelig fik fast grund under fødderne. Hun beskriver turen som 'grotesk'.\n- Det var en vanvittig tur på mange måder. Det er sjovt at have oplevet, men når man ikke får sin nattesøvn i 18 dage, er det ret stressende for alle. Der er en grund til, at det er blevet brugt som torturmiddel at fratage folks deres søvn, siger hun.\nDiamantdronningen bekræfter Wafandes udmelding om, at de forsøgte at komme væk.\n- Wafande og jeg havde store planer og vores tasker klar, men der blev lukket og slukket. Vi skulle ligge for anker den sidste nat, og det var virkelig, virkelig, virkelig opslidende. Vi var kommet over Atlanten, men vi får så at vide, at vi ikke kan komme i havn, fordi der ikke er plads. Jeg sagde 'stik mig nummeret til den havnekaptajn, jeg har dollar og diamanter, jeg skal fandeme nok få os ind', men jeg måtte ikke få det, griner hun og fortsætter:\n- Wafande og jeg tjekkede både taxi-boatservice, og om der fandtes über for både, da vi fik mobildækning. Vi tjekkede også for helikopter-service. Der kunne jeg godt se, at både kaptajnen og produktionslederen blev lidt blege om næbbet. Havde det været 'Diamantfamilien', var vi skredet, for der er hele præmissen, at tv-holdet følger os og ikke omvendt. Men det måtte vi ikke, og meget klogt sørgede de for at kaste anker langt væk fra land, så vi ikke kunne svømme ind.\n- Var du klar til det?\n- Ja, det kan jeg love dig for.\nKaterina Pitzner ærgrer sig over, at hun ikke kunne gå i land med en følelse af triumf. Dertil fik de seks kendisser for meget hjælp af de garvede sejlere, mener hun.\n- Jeg havde en 'var det dét'-følelse. Jeg føler ikke, jeg har præsteret noget, eller at jeg kan triumfere, siger hun og fortsætter:\n- Jeg havde måske følt det, hvis vi havde fået en båd, et søkort, en slutdestination og et 'god tur'. Så var vi blevet udfordret.\nKaterina Pitzner fik nok, da holdet ikke måtte sejle i havn. Foto: Tariq Mikkel Khan\nSelv om der var øv-momenter undervejs, så har både Pitzner og Wafande også positive ting at tage med sig hjem.\n- Når alt kommer til alt, er jeg glad for, at jeg har prøvet det. Det er den samme fornemmelse, som når folk siger 'du kan ikke sige nej til noget, du ikke har smagt'. Det var da også helt vildt smukt, men når du har set delfiner 12 gange, så er det jo bare delfiner. Fisk, siger Wafande.\nPitzner har også højdepunkter at fremhæve.\n- Jeg kan huske en fantastisk nattevagt sammen med Anders (Lund Madsen, red.), hvor han ligger på dækket og snorksover, og jeg står ved roret i to og en halv time med Martin Kirketerp, imens vi brager igennem med mellem 18 og 20 knob ind i den mørke nat. Det var fedt. Virkelig fedt. Der har været nogle fantastiske highlights, men hvis jeg skulle være med igen, skulle vi udfordres lidt mere, slutter hun.\nHoldet til den anden sæson af 'Over Atlanten' består af Wafande, Katerina Pitzner, kok Jesper Vollmer, YouTuber Julia Sofia Aastrup, kunstner Kristian von Hornstleth og tv-personlighed Anders Lund Madsen.


En billig el radiator gør sit job effektivt og behageligt\n17. marts 2015 Marie Dyr Nielsen Ikke kategoriseret\nSæt en el radiator op\nVarme er vigtig om vinteren. Hvis det ikke var for varme, var der ikke så meget at hygge omkring. Der ville ikke være så mange muligheder for at finde roen og balancen i det mindste stunder. Det er vitterligt som om, at varme er med til at skabe muligheder for hyggen og for roen. Det er vitterligt, som om menneskets kroppe har brug for et fundamentalt niveau af varme og hygge, før det kan tænke høje og klare tankerne.\nTanker behøver varme\nJa, tankerne bliver reelt set bedre, når man har det varmt og behageligt. I kulde tænker man først og fremmest meget primitivt. Man tænker på at finde varmen. Det er det, der først springer frem. Det springer nok først frem, fordi det er det første problem, der skal løses. Det handler om at redde de mest fundamentale problemer, før man er i stand til at diskutere de mere filosofiske. Varme er en af de mere fundamentale problemer, der bliver nødt til at blive redegjort for. Ved at få styr på varmen, får man altså også styr på nogle andre problemstillinger, der er værd at have gjort omkring.\nPå vej mod de høje tanker\nEn billig el radiator er det perfekte middel, når man står en kold vintermorgen uden at have styr på sine tanker. Med en billig el radiator får man det, som man gerne vil have det. Tankerne får frit spil, ligesom også mulighederne bliver gjort mere nærværende. Varme foster kreativitet. Man bliver simpelthen fri som en fugl, når først man har fået det kropsligt behageligt. Det er der ikke så meget at sige til. Det handler for så vidt om at transcendere de mere fundamentale problemstillinger, før man er i stand til at kunne varetage den opgave, der er i at være et kultiveret menneske. Med varme fra en billig el radiator er man et skridt nærmere de store tanker.\nbillig el radiatorel radiatorel varmevarme\nPrevious Post:En funkis er et solidt og eventyrligt hjem for familien\nNext Post:Gode topmadrasser garanterer komfort natten igennem


Sådan forhindrer du kommentar spam\nSådan oprettes flere nye arbejdsgrupper i Windows XP\nSådan får du internet til en Dell XPS-bærbar computer\nHardware Networking Tips\nLås ned hjemmesiden. Stop blødningen og forhindrer midlertidigt spam til spam, indtil virksomheden udfører modforanstaltninger. Senere, aktiver kommentarerne u0026 quot; på u0026 quot; at teste anti-spam programmer. En lås ned vil holde virksomhedens websted op samtidig med at du tilføjer sikkerhed i stedet for at lukke det ned og tilføje sikkerhed.\nForhindre, at nogle links klikkes på. Dette vil besejre spammerens hensigt at få folk til at klikke på linket. Spammerens link vil stadig vise sig som tekst desværre En anden måde at besejre spammeren på at få sit link klikket på, er at få det omdirigeret til et andet websted, såsom webstedet for det selskab, der angribes. Det omdirigerede websted kan være et hvilket som helst link undtagen hvad spammeren ønskede.