5 storytelling-teknikker, der løfter dine tekster fra pyt til poesi - UNGKOM\nIben sidder på trappestenen og stirrer på æbletræets nøgne grene, som vinden får til at skurre frem og tilbage over den hvidkalkede mur. Hun lader tankerne glide tilbage til for et par måneder siden, hvor trappestenen var lun at sidde på. Ikke kun fordi solen havde været gavmild med strålerne, men også fordi hun ikke sad der alene. Det gør hun nu. Hun er udsultet på kropslig kontakt og længes efter at forsvinde ind i den store favn, der på trods af sit svingende serviceniveau kunne fylde Royal Arena med sine kærlighedserklæringer. Nu lever hun livet farligt og med øjet halvt på klem. Alt imens hun med næb og klør forsvarer sit baggårdskattehjem.\nKan du se, hvad jeg lige gjorde?\nJeg brugte storytelling til at få dig hertil.\nStorytelling (eller på jysk: historiefortælling) er en disciplin, der går ud på at puste liv i tekster ved hjælp af formidlingsteknikker, der spiller på følelser frem for fornuft.\nMange virksomheder anvender i dag storytelling som strategisk værktøj til at fange målgruppens opmærksomhed. Hvorfor? Fordi tekster, der spiller på følelser, lagres bedre i hukommelsen og sætter et større aftryk hos modtageren, end fagtekster formår.\nSom kommunikatør giver det ikke kun mening at bruge storytelling, når du producerer content for den virksomhed, du arbejder hos. Du kan også have stor gavn af at anvende de litterære greb i dine egne tekster. Vi snakker jobansøgninger, SoMe-opslag – ja, sågar i dine LinkedIn-kommentarer, hvor dine skriveevner bliver eksponeret for hele dit professionelle netværk.\nHer deler jeg fem storytelling-teknikker, der giver dine tekster et gevaldigt løft, og som gør dig til en bedre kommunikatør.\n1. Drop facaden\nTror du, at du skal bruge akademiker-lingo og prætentiøse formuleringer, hvis du gerne vil opfattes som en kompetent kommunikatør?\nDu har langt større chancer for at nå din modtager, hvis du taler til vedkommende i øjenhøjde.\nDrop facaden og flet noget personlighed ind i dine tekster. Gør det nemt for din modtager at forstå det, du skriver, og vær ikke bange for at blive opfattet som uintelligent.\nDe fleste ved heldigvis, at det kræver en stor portion hjerneceller at tage et komplekst emne og formidle det på en måde, som selv din golden retriever forstår.\nOkay, der strammer jeg den måske en smule. Men du ved, hvad jeg mener.\n2. Tal til sanserne\nSneen knaser under dine fødder. Vinden er gået i hi. Eftermiddagssolen hviler på hustagene og varmer dine hybenrøde kinder. Den rygende kakao prikker på tungespidsen. Ilden og det tørre træ knitrer i pejsen.\nLænges du også efter en søndagsgåtur med sne i vindstille solskin, efterfulgt af varm kakao og indehygge? Også mig.\nEn af de mest succesfulde genveje til at ramme din modtager lige i solar plexus er gennem sanser. Sanser gør os nemlig ikke kun i stand til at sætte flere detaljer på historien. De skaber også en større følelsesmæssig respons og danner billeder i hovedet, så historien fremstår mere levende.\nDerfor: Frem med sanseapparatet, når du skriver. Gå i detaljer. Skab en oplevelse for din læser.\n3. Brug velkendte referencer\nAlle ved, at Royal Arena er et stort event- og koncertsted, der kan rumme mange mennesker. Derfor behøvede jeg i min indledning heller ikke fortælle, at der var tale om mange kærlighedserklæringer, da jeg beskrev Ibens forhold til sin ejer.\nVelkendte referencer er fantastiske. Ikke kun fordi de ligesom sanser gør dine tekster mere levende. De bringer også dig og din læser tættere på hinanden.\nNår du beskriver ting, som du forventer, at din modtager kender til, taler du til læserens kompetencer og behøver ikke udpensle alt det, referencen indebærer. Det er derimod op til læseren selv at tolke betydningen ud fra referencen. Det signalerer, at I er ‘on the same page’.\nDerfor: Forestil dig din målgruppe og bring de referencer i spil, som du ved, vedkommende kan genkende.\nDet kan være filmscener, sangtekster (Hint: Kattejammerrock i indledningen), steder, personer, situationer, adfærd og andre referencer, der fremtvinger en “det kan jeg virkelig genkende”-følelse hos din modtager.\n4. Sæt tempoet\nSelvom du har skrevet en tekst, der taler til din læser i øjenhøjde og bringer sanser og velkendte situationer i spil, kan du hælde alt dit gode arbejde ud med badevandet, hvis du ikke formår at skabe den rigtige fremdrift i teksten.\nLad os tage en hurtig øvelse:\nTænk på en af de bedste sange, du nogensinde har hørt. Har du fundet den? (Hvis ikke: Jeg kan anbefale alt med Tina Dickow).\nNu skal du spørge dig selv: Hvorfor virker den? Hvad gør sangen god? Hvilke følelser frembringer den i dig?\nPå samme måde som en melodi, der varierer i tempo og rytme, skal du sørge for, at din tekst også følger en kompositionsstruktur.\nNu skal jeg nok blive konkret:\nDin tekst skal flyde, så den er behagelig at læse. Derfor nytter det ikke noget, at du serverer en tung og grå tekstmur. Du skal i stedet bryde teksten op i mindre dele, så den bliver mere spiselig for modtageren.\nDet gør du via ‘enter’.\nLæs din tekst højt og lav linjeskift dér, hvor det falder dig naturligt ind. Du vil sikkert opleve, at du laver mange flere afsnit, end du i første omgang havde regnet med.\nDu kan også bremse teksten op med korte afsnit på få ord.