\nAktiver indstillingen 'nofollow' på hjemmesiden s html-kode. Dette vil instruere søgemaskiner til stort set at ignorere linket. Det forhindrer ikke spam, men hvis spammeren har til hensigt at forbedre hans eller hendes hjemmesides søgemaskine rang, vil nofollow-attributten gøre det uanvendeligt.\nKontroller brugeren submisstions. Hvis en bruger gør usædvanligt høje kommentarer, skal du blokere brugeren fra at fremsætte kommentarer ved at matche brugernavnet eller ip-adressen. Bloker eventuelle spammere, der kommenterer deres egen kommentar.\nHvis spammerne har tendens til at sende de samme kommentarer, som er unikke for spammeren, skal du blokere udgivelsen af kommentarer, hvis nøgleordene er fundet.\nBrug Turing Tests, hvis spammeren implementerer et automatiseret script eller program til at skrive kommentarer. Turing-testen er en metode til hjemmesiden til at bedømme, om plakaten er computer eller menneske. Et eksempel ville være en test, som kun mennesker kan svare på. Testene skulle ændres periodisk for at være effektive. Testen er indstillet af mennesker til at udfordre softwareprogrammer.\nEn anden form for Turing Test er CAPTCHA testen. (Navnet er baseret på ordet Capture). Denne metode udfordrer et menneske til at kontrollere, om han eller hun er menneskelig. Prøven involverer fortolkning vanskeligt at læse billedord, tal eller begge dele. Det er meget udfordrende for et spammers softwareprogram at komme rundt om dette system. Fordi CAPTCHA er konfigureret af en maskine til at udfordre mennesker, betragtes testen som en Reverse Turing Test.\nGennemfør et system til at indsamle oplysninger om hver kommentar og lad software bedømme, om en kommentar er spam eller ej. Ved hjælp af denne 'distribuerede tilgang' er der indsamlet oplysninger om kommentaren fra mange kilder som andre webservere. Askimet og TypePad er to populære systemer.\nTillad en slags adgangskontrol liste. Opret et kriterium, hvor en bruger anses for at være på en 'god liste', mens andre sendes til en 'dårlig liste'. Et eksempel er at sætte en bruger på en 30 dages prøveperiode, indtil han eller hun kan skrive kommentarer. Han eller hun skal muligvis 'opføre' på hjemmesiden på en vis måde i en periode, indtil den er sat på den 'gode liste'. Adfærd er helt op til virksomhedens eller virksomhedens sikkerhedsfaglige eksperter. En bruger uden aktivitet i 30 dage kan også være genstand for undersøgelse.\nBeskyt kommentarskriptet. Et websted har kode, der gør det muligt at skrive kommentarer. Der er måder at en spammer kan finde ud af, hvordan et kommentarsystem fungerer. Ved at gøre det vanskeligt for en spammer at forstå kommentarprogrammeringen, jo vanskeligere er det for en skurkprogrammerer at oprette kode til automatisk at sende spam.\nKombineret mange eller alle af de ovenfor beskrevne fremgangsmåder. Dette vil gøre det ekstremt svært for spammere at angribe et websted, og som følge heraf vil det blive lettere at nå målet.\nHvis din hjemmeside er blevet invaderet af spammere, der specifikt sender kommentarer til kommentarafsnittet på dine websider, hvordan ville du håndtere det? Denne form for spamming kaldes kommentar spam. Her er ideer til bekæmpelse af problemet.


Billig Elektriker i Fjellenstrup ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud nu!\nFind en god elektriker i Fjellenstrup\nElektriker i Fjellenstrup gøre en række af arbejdet i hjemmet og i erhvervslokaler for at sikre den elektriske installation fungerer effektivt og til de korrekte bygningsreglementet. Elektrikere også opererer på de rigtige British Standards.\nElektriker i Fjellenstrup skal sikre, at elektriske installationer er sikre i hjemmet eller erhvervslokaler. Elektrisk test bør udføres af en autoriseret elektriker på bestemte perioder og er afhængig af den type ejendom, der testes. Elektriker i Fjellenstrup vil kontrollere for nogen forringelse og om eventuelle nye arbejde, som er nødvendigt for at bringe anlægget op til gældende standarder.\nElektrikere skal teste og certificere el-arbejde i overensstemmelse med British Standard BS7671. Som med enhver British Standard BS7671: 2001 bliver altid opdateret for at sikre den elektriske sikkerhed af din ejendom. Elektriker i Fjellenstrup vil også informere dig om eventuelle andre britiske standarder, der gælder for din el-installation. Arbejde udført af elektrikere bør kun ske i overensstemmelse med de relevante bestemmelser.\nFå 3 tilbud på elektriker i Fjellenstrup\nElektrikere løbende uddannet på de seneste regler, der påvirker både indenlandske og erhvervsejendomme. Forskellige uddannelsescentre er tilgængelige i hele Storbritannien for at støtte elektrikere med nye regler for prøvning, certificering og andre elektriske krav. Certifikater, som de elektriker i Fjellenstrup vil være fra en af de ordregivende organer, såsom NICEIC, ECA, Elecsa, Napit eller Select afhængigt af elektrikere valg.\nMange boligejere tage elektricitet for givet. Med ældre ejendomme kan være nødvendigt at blive erstattet af en kompetent elektriker i Fjellenstrupr ledninger. Det er nemt at glemme tiden kablingen i en ejendom bliver forældet og af sikkerhedsmæssige årsager skal udskiftes. Så elektrikere gør rewiring overvejende af sikkerhedsmæssige årsager, fordi gamle ledninger kan forårsage brand og elektrisk stød. Her er nogle grunde til, at du kan få brug en ReWire.\nElektriker Søndagsvang Frederikssund


News & Guides - Side 2 af 2 - WASH YOUR FACE\nMake-Up, News & Guides\nMakeup-tip til de blege\nVidste du, at der ikke bør gå mere end fire minutter, fra du kommer ud af badet, til du bør smøre din creme på?\nHvis en tørshampoo skal redde et fedtet hår, skal den have tid til at virke. Læs her, hvordan du får mest ud af din tørshampoo.\nDet mest effektive middel til at sætte gang i blodcirkulationen, fjerne døde hudceller og modvirke appelsinhud på mave, ben og arme er med en tørbørste. Det nyeste skud på stammen er tørbørster til ansigtet.\nMørke definerede vipper og smokey eyes er altid flot en fest-makeup. Vi giver et tip til, hvordan du får dine vipper til at se længere ud og dine øjne endnu mere intense.\nMange danskere har problemer med skæl, kløe og rødme i hovedbunden. Vi har kigget på, hvordan du undgår en irriteret hovedbund.