\nPå den måde vækker du læserens opmærksomhed og giver din tekst mere karakter.\nNår du sætter tempoet i din tekst, sørger du for en god læseoplevelse og øger chancerne for, at din modtager læser hele teksten til ende.\n5. Overrask. Provokér. Udfordr\n(Disclaimer: Tippet er mest egnet til dine egne tekster. Altså tekster, hvor du ikke skriver på vegne af din arbejdsplads eller en anden virksomhed).\nNår du skriver, kan du ikke tilfredsstille alle. Sådan er det bare. Og når du har sluttet fred med det, kan du meget bedre udfolde dine kunstneriske evner og tage flere modige valg, når du skriver.\nDu må gerne træde din læser over tæerne. Du må gerne overraske. Du må gerne udfordre. Ja du må!\nDel en provokerende holdning.\nOpfind dine egne ord (min mor opfandt ordet ‘røvbanan’, da jeg var lille. Jeg har dog ikke brugt det i en af mine tekster. Endnu).\nSkriv i et provokerende tempo.\nAfslut et velkendt ordsprog eller talemåde anderledes, end vi kender det.\nLav et overraskende plot-twist (Havde du gættet, at Iben er en kat?)\nNår du overrasker din læser, gør du dig særligt bemærket og efterlader et større aftryk hos læseren. Men du skal samtidig være klar til at gå i dialog med din læser og tage de knubs, der må komme. Det er ligesom en del af pakken.\nJeg har nu delt mine fem storytelling-teknikker, der opløfter dine tekster fra pyt til poesi.


NHL: Andersen skiftet ud med skade i målorgie – Faceoff.dk\nNHL: Andersen skiftet ud med skade i målorgie\nToronto Maple Leafs og Dallas Stars scorede tilsammen 11 gange i nattens målorgie i Air Canada Centre i Toronto.\nHjemmeholdet endte med at vinde 6-5 efter straffeslag, men det var rutinerede Curtis McElhinney, der endte med “Win” i statistikken, for efter 29:35 minutter forlod Frederik Andersen isen i forbindelse med et “powerbreak”, og danskeren kom ikke tilbage.\nI en episode i første periode fik Frederik Andersen tilsyneladende – ifølge Toronto Sun – Alexander Radulov ovenpå sig efter tumult foran Torontos mål, og danskeren havde allerede der problemer, men spillede videre.\nEfter en halv times tid fik han altså nok og lod sig udskifte.\n– Jeg har endnu ikke spurgt, hvad der var galt, men tror ikke, det var voldsomt. Frederik spillede efter, at han blev ramt, så jeg ved ikke præcist, hvordan og hvorledes. Det er en upper body-skade, og jeg finder ud af mere inden længe, sagde Toronto-coach Mike Babcock efter kampen.\nDe to mandskaber gav hinanden en forrygende kamp, men med 5-5 som slutcifre i den ordinære kamp, var det naturligvis ikke med defensiv og disciplin i højsædet.\nMitch Marner scorede det afgørende mål i straffeslag, men helten i foretagendet for Toronto var James van Riemsdyk, der leverede tre scoringer i den ordinære spilletid.\nDer var ligeledes tre point til Dallas-spilleren Tyler Seguin i form af et mål og to assister.\nKHL: UFA OG LARSEN VIDERE efter stort drama\nNHL: To Bødker-assister i OT-sejr


Medvirkende: Robert Redford, Meryl Streep, Tom Cruise, Peter Berg,\nAf: Henrik Højlund - 02.04.2008\nDen aldrende Robert Redford (71 år) har en lang meritliste som skuespiller. Listen er også ved at være lang som instruktør. Hans film er generelt præget af sikkert håndelag og en vis venlig, imødekommende stil. Helt som hans skuespil.\nRobert Redford grundlagde også den alternative filmfestival Sundance Film Festival, hvor mange seværdige film uden for Hollywood-miljøet er blevet præsenteret. Festivalen og Robert Redford har også fået ry for at sympatisere med alternative politiske holdninger.\nCocktailen af ovennævnte findes i Robert Redfords seneste film "Lions for Lambs" – det gode håndværk, den venlige stil og politisk lidt venstredrejet. Det sidste i hvert fald i en amerikansk kontekst. Det er der kommet en udmærket film ud af.\nTre historier holdes sammen omkring et fælles tema. Temaet er overfladisk set: Skal USA føre krig i Irak og Afghanistan? Længere nede handler det om, hvorvidt og hvordan man skal involvere sig i verdens skæve gang.\nGennem tre forskellige historier kommer Redford temmelig godt omkring problemstillingen. Meryl Streep (som altid suveræn) spiller nyhedsreporteren, der kommer i clinch med senatoren, spillet af den stadig bedre Tom Cruise (som dog også her spiller lige på kanten af det overspillede). Senatoren repræsenterer den kontante og begavede, men også kynisk beregnende, højreorienterede politiker. Her drejer det sig ikke bare om involvering, der skal også resultater på bordet, koste hvad det vil.\nRobert Redford selv spiller den aldrende professor, der i en diskussion med en begavet student, argumenterer for involvering, for engagement, også selvom det ikke skulle lykkes én at flytte så meget på verdens skævheder.\nDen tredje historie er så at sige det legemliggjorte eksempel på synspunkternes kompleksitet. Vi følger to idealistiske amerikanske soldaters kamp mod den talibanske overmagt i et bjergpas i Afghanistan.\nDer tales meget i filmen. Diskussionerne føres på et plan, som synes ret fjernt fra daglig tale, selv blandt begavede mennesker. Der skal læses godt med på underteksterne, medmindre man er kvik til engelsk. Men det er arbejdet værd at følge med. For nuancerne er i spil. Der er ikke lagt op til alt for hurtige og lette holdninger. Der er plads til at tænke med – og drage sin egen konklusion.


Campingpladser i Varde Kommune\nVejers Familie Camping. Hyggelig familieplads tæt ved Vesterhavet. Der er kun 600 meter til den fineste sandstrand. Her er en stor legeplads med hoppepuder, klatretårne, gynger og boldbad. Mange børn...\nØlgod Camping er en dejlig campingplads med godt læ beliggende lige ved Ølgod Svømmehal. Indendørs svømmehal samt udendørs swimmingpool. Gratis adgang i offentlig åbningstid fra 1. april til 30. septe...\nTipperne Camping & Hytter er en naturskøn rolig plads omkredset af skov. Helt ny lækker sanitets bygning med familie baderum, handicaptoilet og puslerum. Sidste stop før fuglereservatet "Tipperne" og...\nHenne Strand Camping er en oase både for børn og voksne i en subtropisk atmosfære. Uanset vejret udendørs er der altid dejligt varmt i vandlandet og et paradis for sol- og vandglade mennesker. Til van...\nHoustrup Camping ligger i kanten af den store Blåbjerg Plantage, som strækker sig helt ud til det skønne vesterhav. En del af stranden er reserveret til nøgenbadning. Følg Varde-Nymindegabvejen (181...\nHenneby Camping ligger som en lille perle, nær ved skov og strand. Få en afslappende ferie med familien. Pladsen har alle moderne faciliteter, bl.a. ny handicapvenlig toiletbygning med familierum og s...\nLyngboparken ligger midt i "Eventyrets Land" med gode muligheder for cykel- og traveture i en betagende natur med høje vildsomme klitter, heder og plantager. Lyngboparken er et "non profit" forenings...\nAutocamper Outrup. Plads til 15 autocampere i Outrup. Strøm, frisk vand, tømning af spildevand og kemisk toilet samt alm. affald. Toilet, bad, mindre opholdsrum med WiFi. Åben hele året.


Rapport om forurenet grund: Grundvandskriterier er overskredet - sn.dk - Hillerød\nHanebjerg Skyttecenter blev brugt som brandøvelsesplads indtil 2003. Foto: Allan Nørregaard\nArtiklen: Rapport om forurenet grund: Grundvandskriterier er overskredet\nRapport viser udbredt forurening med PFAS-stoffer i grundvand på en forurenet grund i Hillerød Kommune.\nHillerød - 24. september 2021 kl. 19:00\nHanebjerg Skyttecenter er forurenet med PFAS-stofferne, fordi stedet blev brugt til brandøvelser indtil 2003.\nRegion Hovedstaden har fået grunden undersøgt af Niras, der udgav en rapport i juni 2020, og Frederiksborg Amts Avis har fået aktindsigt i den rapport.\nHeraf fremgår det, at Hanebjerg Skyttecenter er »forurenet med PFAS-forbindelser som skyldes anvendelse af PFAS-holdigt brandslukningskum ved brandslukningsøvelser for oliebrand. De vandopløste PFAS-forbindelser i brandslukningsskum fra brandøvelser kan have været udledt direkte i slukningsvand til den vestre mose via dræn og olieudskilleren, nedsivet til det terrænnære grundvand eller spredt som overfladeafstrømning ned over skrænten til drængrøften og mosen.«\nNoget af grundvandet er forurenet, men forureningen vurderes ikke at være en risiko for det grundvand, der bruges til drikkevand.\n»Det terrænnære grundvand ved Hanebjergvej 6 er forurenet med PFAS-forbindelser, som overskrider Miljøstyrelsens grundvandskriterier med op til en faktor 15,« fremgår det af rapporten fra Niras.\nDa rapporten blev skrevet var grænseværdien højere end den nuværende på to nanogram per liter.\nDe højeste indhold er fundet nedstrøms for de tidligere brandøvelsespladser.\nDet er især PFAS-forbindelserne PFOS, PFHxS, PFOA og PFPeA, som er i grundvandet.\nAf Niras-rapporten fremgår, at der er fundet indhold af PFAS-forbindelser over grundvandskriterietne flere steder.\nOgså i en drængrøft er det fundet.\n»Der er påvist PFAS-forbindelser i overfladevand fra drængrøften og vestre og østre moser, hvor alle overfladevandprøver viser overskridelser af miljøkvalitetskrav for overfladevand,« fremgår det.\nI 2020 vurderede Niras ikke, at forureningen var farlig for drikkevandet.\nGitte Ellehave Schultz, enhedschef i Center for Regional Udvikling i Region Hovedstaden, fortæller, at regionen har bedt Niras om at lave en ny vurdering.\n- Efter Miljøstyrelsen kom med det nye grundvandskriterie i juni måned har vi for et par uger siden bedt rådgiveren (Niras, red.), der havde sagen, om at lave en ny risikovurdering til os. Vi bruger undersøgelsesresultaterne fra sidste år og beder dem lave en ny risikovurdering på den baggrund, siger hun.