KAPITEL II OPSPARING - PDF\nDownload "KAPITEL II OPSPARING"\nAugusta Pia Lindegaard\n1 Dansk Økonomi forår 2008 KAPITEL II OPSPARING II.1 Indledning Opsparing kan forøge velfærden Fokus på husholdningernes opsparing I sidste ende er formålet med al økonomisk aktivitet at kunne forbruge. Opsparing gør det muligt at udskyde forbrug af varer og fritid fra i dag til fremtiden, og tilsvarende gør nedbringelse af opsparet formue eller låntagning det muligt at fremrykke forbrug af varer og fritid fra fremtiden til i dag. Et hovedmotiv til at spare op er ofte at opretholde et jævnt forbrug over livsløbet uanset fordelingen af indkomsten over livet. Det er velfærdsforbedrende at have denne mulighed frem for løbende at skulle forbruge hele sin indkomst. På makroøkonomisk plan indebærer en positiv nettoopsparing, at der opbygges en øget nationalformue, der øger de samlede fremtidige forbrugsmuligheder. Formålet med dette kapitel er at analysere husholdningernes opsparing. Målet er at dokumentere opsparingsadfærden og belyse, hvordan skatte- og overførselssystemet påvirker incitamenterne til opsparing og til at placere opsparingen i bestemte aktiver. Særligt fokus er der på at belyse den del af opsparingen, der planlægges til forbrug i tiden som pensionist. Kapitlet er færdigredigeret den 13. maj\n2 Arbejdsmarkedspensionerne vokser Samfundsøkonomisk gevinst ved arbejdsmarkedspensioner Velfærdsaftalen fra 2006 sikrer en fast længde for pensionistlivet Med indførelsen af arbejdsmarkedspensioner på LO/DAområdet i 1991 voksede udbredelsen af de opsparingsbaserede pensionsordninger markant. I den efterfølgende periode er indbetalingerne for de beskæftigede på disse overenskomstområder vokset til omkring 12 pct. af bruttolønnen. Samtidig er indbetalingerne også steget på en række af de områder, hvor de opsparingsbaserede pensionsordninger blev introduceret tidligere. For personer med lange videregående uddannelser ligger indbetalingerne i den offentlige sektor i dag på 17 pct. af lønnen. Denne udbygning har kun begrænset betydning for de nuværende pensionister. Blandt de kommende generationer af pensionister vil den opsparingsbaserede del af pensionen imidlertid gradvist få større vægt. Folkepensionen (grundbeløb og pensionstillæg) sikrer i dag fuldtidsbeskæftigede personer med forholdsvist lave indkomster en dækningsgrad opgjort som disponibel indkomst som pensionist i forhold til den disponible indkomst i det sidste år som erhvervsaktiv på omtrent 60 pct., hvis de ikke har supplerende indkomst. For fuldtidsbeskæftigede personer, der er placeret højere oppe i lønfordelingen, er dækningsgraden fra folkepensionen væsentligt mindre. Via opsparingsbaserede pensionsordninger er det muligt for især denne gruppe at forøge dækningsgraden som pensionist. Der er samfundsøkonomiske gevinster forbundet med udbredelsen af opsparingsbaserede pensionsordninger. For det første fører de fremtidige pensionsudbetalinger til, at udbetalingerne af pensionstillægget i folkepensionen reduceres i fremtiden, fordi dette aftrappes med udbetalingerne fra de opsparede pensioner. Dette vil aflaste skattefinansieringen af folkepensionssystemet og kan dermed bidrage til at reducere forvridende skatter. For det andet reducerer opsparingsbaserede pensioner i modsætning til folkepensionen ikke incitamenterne til beskæftigelse for den enkelte, da opsparing til egen pension normalt ikke opfattes som beskatning. I en række OECD-lande udbygges de opsparingsbaserede pensionssystemer med det formål at gøre systemerne mere robuste overfor det udgiftspres, der følger af stigninger i levetiden. Velfærdsreformen fra 2006 betyder imidlertid, at 132\n3 levetidsstigninger i Danmark giver sig udslag i en højere pensionsalder. Denne mekanisme forventes at være tilstrækkelig til at forhindre, at udgiftstrykket til folkepensionen stiger. Reformen betyder, at pensionsalderen hæves fra de nuværende 65 år til 67 år i perioden fra 2024 til Herefter indekseres pensionsalderen efter den forventede restlevetid for de på det tidspunkt 60-årige personer. På længere sigt betyder det, at enhver stigning i levetiden fører til et længere arbejdsliv, mens pensionistlivets længde holdes omtrent konstant. Fremtidens dækningsgrader vil ligge tæt på 100 pct. Andre opsparingsformer bidrager også Høje dækningsgrader frister til tidlig tilbagetrækning Analyser i dette kapitel viser, at udbygningen af opsparingen i arbejdsmarkedspensionerne kun i begrænset omfang fortrænger anden opsparing. Arbejdsmarkedspensionerne indebærer derfor et betydeligt løft i den samlede private opsparing. For store grupper af de yngre generationer, der træder ind på arbejdsmarkedet i disse år, vil folkepension, arbejdsmarkedspension og privat pensionsopsparing tilsammen sikre, at de som folkepensionister har næsten lige så mange penge til forbrug, som de vil have i deres sidste år som erhvervsaktive. De kan således forvente dækningsgrader på op mod 100 pct., hvis de trækker sig tilbage ved folkepensionsalderen. De to hovedforklaringer på denne betydelige stigning i dækningsgraden sammenlignet med nutidens pensioner er indførelsen af arbejdsmarkedspensionerne og velfærdsreformens forøgelse af folkepensionsalderen. Dermed forlænges indbetalingsperioden i forhold til det antal år, som den opsparingsbaserede pension skal udbetales over. For de befolkningsgrupper, som har supplerende opsparing ud over pensionsopsparingen, kan dækningsgraderne være langt højere. Det gælder i særlig grad boligejere med en stor friværdi. Mens det i sig selv er positivt, at en væsentlig del af fremtidens pensionister kan se frem til et højt og stabilt velstandsniveau, skaber det på den anden side visse samfundsøkonomiske udfordringer. Udsigten til en pensionisttilværelse