Apartment Baleno i Pasman til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nXv Ulica 14 (Put Palme), Zdrelac, Pasman, Kroatien, 23263 - Se på kort\nMere om Apartment Baleno\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Zdrelac, så er Apartment Baleno det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nApartment Baleno tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Zdrelac. Gæsterne på dette hotel har glæde af familieværelse, grillfaciliteter på stedet.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Apartment Baleno er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Zdrelac.


Letbane på Frederikssundsvej – fordel eller ulempe? – Brønshøj-Husum Avis\nLetbane på Frederikssundsvej – fordel eller ulempe?\nSådan kan det komme til at se ud ved krydset Frederikssundsvej/Husumvej set mod Husum Torv om ti år. Foto: Illustration: COWI\nJeg deltog for nylig i informationsmødet om letbaneforslaget. Som udgangspunkt er det særdeles positivt, at Københavns Kommune vil give bydelens borgere en hurtigere trafikforbindelse på Frederikssundsvej, men efter min mening er det ikke et optimalt projekt\nAf Finn Frøsig, Hyrdevangen, NV\nJeg deltog for nylig i informationsmødet om letbaneforslaget. Som udgangspunkt er det særdeles positivt, at Københavns Kommune vil give bydelens borgere en hurtigere trafikforbindelse på Frederikssundsvej, men efter min mening er det ikke et optimalt projekt. Det virker som om Letbanen, skal være kommunens kompensation for den ellers oprindeligt planlagte metro-afgrening ved Nørrebro Station mod Brønshøj.\nDet fremgår af letbaneforslaget, at busserne skal forsvinde fra Frederikssundsvej på strækningen mellem Husum Torv og Nørrebro Station. Måske bevarer man dog linje 2A fra Brønshøj Torv via Godthåbsvej til centrum. Kort sagt indebærer letbaneforslaget at der skal bruges tid på at skifte transportmiddel ved Nørrebro Station, hvis man vil videre imod byen.\nLetbanen vil således blot være en lokal forbindelse på Frederikssundsvej. Der nedlægges desuden et antal busstoppesteder, så mange vil få længere vej at gå for at bruge banen. Letbanen kræver store omlægninger af Frederikssundsvej, hvor et stort antal P-pladser forsvinder. Det vil helt sikkert betyde en stigende butiksdød på strækningen.\nVi har i dag tre buslinjer, som kan bringe os til centrum. Linie 5A og 350S, som følger Frederikssundvej/Nørrebrogade til Nørreport og videre til Rådhuspladsen. Dertil linje 2A fra Tingbjerg/Brønshøj Torv via Godthåbsvej til Rådhuspladsen. Begge strækninger er trods opgraderinger snævre og transporttiden er principielt alt for lang.\nEn gratis løsning her og nu\nDet være oplagt, at lade f.eks. linje 350A køre fra Bellahøj via Borups Alle direkte til centrum. Her har vi hele vejen en tresporet motorgade til rådighed, og rejsetiden vil kunne reduceres betydeligt. Denne løsning kan sættes i gang ultra hurtigt. Det kræver kun, at man, udover at flytte ruten for linje 350S, måske flytter nogle linje 5A og 2A busser pr. time til at køre på den “nye” linje 350S. Det kræver ikke flere busser og chauffører og er således en stort set gratis løsning på at give Brønshøj/Husum en effektiv centrum-forbindelse.\nPå lidt længere sigt kunne man faktisk bygge en letbane fra Brønshøj Torv eller Bellahøj, som følger strækningen Borups Alle/Åboulevarden/ H.C.Andersens Boulevard, måske med endestation på Holmen. Der er god plads til den. Det vil give Brønshøj/Husum og resten af byen et kæmpe trafikalt løft og være et særdeles godt tillæg til Metro cityringen.


Talks - giver din oplevelse lidt ekstra! | Holbæk Teater\nKrydr din teatertur med mere…\nMed TALKS byder vi på mere! Så snup et godt glas eller en kop kaffe i TeaterCafeen og slut dig til andre teaterglade gæster på vores gratis TALKS. Her er der mulighed for at høre mere, møde kunstnerne bag, få et indblik i og få svar på eventuelle spørgsmål, der måtte trænge sig på.\nPre-talks er en kort introduktion til aftenens forestilling og giver dig spændende indsigt i genren, kunstnerne bag, tiden teksten er skrevet ind i og meget mere.\nDet er primært lektor Lotte Thulstrup, som står for introduktionerne. På udvalgte forestillinger vil det enten være teaterlederne Kristoffer Møller Hansen eller Brian Kristensen eller en fra den turnerende forestilling, der står for aftenens pre-talk.\nPre-talks finder sted på den lille scene i foyeren 30 minutter inden forestillingsstart. De varer ca. 15 minutter og efterlader god tid til, at du i ro og mag kan finde din plads inden forestillingen.\nPRE TALKS er gratis, når du har billet til aftenens forestilling. Du kan ikke reservere plads til Pre-talks.\nMed After-talks inviterer vi publikum til at deltage i spændende møder med instruktører, skuespillere og andre kunstnere bag forestillingen. Her kan du få et kig bag forestillingen, tilblivelsen og få svar på eventuelle spørgsmål, der måtte trænge sig på.\nDet er typisk kulturjournalist Marianne Povelsen, der faciliterer samtalerne. Også her vil det ved udvalgte forestillinger være en af Holbæk Teaters teaterledere, der står for after-talken.\nAfter-talks finder sted i foyeren og starter ca. 15-20 min. efter forestillingen, når spillerne har fået sminke og kostumer af. Det varer op til en halv time og ståpladser kan forekomme, da after talks allerede er blevet populære.\nAFTER TALKS er gratis, når du har billet til aftenens forestilling. Du kan ikke reservere plads til After-talks.\nKrydr din teateroplevelse med med talks, tapas fra TeaterCafeen og et godt glas i baren. Du sammensætter selv din aften!\nLotte Tulstrup / lektor og vært på pre-talks\n/ kulturjournalist og vært på After-talks


Aromaterapiolier & deres anvendelser - Mosolyorszag.com\nAromaterapiolier & deres anvendelser\nÆteriske olier har en række anvendelser, som deles af flere olier. Det betyder at du kan vælge fem eller 10 grundlæggende aromaterapi olier og oprette en blanding, for at hjælpe behandle næsten enhver lidelse.\nLavendel er sandsynligvis den mest nyttige olie for at have. Det kan bruges til: sinus hovedpine, forkølelse, overbelastning, immune stimulanser, eksem, bug bider, søvnløshed, stress, udslæt, højt blodtryk, bistik og forbrændinger.\nEucalyptus olie er ofte bruges til at behandle influenza, forkølelse, overbelastning, hoste, gigt og halsbetændelse. Du kan også bruge det som en insektrepellent, antiseptisk og pesticider.\nPebermynte, og i et mindre omfang Spearmint olie er en fremragende antiseptisk og bee frastødende. Også bruge det til kuldkaste tummy, søsyge for nogle typer af migræne, feber og som en anti-inflammatorisk.\nRosmarin kan bruges til behandling af lavt blodtryk, som en hukommelse og energi booster til at behandle muskelsmerter, kredsløbsproblemer, og gigt og gigt.\nKamille er en blå æteriske olie--blå skyldes Azulen, en kraftfulde anti-inflammatorisk. Blande en smule af kamille olie med eukalyptus, er pebermynte og lavendel i olivenolie en stor gigt og ømme muskler behandling. Olien er også beroligende og godt for søvnløshed.\nAnvendelser af proteinbarer\nNORVASC vs generisk\nIllinois rygning forbud effekter\n• Årsager til problemer med skjoldbruskkirtlen\n• Hvad er den mest effektive træning for vægttab?\n• Sådan aktiveres Pepsin\n• Hvilke egenskaber har alle led i kroppen til fælles?\n• Om Mono-Virus\n• Hvordan fastende påvirker blodsukkeret?\n• Hvad er årsagerne til tørre & hård mund?\n• Forskelle i Enkeltfag forskning Design & gruppe forskning Design\n• Kan du Have Cellulitis i din Arm?