med gode forbrugsmuligheder må formodes at friste til tidlig tilbagetrækning fra arbejdslivet. Herved lægger den 133\n4 store opsparing pres på det fremtidige arbejdsudbud og virker isoleret set imod intentionen i velfærdsaftalen. og efterlønnen trækker til dels i samme retning Erstat toårsreglen med en treårsregel Overførsels- og skattesystemet gør det billigt at trække sig tidligt tilbage Nogle lejere taber penge, hvis de øger deres opsparing Efterlønnen giver et tilskud til tidlig tilbagetrækning selv for personer med store arbejdsmarkedspensioner, blot de opfylder toårsreglen. Man må derfor forvente, at en stigende andel af fremtidens pensionister vil forlænge pensionsperioden med tre års efterløn. Dog er det ikke er muligt at trække sig tilbage for egne midler før efterlønsperioden og samtidig bevare retten til efterløn, fordi toårsreglen kræver timers beskæftigelse inden for de sidste to år før tilbagetrækningen på efterløn. Det betyder, at efterlønnen rent faktisk indeholder en effektiv mekanisme til at sikre, at stigninger i pensionsalderen får gennemslag på den faktiske tilbagetrækningsalder. På denne baggrund foreslås det, hvis afskaffelse af efterlønnen ikke er politisk mulig, at gennemføre en skærpelse af toårsreglen ved at ændre den til en treårsregel og samtidig øge kravet til beskæftigelsesomfanget tilsvarende. Det vises i kapitlet, at det er forholdsvist billigt for den enkelte at trække sig tidligt tilbage for at gå på efterløn, hvis prisen herved opgøres som tabte pensionsudbetalinger. Kombinationen af et progressivt skattesystem og et overførselssystem, hvor indtægter fra bl.a. pensionsformuer modregnes i offentlige ydelser, er årsagen hertil. En gennemgang af den marginale afkastbeskatning for forskellige opsparingsformer afslører, at der er flere uhensigtsmæssigheder i samspillet mellem skatte- og overførselsindkomstsystemet, som bør rettes op. Den sammensatte afkastbeskatning er særligt høj for lønmodtagere, der ikke betaler topskat. Denne gruppe udgør ca. 60 pct. af samtlige fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere. Gruppen oplever en merskat som følge af, at indbetalinger til pensionsordninger fradrages til en skattesats, der er lavere end den sammensatte skattesats som pensionister. Forskellen er så markant, at der er direkte tab forbundet med indbetalinger til pensionsordninger i de sidste år op mod pensionsalderen. Særligt hårdt ramt er lejere, der er berettiget til boligydelse som pensionister. 134\n5 Afskaffelse af pensionstillægget suppleret med tvungen opsparing reducerer den sammensatte beskatning af opsparing Kapitlets indhold Det offentlige overførselssystem er ikke i tilstrækkeligt omfang tilpasset udbredelsen af de opsparingsbaserede pensioner. En tilretning af pensionssystemet, der indebærer en fremtidig afskaffelse af pensionstillægget og den supplerende pensionsydelse, så folkepensionen alene består af det nuværende indkomstuafhængige grundbeløb, vil øge tilskyndelsen til at foretage pensionsopsparing, også for personer der ikke betaler topskat. En afskaffelse af pensionstillægget vil selvsagt ramme grupper, der i dag har adgang til denne ydelse. Dette kan dog i vid udstrækning undgås, såfremt ændringen suppleres med indførelsen af en tvungen opsparing for dem, der i dag ikke er dækket af arbejdsmarkedspensionerne. For ledige eller grupper uden for arbejdsmarkedet får staten forpligtigelsen til at indskyde penge på pensionsordningen. En sådan omlægning vil reducere modregningen af de offentlige ydelser i pensionslivet. Herved øges incitamentet til at forøge sin opsparing, og incitamentet til at gå tidligt fra arbejdsmarkedet reduceres. I afsnit II.2 beskrives opsparingen i Danmark på såvel samfundsøkonomisk niveau som på husholdningsniveau. Det illustreres, hvem der sparer op, og i hvilke aktiver opsparingen finder sted. I afsnit II.3 analyseres det nærmere, hvem der sparer op til pensionen og i hvilket omfang. Dernæst undersøges det, hvor meget arbejdsmarkedspensionerne fortrænger anden opsparing. I afsnit II.4 analyseres dækningsgraden for såvel nutidens som fremtidens pensionister. Beskatning af opsparing, der finder sted i en pensionsordning, i banken eller i en bolig behandles i afsnit II.5. I afsnit II.6 præsenteres politikforslag på basis af analyserne. II.2 Opsparing og formue i Danmark Udsving i opsparingen gennem tiden Den nationale opsparingskvote, der er summen af den offentlige og private sektors opsparingskvote, har udvist stor variation de seneste 40 år, jf. figur II.1. Fra at udgøre næsten 25 pct. inden den første oliekrise i 1973 er den faldet til 14 pct. i begyndelsen af firserne. Siden er den steget til over 25 pct. i\n6 Figur II.1 Pct Opsparingskvote og betalingsbalance Bruttoopsparing Betalingsbalance (h.akse) Pct Anm.: Kvoterne er bruttostørrelser opgjort som andel af BNP. Kilde: Danmarks Statistik, ADAM s databank. -8 Opsparingen er konjunkturafhængig Faldet i den samlede opsparing igennem 1970 erne skal primært tilskrives fald i den offentlige opsparing, der kan henføres til dårlige konjunkturer og ekspansiv finanspolitik, jf. figur II.2. Stigningen siden begyndelsen af 1990 erne er ligeledes drevet af stigninger i den offentlige opsparing. Figur II.2 Pct Opsparingskvoter Privat sektor Offentlig sektor Kilde: Danmarks Statistik, ADAM s databank. 136\n7 Realrenteafgift, offentlig opsparing og betalingsbalance Strukturel stigning i den private opsparing International sammenligning Fra midten af 1980 erne til midt i 1990 erne blev der gennemført en række indgreb for at nedbringe underskuddet på betalingsbetalingsbalancen blandt andet gennem tiltag, der skulle øge den offentlige opsparing. I 1984 blev der indført en realrenteafgift på opsparing i pensionskasser, livsforsikringsselskaber, pengeinstitutter m.m. Afgiften tilstræbte at sikre en realrente efter skat på 3,5 pct. Frem til midten af 1990 erne var realrenteafgiften en betydelig indtægtskilde for staten, og den bidrog kraftigt til den offentlige opsparing i samme periode. Der skete et skift i den private opsparing i begyndelsen af 1980 erne, hvor opsparingsniveauet midlertidigt steg til et niveau, der ligger tæt på det nuværende niveau. Parallelt med tiltagene for at øge den offentlige opsparing blev der gennemført en række reformer for at gøre det mere attraktivt for private at spare op. Blandt andet skattereformen, der blev implementeret i 1987, som reducerede skatteværdien af rentefradraget for private og dermed gjorde det dyrere at låne. Denne udvikling i kapitalindkomstbeskatningen blev yderligere forstærket med skattereformen fra Selvom den private opsparingskvote er skiftet op på et højere niveau siden midten af 1980 erne, og det offentlige overskud er højt i en international sammenligning, ligger den samlede danske opsparingskvote på et niveau, der omtrent svarer til gennemsnittet af de OECD-lande, vi normalt sammenligner os med, jf. tabel II.1. De fleste OECD-landes opsparingskvoter varierer omkring pct. Undtagelserne er Island, Storbritannien og USA, der ligger forholdsvis lavt, og Norge, der har en høj opsparingskvote. 137\n8 Tabel II.1 Nationale opsparingskvoter i en række OECD-lande Canada 20,6 23,0 21,4 21,0 21,2 22,9 23,8 24,2 24,1 Danmark 21,7 22,8 22,9 23,3 23,1 22,3 24,6 25,5 25,6 Finland 25,2 28,8 29,5 28,6 24,9 26,4 25,2 26,7 27,3 Frankrig 22,4 22,1 22,0 20,3 19,8 20,0 19,3 19,8 20,7 Holland 26,7 23,9 23,9 22,2 24,8 27,5 26,7 28,3 26,8 Island 15,1 13,1 16,9 19,7 15,0 13,7 11,9 8,8 12,9 Norge 28,5 35,4 35,1 31,5 30,5 32,7 36,8 38,1 37,7 Spanien 22,2 22,3 22,4 23,4 23,9 23,0 22,1 21,9 21,5 Storbritannien 16,0 15,4 15,6 15,8 15,7 15,9 15,0 15,0 15,9 Sverige 21,6 22,2 21,4 20,7 23,8 23,1 24,2 25,0 26,2 Tyskland 20,1 20,0 19,6 19,3 19,4 21,2 21,6 22,7 24,6 USA 17,4 16,5 15,3 14,0 13,7 13,9 13,8 13,9 13,2 Anm.: Opsparingskvoterne er bruttostørrelser opgjort som andel af BNP. Året 2007 er baseret på skøn. Kilde: OECD, Economic Outlook 82, december 2007, samt egne beregninger. Husholdningernes finansielle formue De danske husholdningers finansielle nettoformue er den formue, som danskerne netto ejer af finansielle midler, dvs. værdipapirer, pensionsformuer, likvide beholdninger mv. fratrukket lån og øvrige finansielle passiver. Ved udgangen af 2006 var den danske finansielle nettoformue på mia. kr., omtrent svarende til to tredjedele af bruttonationalproduktet, jf. tabel II.2. I 2000 var den finansielle nettoformue på 617 mia. kr. Den faldt herefter til 428 mia. kr. i 2002, hvilket skyldes en afmatning på aktiemarkederne og en øget låntagning i den periode. Siden er nettoformuen steget hvert år. 138\n9 Tabel II.2 Husholdningernes finansielle aktiver og passiver Mia. kr Finansielle aktiver Aktier og andre ejerandelsbeviser Nettoinvesteringer Omvurderinger a) Nettoformue i livsforsikring/pensionsreserver Nettoinvesteringer Omvurderinger a) Sedler, mønt og andre aktiver Nettoinvesteringer Omvurderinger a) I alt Nettoinvesteringer Omvurderinger a) Finansielle passiver I alt Nettoinvesteringer Omvurderinger a) Finansiel nettoformue Nettoinvesteringer Omvurderinger a) a) b) Omvurderinger indeholder nettokapitalgevinster. Der er fratrukket 40 pct. skat af formuen i livsforsikrings- og pensionsreserver. Anm.: Tallene er opgjort i løbende priser ultimo året. Posten sedler, mønt og andre aktiver indeholder følgende: indskud inkl. sedler og mønt, værdipapirer undtagen aktier og øvrige aktiver. Kilde: Danmarks Statistik, Nationalregnskabet. Den finansielle formue stiger Aktiekursfaldet i bevirker, at formuen i livsforsikrings- og pensionsreserver er nogenlunde konstant til og med 2002, hvorefter den vokser frem til og med Formuen i aktier og andre ejerandelsbeviser er faldet frem til og med 2002, hvilket ligeledes skyldes aktiekursfaldet i perioden. Siden er den steget. Fra 2004 til periodens udløb 139\n10 er stigningen kraftig. Det ses, hvordan danskernes optag af lån mv. er steget fra mia. kr. i 2000 til mia. kr. i Væksten i låntagningen er dels et udtryk for, at arbejdsmarkedspensionernes indførelse har reduceret behovet for anden opsparing med henblik på at udjævne forbruget over livet, og dels et udtryk for, at husholdningernes samlede aktiver, det vil sige inklusive boligformue, er vokset betydeligt gennem perioden, hvilket ligeledes trækker i retning af øgede finansielle passiver med henblik på udjævning over livsforløbet. hvilket skyldes store kursgevinster Kraftige stigninger i både finansiel nettoformue og boligformuen Udviklingen på de finansielle markeder har stor betydning for udviklingen i den finansielle formue. De store formuestigninger efter 2002 skyldes primært kursstigninger på aktier og andre ejerandelsbeviser. Således var transaktionsniveauet for aktier og andre ejerandelsbeviser -14 mia. kr. i Alligevel steg den samlede værdi med 209 mia. kr. For livsforsikrings- og pensionsreserver ses, at transaktionsniveauet varierer mellem 26 mia. og 41 mia. kr. I 2000 og 2001 udhules denne opsparing delvist af kurstab, mens opsparingen suppleres af meget store kursstigninger i 2004 og Udover den finansielle formue udgør boligformuen en væsentlig del af husholdningernes samlede formue, jf. figur II.3. Figuren viser udviklingen i den finansielle nettoformue og boligformuen. Den finansielle nettoformue steg kraftigt i perioden , mens hele perioden fra 2000 til 2006 er præget af store stigninger i boligformuen. 