Urskoven råber hjælp - (POLEN) - Trykt i Wekendavisen 17. september 1999\nTrykt i Wekendavisen 17. september 1999\nUrskoven råber hjælp\nPolen. Danmark har indledt en fredsbevarende mission i det europæiske lavlands sidste oprindelige skov, hvor forstfolk og biologer er i kamp.\nBIALOWIEZA - Enhver ved fra den amerikanske prærie, hvordan en bison ser ud. Måske hjælper et urinstinkt fra tiden, hvor vi selv var i ulige kamp med den europæiske bison, fantasien lidt på vej. Så mødet med lusede eksemplarer i zoologiske haver er altid en skuffende oplevelse.\nNæh, vore forfædres kraftfulde modstander skal genopleves i Bialowieza urskoven ved grænsen mellem Polen og Hviderusland. Efter istiden var meget af det europæiske lavland for 8.000 år siden dækket af skov, som nogle steder overlevede helt op i historisk tid. Deres ægte vildnis gav inspiration til mange eventyr. »Hans og Grete,« »Den lille Rødhætte« - uden mørke ufremkommelige skove, hvor farer lurer bag ethvert træ, er gruen i disse beretninger utænkelig. Nu er der kun i Bialowieza et område på 1.500 kvadratkilometer, næsten tre gange Falsters størrelse, tilbage.\nLad det være sagt straks. Nok er her bison, ulv, los og måske bjørne, men dyrene venter ikke på den besøgende. En meget tidlig morgen kravlede jeg op på en hest, som derefter i tre timer gik gennem næsten uigennemtrængelige tykninger med svirpende grene til afsides lysninger, hvor dyrene måske græssede eller var på jagt. Trods kyndig vejledning fra en skovløber så vi end ikke friske spor.\nEn anden dag, da hele familien var på skovtur i hestevogn, gjorde kusken holdt og pegede fremad mod en lysning. Selv en kraftig kikkert afslørede kun nogle grå klippeblokke, som lige stak ryggen op fra underskoven. Men de bevægede sig søreme. Så var det ud af vognen og på listesko mellem træerne. Pludselig så kolossale hoveder med vældige skuldre fra få meters afstand mod den nysgerrige. Ville de angribe? Nok er hornene ikke lange, men de er spidse, og de sidder på op imod en ton muskler. Et øjeblik vældede urangsten op, og så vendte bisonokserne rumpen til. Med fire kalve forrest vandrede flokken på mere end ti langsomt ind mellem træerne, og stammerne dannede en uigennemskuelig palisade.\nSkovens træer er nu heller ingen ringe oplevelse. Den mest mystiske del er et strengt naturreservat på over 50 kvadratkilometer, som er gjort til nationalpark. Turister skal leje autoriserede guider og derefter giver de adgang til et lille hjørne. Her er 500 år gamle egetræer, lind, ask og graner, som rejser sig til over 40 meters højde. Man får fremvist resterne af en eg, som er opkaldt efter kong Jagiello. Ifølge en myte planlagde han i 1410 sammen med sin litauiske kollega under dette træ angrebet på de tyske korsriddere, som samme år udløste et stort slag ved Grunwald. Selv på langs udgør den faldne kæmpe en mandshøj barriere, som dog smuldrer hastigt, så man kan se ind i det rødbrune indre, hvor insekter, svampe og mos holder gilde.\nNetop døde og døende træer er et af urskovens kendemærker. Ingen forstfolk har adgang til reservatet med en sav. Det bliver ikke »plejet.« Hvis man er mest vant til danske industriskove er oplevelsen dramatisk. Her er ingen træer i snorlige rækker. Første indtryk er totalt kaos, fordi væltede kæmper ligger overalt. Nogle er på vej ned, men undervejs har et andet træ blokeret faldet, så de nu knager sammen, faretruende. Snart anes dog et system i galskaben.\nNaturen har dannet små samfund, hvor bestemte dyre- og plantearter lever i indbyrdes afhængighed. Samfundene er vidt forskellige. Under selv en kort tur veksler de hurtigt alt efter jordbund og andre kår. Forskerne har identificeret 17 sådanne samfund i den egentlige skov og 13 andre i tørvemoser samt enge. Nogle steder danner trækroner i tre lag et dække, som Solen knapt kan gennemtrænge, og derfor er jordoverfladen uden væsentlig vegetation. Der er, selv i tørre perioder, andre pletter, hvor helt stillestående vand danner skovbund omkring rødderne på enkeltstående kæmper. Reservatet afgrænses til to sider af flodenge, hvor bævere trives og mosekonen ved aftentide brygger et tæt slør.\nMed sympati lyttede en af naturparkens ansatte, Andrzej Bobiec, til min beretning fra turistbesøget, og konstaterede så: »Du har ikke set noget endnu.« Derefter anførte han en ekspedition ind i den del af naturparken, som er under så streng fredning, at end ikke videnskabelig forskning er tilladt. Han havde ret.\nNærkontakt med skovens dyr er mulig, når man kæmper sig frem over væltede træer og gennem sumpe, som bedragerisk er dækket med et vidunderligt grønt tæppe af mos. Det ene øjeblik virrer en hind med ørerne og springer i dækning. I det næste brøler en kronhjort chokerende højt fra buskadset lige ved, men selv er den usynlig. Da vi følger en smal dyresti, ses tydelige spor fra ulve i mudderet. Fra et helt nøgent egetræs top letter en ørn, og længere fremme flyver en sort stork med tunge vingeslag.\nKyndigt peger Andrzej på et lille mudderhul og går hen til et træ med ru bark. Et stykke er grundigt slidt. Et fint lag gråt støv dækker det og i barken sidder nogle enkelte stride hår fast. »Her har vildsvinene frisørsalon,« siger han. Kort efter går en stor, sort orne med frygtindgydende gule krumtænder ganske uforstyrret forbi. Vi holder vejret; den vifter med halen.