140\n11 Figur II.3 Mia. kr Boligformue og finansiel nettoformue Finansiel nettoformue Boligformue Anm.: Boligbestanden er opgjort som mængden af ejerboliger (huse, ejerlejligheder, sommerhuse mv.). Andelsboliger er ikke inkluderet. Boligformuen og prisændringer er beregnet på baggrund af et kontantprisindeks for en-familiehuse. Det antages således, at lejligheder og sommerhuse har samme prisudvikling som enfamiliehuse. Boligbestanden omfatter kun bygningerne eksklusive grund, hvorfor boligformuen er undervurderet. Kilde: Danmarks Statistik, ADAM s databank og egne beregninger. Stigning i boligformuen skyldes stigninger i kontantpriserne Fra 1999 aftog stigningerne i boligformuen fra 8 pct. årligt til ca. 4 pct. i 2003, jf. figur II.4. Siden er stigningerne taget kraftigt til kulminerende med en stigning på over 24 pct. i De kraftige boligformuestigninger er næsten udelukkende drevet af stigende kontantpriser. 141\n12 Figur II.4 Mia. kr Ændringer i boligformuen Boligformue Ændring i boligbestanden (h.akse) Ændring i kontantpris (h.akse) Pct Anm.: Jf. figur II.3. Kilde: Danmarks Statistik, ADAM s databank og egne beregninger. 0 Opsamling: den private og offentlige opsparing er steget Den samlede nationale opsparing er steget siden midten af 1980 erne. Gennem 1980 erne og 1990 erne blev der gennemført en række tiltag for at øge den offentlige og private opsparing. Begge er da også steget i samme periode. Den nationale opsparing er nu på niveau med gennemsnittet i de lande, vi normalt sammenligner os med. Siden 2002 er der sket en kraftig stigning i husholdningernes finansielle aktiver og boligformue. Dette skyldes både kursstigninger på aktier og stigende kontantpriser på ejerboliger. I det følgende ses nærmere på den private opsparing og formue. Opsparingsformer og muligheder Bunden pensionsopsparing og andre opsparingsformer Kontanter, aktier og obligationer er likvide aktiver Den private opsparing kan placeres i tre hovedtyper af fordringer: frie finansielle fordringer, boligformue og pensionsformue. Hver af de tre typer beskattes efter individuelle regler. I princippet kan enhver opsparing anvendes til pension ved tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet. Opsparing på en bankbog, i aktier og obligationer er likvide aktiver, dvs. aktiver, der kan realiseres med det samme og anvendes til forbrug. Således giver opsparing i likvide aktiver den enkelte mulighed for til enhver tid at bruge af opsparingen, 142\n13 uanset om det sker før eller efter tilbagetrækningstidspunktet. Der er betalt indkomstskat og arbejdsmarkedsbidrag af indbetalinger. Opsparing i likvide aktiver er ikke skattebegunstiget Opsparing i egen bolig Beskatning af egen bolig Bunden pensionsopsparing er skattebegunstiget Positive renteindtægter fra en bankkonto eller obligationer beskattes som kapitalindkomst. Dog er kursgevinster på obligationer skattefrie, hvis den pålydende rente er større end mindsterenten. Udbytter og realiserede kursgevinster af aktier beskattes efter en særskilt progressiv skala. Opsparing i egen bolig forudsætter ofte en indkomst af en vis størrelse. Det giver mulighed for at opbygge en formue gennem afbetalinger på huslån og investeringer i boligen. Friværdien i boligen er et aktiv, der kan realiseres og benyttes til forbrug enten ved at optage et lån eller ved at sælge boligen og flytte i en billigere bolig eller lejebolig. Husholdningers opsparing i egen bolig beskattes med almindelig indkomstskat og arbejdsmarkedsbidrag. Kapitalgevinster beskattes ikke ved salg, som tilfældet er ved aktier. Derimod betales der ejendomsværdiskat af boligformuen: 1 pct. af ejendomsværdien og 3 pct. af den del af værdien, der overstiger 3,04 mio. kr. Som følge af skattestoppets nominalprincip betales der ikke ejendomsværdiskat af værdistigninger, der skyldes højere kontantpriser. Men større investeringer i forbedringer af boligen f.eks. tilbygninger beskattes med ovennævnte satser. Dog tilbageføres investeringen til et prisniveau, der omtrent svarer til niveauet i Herudover betales der grundskyld af den offentlige vurdering af grundens værdi. Grundskyldssatserne varierer fra kommune til kommune og ligger mellem 16 og 34 promille. Ovennævnte opsparingsmuligheder er kendetegnet ved, at opsparingen ikke er målrettet pension, men dog kan anvendes hertil. Andre opsparingsformer er målrettet pension. Bunden pensionsopsparing er netop kendetegnet ved, at midler båndlægges med henblik på at blive udbetalt som pension. Bundne pensionsopsparingsordninger er skattebegunstigede. En væsentlig forskel i forhold til opsparing i frie aktiver er, at kapitalafkastet kun beskattes med 15 pct. i såvel bindings- som udbetalingsperioden. Bundne pensions- 143\n14 ordninger kan have karakter af frivillige individuelle ordninger, som aftales med en bank eller pensionsselskab, eller tvungne fælles ordninger, der f.eks. gælder for alle på et bestemt overenskomstområde (arbejdsmarkedspension). Ratepension, livrente eller kapitalpension Livrente er livsvarig Ratepension udbetales i en begrænset årrække Der findes umiddelbart tre typer af bundne pensionsordninger: ratepension, livrente og kapitalpension. Disse adskiller sig ved, hvordan pensionen kommer til udbetaling, og hvordan pensionsindbetalinger og udbetalinger beskattes. Ordningerne tegnes i et pengeinstitut eller et forsikringsselskab. Pensionsordninger i et pengeinstitut er personlige opsparingsordninger. I tilfælde af død tilfalder opsparingen arvingerne. Pensionsordninger under lov om forsikringsvirksomhed kan indeholde forsikringselementer og er således betinget af, at forsikringstager er i live. En eventuel restformue på dødstidspunktet fordeles mellem de øvrige forsikringstagere. Livrente er en livsvarig annuitet, det vil sige en pension, der kommer til udbetaling som en løbende ydelse. Udgangspunktet