\nTræernes kamp er ikke mindre dramatisk. Vi kom til et flere hundrede kvadratmeter stort område med utallige rødgraner. De er næsten alle gået ud og barken er væk, så kun det grå træ er tilbage. Her har millioner af biller hærget. Barkbillen er frygtet af forstfolk, fordi den formerer sig hurtigt og kan ødelægge store værdier. Andrzej er nærmest begejstret. »Naturlig indhegning,« siger han, som var al yderligere forklaring unødvendig. Sagen er, at de døde graner falder over hinanden, så intet pattedyr med hang til nye træers blade kan trænge igennem. Og ganske rigtigt. Bag stammernes virvar er løvtræer vokset op, og Andrzej erklærer: »Hvis vi bare lader skoven i fred, vil egetræerne igen trænge frem.«\nDa jeg nogle dage efter henviser til eksemplet under en lang snak med vicedirektøren for skovdistriktet, som Bialowieza er en del af, griner han hånligt og siger: »Men agern kan ikke flyve.« Derefter kaster han sig ud i en fordømmelse af nationalparken og dens hovedløse holdning til naturen.\nFordi parken ikke bekæmper barkbillen, spredes dens uvæsen til resten af skoven, som han har ansvar for. Andrzejs »naturlige indhegning« giver kun en plads til frø, som kan flyve - altså især birk. Det træ anser forstfolk for ukrudt. Med farvelagte plancher, som har masser af kurve og søjler, påviser vicedirektør Zbrozek, at nationalparken slet ikke har unge egetræer. Faktisk svarer sammensætningen af nationalparkens ældste træer næsten helt til fordelingen mellem arterne i den del af skoven, som er under skovvæsenets pleje. Her er masser af unge egetræer, fordi man omhyggeligt har plantet dem efter fældning af graner, fyr, birk og andre mindre ædle vækster. Jo, man har også fældet eg, men enhver idiot kan på plancherne se, at deres antal alligevel er i markant fremmarch.\nHans dokumentation er ammunition til brug i noget nær en krig, som raser over Bialowieza skovens fremtid.\nRegeringen har planlagt en udvidelse af nationalparken, så den, måske allerede fra 1. januar år 2000, gennem en seksdobling dækker hele den polske del af skoven på over 600 kvadratkilometer. Hviderusland, som efter Anden Verdenskrig af Stalin fik overdraget resten, har allerede i 1991, gjort sit område til nationalpark. Planerne er en trussel mod den lokale træindustri og forstfolkene, som føler, at deres ekspertise bliver underkendt. Udvidelsen bæres frem af en international koalition mellem videnskabsfolk og miljøaktivister, som kan glæde sig over, at nogle politikere ser flere stemmer nationalt i beskyttelse af naturens værdier, end de kan hente lokalt i den meget tyndt befolkede provins, hvor skoven ligger.\nIngen dialog virker mulig mellem de to parter. Når en forstmand ser et sygt træ, skærer det ham i hjertet og han tænker straks: »Det lider jo - og smitter andre. Vi må fjerne det, så andre kan leve.« Når en biolog, ser det samme træ, tænker han eller hun: »Meget interessant. Hvor er det dog godt for biodiversiteten. Nu kan Dendrocops leucotos (en sjælden spætte) og Glaucidium passerinum (en lille ugle) få reder i stammen.«\nZbrozek, en meget myndig mand i fuld uniform, påpeger, at hvis biologer får kræft, så klapper de ikke i hænderne af glæde, fordi naturen nu går sin gang. De søger straks læge, fordi »civilisationen har givet os en række redskaber.« Skovens læger er de forstuddannede specialister, som sikrer, at naturen ikke bliver selvdestruktiv. Frygtelige ting sker, hvis man f.eks. ikke bekæmper barkbillen og sørger for lys til nye generationer gennem fældning, siger Zbrozek. Et af hans skræmmebilleder er naboskoven inde i Hviderusland, hvor store områder er helt domineret af gamle træer. »Hvis en brand farer hærgende frem, vil intet være tilbage bagefter,« erklærer han. I en mere varieret skov har ilden færre muligheder.\nUdvidelsens tilhængere fnyser vredt over disse argumenter. »Zbrozek vil åbenbart ikke forstå, at når vi skal vurdere en urskovs fremtid, så er et tidsperspektiv på hundreder af år nødvendigt,« siger Andrzej Bobiec. Selv er han også forstuddannet og var indtil for få år siden ansat i skovvæsenets lokale forskningsinstitut. Men efter kritik af skovbrugets metoder blev han fyret og har nu et job i naturparken. For ham er urskovens største værdi, at den udgør en »oprindelig model,« som kan anvendes til sammenligning af processerne i skove, hvor mennesket spiller en mere direkte rolle. Uden et uberørt forbillede kan ingen vide med sikkerhed, hvorfor dyrearter forsvinder eller vegetationen ændres.\nHelt uberørt er end ikke nationalparken, men skoven har en usædvanlig historie, som alligevel gør den enestående.\nDa kontakten mellem Polen og Litauen blev udviklet i det 14. århundrede havde kongerne brug for et længere hvil, når de rejste mellem Krakow og Vilnius. Skoven, som ligger midtvejs på ruten, var også et godt jagtterræn, så i 1452 blev området erklæret for den polske konges private ejendom, og et lille jagtslot blev bygget. Det havde et hvidt (bialo på polsk) tårn (wieza) og deraf opstod stednavnet. Kongen oprettede et vagtværn, som blev bosat i små landsbyer. De beskyttede effektivt hans ejendom mod landbrugets fremmarch. I det 19. århundrede, hvor området var under russisk kontrol, trængte pøbelen en kort overgang ind, men i 1888 blev skoven den russiske zars ejendom, og han forbød endog adgang til biernes honningdepoter i hule træer. Tyskerne var mindre blide. Under verdenskrigen indledte de i 1915 massiv skovhugst og udhungrede soldater tog også godt for sig af dyrelivet. For bisonen var det en katastrofe. Den sidste blev dræbt i 1919, og hvis ikke nogle få havde overlevet i zoologiske haver, havde det skud sat en stopper for cirka 2 millioners års historie.