er, at livrenten udbetales, fra man bliver pensioneret, til man dør. Den kan derfor kun tegnes i et forsikringsselskab. Indbetaleren kan dog vælge at få livrenten udbetalt over en begrænset periode på mindst ti år. Livrenten kan kun udbetales efter, man er fyldt 60 år. Indbetalinger til en livrente kan fratrækkes den personlige indkomst. Dog betales der arbejdsmarkedsbidrag på indbetalingstidspunktet. Udbetalinger indkomstbeskattes som personlig indkomst. Ratepension udbetales i lige store rater over en periode på mindst ti år og højst 25 år. Den kan tidligst komme til udbetaling, efter man er fyldt 60 år, og den sidste rate skal være udbetalt, inden man er fyldt 85 år. En ratepension kan ændres til livrente, dog kun hvis det sker, før pensionsudbetalingerne starter. Indbetalinger til en ratepension kan skattemæssigt fratrækkes i den personlige indkomst. Således betales der kun arbejdsmarkedsbidrag af indbetalinger. Udbetalinger beskattes som personlig indkomst. 144\n15 Kapitalpension udbetales som en engangssum 60 pct. afgift ved ophævelse Tvungen Pensionsopsparing: ATP er for lønmodtagere og modtagere af indkomstoverførelser SP er for stort set alle Kapitalpension udbetales som en samlet sum. Den kan tidligst komme til udbetaling, når man er fyldt 60 år, og senest inden man er fyldt 70 år. Kapitalpension er fleksibel, idet den til enhver tid kan konverteres til en ratepension eller livrente. For topskatteydere er dette dog ikke optimalt, da indbetalinger ikke kan fratrækkes i topskatten til kapitalpension. Det kan de derimod for rate- og livrentepensioner. Årlige indbetalinger på op til kr. kan fratrækkes den personlige indkomst. Dog betales der arbejdsmarkedsbidrag og eventuel topskat af indbetalingerne. For kapitalpensioner oprettet efter 1980 betales der 40 pct. i afgift til staten, når pensionen udbetales. Det gælder for alle tre pensionsordninger, at såfremt de ophæves, før personen er fyldt 60 år, betales en afgift på 60 pct. Arbejdsmarkedspension, Arbejdsmarkedets Tillægspension (ATP) og Den særlige pensionsopsparing (SP) er tvungne lovgivningsfastlagte pensionsordninger rettet mod lønmodtagere og ledige på arbejdsmarkedet. SP omfatter også selvstændige erhvervsdrivende. Tvangen består i, at personer, der hører ind under ordningerne, ikke har mulighed for at fravælge at indbetale til ordningerne. ATP er en obligatorisk pensionsordning for lønmodtagere og personer på overførselsindkomster. ATP-bidraget er et fast månedligt beløb, som ikke afhænger af indkomsten. Bidragets størrelse afhænger af, om man er deltids- eller fuldtidsansat, og hvilken ordning der er aftalt i den kollektive overenskomst. ATP kan udbetales fra 65 år og resten af livet. Hvis det opsparede beløb er meget lille, udbetales den som et engangsbeløb. ATP-indbetalinger er ikke skattepligtige, og ATP-udbetalinger beskattes som personlig indkomst. SP er en obligatorisk pensionsordning for lønmodtagere, personer på overførselsindkomster samt selvstændige erhvervsdrivende. Den blev indført i 1998, men er suspenderet i SP-bidraget beregnes som 1 pct. af den del af bruttolønnen, som der også betales arbejdsmarkedsbidrag 145\n16 af. Der betales ikke indkomstskat af SP-bidraget, og SPudbetalinger beskattes med indkomstskat. Arbejdsmarkedspension er et led i ansættelsen Tjenestemandspension Overblik over opsparingsformer En arbejdsmarkedspension er en pensionsordning, der er aftalt som led i et ansættelsesforhold eller en kollektiv overenskomst mellem arbejdsmarkedets parter. I den offentlige sektor samt på LO/DA-området udgør arbejdsmarkedspension en del af den kollektive overenskomst. På det private arbejdsmarked uden for LO/DA-området er billedet mere broget. I nogle virksomheder er det op til lønmodtagerne selv at spare op til pensionen, mens andre virksomheder har indgået aftaler om arbejdsmarkedspensionsordninger. Pensionsbidraget er ofte aftalt som en andel af lønnen. Arbejdsmarkedspension kan udbetales som livrente, ratepension eller kapitalpension. Tjenestemandspension omfatter tjenestemænd i den offentlige sektor. Der indbetales ikke pensionsbidrag. Niveauet for pensionsudbetalingerne afhænger af alder, anciennitet og løntrin på tilbagetrækningstidspunktet. Udbetalinger fra en tjenestemandspension indkomstbeskattes, men der betales ikke arbejdsmarkedsbidrag. De forskellige opsparingsformer er således karakteriseret ved, om de er tvungne eller frivillige, og ved om opsparingen er bundet til pension. ATP, SP og mange arbejdsmarkedspensionsordninger er både tvungne og bundne opsparingsordninger. Opsparing i likvide aktiver og egen bolig er frivillig opsparing, der ikke er bundet til pension. Individuelle arbejdsmarkedspensioner er frivillige opsparingsordninger, der er bundet til pension. Udviklingen i den individuelle opsparing Udvikling i opsparing for de årige I dette afsnit beskrives udviklingen i forskellige opsparingsformer med fokus på individuel opsparing til pension. Vi ser på befolkningen mellem 30 og 55 år. Afgrænsningen mindsker risikoen for, at studerende og personer i tilbagetrækningsalderen slører analyserne, men samtidig dækkes den årrække, hvor den primære pensionsopsparing skal ligge. 146\n17 Trækker skat af pensionsindbetalinger Den gennemsnitlige opsparing stiger Anden opsparing meget varierende Indbetaling til pensionsordninger adskiller sig som nævnt fra de øvrige opsparingsformer ved, at der ikke betales indkomstskat ved indbetaling. Derimod betales der skat ved udbetaling. For at kunne sammenligne omfanget af de forskellige opsparingsformer er der i det følgende trukket 40 pct. skat af alle indbetalinger på pensionsordninger. Dette svarer til, at udbetalinger fra pensionsordninger kun beskattes med bundskat. At opsparingen er steget siden slutningen af 1990 erne ses også, når opsparingen opgøres pr. person, jf. figur II.5a. Det fremgår, at pensionsindbetalingerne er stigende over hele perioden Anden opsparing viser store udsving. Anden opsparing består blandt andet af ændringer i friværdier i egen bolig, ændringer i bank-, obligations- og pantebrevsbeholdningerne og ændringer i kursværdien af aktiebeholdningerne, jf. figur II.5b. Denne post består både af nettoopsparing og kursgevinster. De store udsving skal primært tilskrives udviklingen i aktiekurser og ejendomspriser. Ændringer i værdien af boliger slår direkte ind på opsparingen og formuen. Figur II.5a Pensionsopsparing og anden opsparing Figur II.5b Anden opsparing 2005-kr Pensionsindbetalinger Anden opsparing Afkast af pensionsdepot 2005-kr Kursværdi af danske aktier Indestående i pengeinstitutter Øvrige Friværdi Anm.: Gennemsnit pr. person i alderen år. Friværdi er beregnet som den offentlige kontantvurdering fratrukket eventuel gæld til pengeinstitutter, realkreditinstitutter mm. Der er fratrukket 40 pct. skat af pensionsindbetalingerne. Afkast af pensionsdepoter er kun opgjort fra 2001 og frem. Kilde: Egne beregninger på baggrund af registerdata. 147\n18 Øget pensionsindbetaling drives af øget indbetaling til arbejdsmarkedspensioner Stigningen i pensionsindbetalingerne er drevet af væksten i arbejdsmarkedspensionerne, jf. figur II.6. De gennemsnitlige indbetalinger til pension via arbejdsgiverne er steget fra ca kr. pr. person i 1995 til knap kr. pr. person i 2005 (målt i 2005-kroner). Udviklingen er et resultat af den fortsatte udbygning af arbejdsmarkedspensioner siden Det har medført, at arbejdsmarkedspensioner i 2005 udgjorde 78 pct. af den samlede pensionsopsparing mod 60 pct. i Figur II kr Pensionsindbetalingernes underkomponenter Arbejdsmarkedspensioner Kapitalpensioner Private rate- og livrentepensioner ATP Særlig Pensionsopsparing Anm: Gennemsnit pr. person i alderen 30 til 55 år. Der er fratrukket 40 pct. skat af pensionsindbetalingerne. Kilde: Egne beregninger på baggrund af registerdata. Private pensionsindbetalinger er stadig store Indbetaling til private kapitalpensioner er faldet med godt kr. pr. person over perioden Størstedelen af faldet er sket mellem 1997 og Årsagen er formentlig, at fradragsreglerne for indbetalinger til kapitalpensioner blev ændret i 1998, så indskud kun kunne trækkes fra i mellemskatten mod tidligere at være fradragsberettiget i topskatten. Faldet i kapitalpensionsindbetalingerne modsvares stort set af øgede indbetalinger til rate- og livrentepensioner. Således faldt de samlede private ikkearbejdsgiveradministrerede pensionsindbetalinger kun lidt i den betragtede periode, selv om der er sket en betydelig udbygning af arbejdsmarkedspensionerne. 148\n19 ATP s andel af den samlede pensionsopsparing er aftagende Stadig flere arbejdsmarkedspensioner placeres i ratepensioner Indbetalinger til SP og ATP udgør en mindre, men ikke ubetydelig del af den gennemsnitlige pensionsopsparing. ATP s andel af den samlede pensionsopsparing faldt fra omkring 6 pct. i 1995 til under 3 pct. i Det er en konsekvens af, at det reale ATP-bidrag faldt i perioden, mens øvrige pensionsindbetalinger er vokset. Oprettelsen i 1998 og siden suspensionen af SP-ordningen i 2004 har også haft betydning for opsparingen. SP-ordningens ene pct. af bruttolønnen bidrog i 1998 med 10 pct. af den samlede opsparing på pensionsordninger. Omkring halvdelen af indbetalingerne til arbejdsmarkedspensioner i 2005 blev indbetalt på livrenteordninger, jf. figur II.7. Ratepensionsordninger udgjorde mere end en tredjedel af indbetalingerne, mens kapitalpensioner stod for resten. Gennem de seneste ti år har indbetalinger til ratepension udgjort en kraftig voksende andel af de samlede indbetalinger. Figur II kr Indbetaling til arbejdsmarkedspensioner Livrente Ratepension Kapitalpension Anm.: Se figur II.6. Kilde: Egne beregninger på baggrund af registerdata. 149\n20 Udbygning og udbredelse af bunden pensionsopsparing Flere sparer op til pension og mere Lønmodtagere på LO/DA-området påbegyndte arbejdsmarkedspensionen i 1993 Stigningen i pensionsopsparingen skyldes, at flere sparer op i bundne pensionsordninger, og at de gennemsnitlige pensionsopsparingsrater er steget. Pensionsopsparingsraten er pensionsindbetalingernes andel af indkomsten. Udbredelsen af opsparingsbaserede pensionsordninger organiseret af arbejdsgivere og omfanget af indbetalinger på disse ordninger er steget betydeligt de seneste 20 år. Dette er gradvist blevet aftalt i overenskomsterne, jf. figur II.8. Figuren viser overenskomstfastsatte pensionsbidragssatser for lønmodtagere på forskellige overenskomstområder. Satserne er opgjort som det arbejdsgiveradministrerede pensionsbidrags andel af lønnen, hvor lønnen er inklusive skat og arbejdsmarkedsbidrag. Det fremgår dels, at bidragssatserne er blevet forøget, og dels at de ansatte under LO på det private område har fået arbejdsmarkedspensionsordninger. Overenskomsterne mellem LO og DA i 1991 indeholdt det første element af generelle arbejdsmarkedspensioner på det private område med start i Bidraget var det første år på 0,9 pct. af lønnen, men har været gradvist stigende i den efterfølgende periode og vil i 2008 eller 2009 nå et niveau på 12 pct. for de fleste LO/DA-overenskomster. Der er således etableret omfattende pensionsordninger i løbet af en kort årrække. 150\nPENSIONSNOTAT. Er det efter din mening en god idé, hvis selvstændige erhvervsdrivende tvinges til at spare op i en pensionsordning?\nSelvstændige og pensionsopsparing Regeringen har i regeringsgrundlaget for trekløverregeringen For et friere, rigere og mere trygt Danmark bebudet en pensionsreform, der skal øge opsparingen til en tryg