\nTakket være datidens miljøaktivister - tre fremsynede videnskabsmænd - blev i 1921 indledt en proces, som fra 1932 gjorde knapt 47 kvadratkilometer til nationalpark. Undervejs måtte man slås med et britisk firma, som i nogle år begik voldsom skovhugst. Fire bisoner blev genindført i 1929 og et program med kontrolleret avl indledt. Tyskerne kom igen, men de var nu blidere mod skoven, fordi Herman Göring holdt af jagt. Til gengæld slog man hårdt til mod lokale partisaner. To hundrede landsbyer blev udslettet, titusinder deporteret og fem tusinde henrettet. Det var godt for skoven, som bagefter kunne brede sig ud over tidligere agerjord.\nPolens konger har altså givet deres eftertid en gave, som er blevet noget misligholdt. Menneskets aktiviteter har påvirket naturens udvikling, så kun pletvis er helt uberørt urskov bevaret bag naturgivne barrierer. Forskellen mellem nationalparkens og skovbrugets dele er dog markant. Træernes gennemsnitsalder i parken er 130 år, mens den i resten af skoven ligger næsten 50 år under. En anden målestok illustrerer, at parken har større træer, som står tættere. »Biomassen« pr. hektar er nemlig 410 kubikmeter i den, mens resten af skoven er nede på 276 kubikmeter. Når de tal hales frem, dokumenterer skovvæsenet straks, at biomassen pr. hektar er langt lavere i dets andre skove rundt omkring i Polen, hvor mere intensiv hugst foregår. Statistikken slører også, at uden for parken er talrige »øer« med vækst, som er mere end 100 år gamle og derfor er fredet.\nI øvrigt skal jeg hilse fra bisonerne og sige, at de ikke kan fordrage nationalparken og derfor undgår den. »Vi foretrækker mere åben skov, hvor man heller ikke konstant snubler over træstammer,« lyder et ordret citat fra vores korte møde. Andrzej Bobiec svarer på nationalparkens vegne: »De må vænne sig til vilkår, som gennem årtusinder har været gode nok for deres forfædre.«\nI sidste ende er det hverken bisonerne eller forstfolkene, som skal afgøre parkens fremtid. Polen har internationalt forpligtet sig til beskyttelse af »biodiversiteten,« dvs. naturens mangfoldighed. Parkens direktør, Czewlaw Okolow, fremhæver, at han har ansvaret for et økosystem med en ganske enestående rigdom af dyre- og plantearter. Floraen i hele skoven omfatter omkring 4.500 arter og faunaen over 10.000, hvoraf de 8.500 er insekter. Jo større område man kan beskytte, desto mere sikre bliver chancerne for, at denne mangfoldighed kan overleve, siger han. Det er ikke nok med nogle fredede »øer,« når skovbruget huserer i omgivelserne med metoder, som han kalder »primitive« og styret af kommercielle behov. Parkens nuværende areal, som efter en fordobling i 1996 er på 105 kvadratkilometer, kan ikke opfylde de pladsbehov, som blot en enkelt familie ulve eller en voksen los har. En han fra sidstnævnte art, som er ekstremt menneskesky, har brug for 150 kvadratkilometer.\nBialowieza er noget nær et mekka for biologer og andre forskere. En bibliografi fra 1992 indeholder 8.800 værker, hvoraf næsten halvdelen bygger på original forskning i området. Fuglelivet er så rigt, at pilgrimsfærd er nødvendig for enhver ægte ornitolog og med i flokken er såmænd også danskere, som nu har opført et observationstårn i området. Parken er på UNESCOs liste over menneskehedens mest værdifulde arvestykker, og mægtige internationale miljø-organisationer udviser voksende interesse for dens skæbne. Ude i verden er Polen ikke netop kendt for sine økologiske dyder, så »af hensyn til vores omdømme kan regeringen ikke ignorere det internationale pres for udvidelse af parken,« siger en kilde i det polske miljøministerium.\nDet er hævet over enhver tvivl, at urskoven er truet, fordi dens omgivelser nedbrydes. Både træer og dyr har brug for mere beskyttelse. Skovbruget praler af de egetræer, man har plantet, men store områder har også fået monokultur med hurtigt voksende fyrretræer. Man fælder ivrigt ædle træer, hvis de bare er 99 år gamle. »Fremmede« planter og dyr trænger ind, fordi mennesket baner vej. Selv i den bedst beskyttede del af reservatet mødte vi spor efter mennesker. Ved en træstup lå benstumper fra et større måltid, hvor, ifølge Bobiec, ulve havde spist en kronhjort. Den forklaring smuldrede, da vi lige ved fandt indpakningen til en pose kartoffelchips.\nDer er bare et stort problem. Den lokale økonomi bygger i væsentlig omfang på udnyttelse af skoven, og befolkningen anser en udvidelse af parken for en trussel mod deres allerede meget lave indtægter.\nUnder samtaler med Weekendavisen sagde borgmestrene i landsbyen Bialowieza og områdets største by, Hajnowka, meget utvetydigt, at hvis man ikke finder en løsning, som giver lokalsamfundene alternativ indkomst, så kan reaktionen blive voldsom. Det er næppe tomme trusler. 83 politifolk blev i midten af august såret under sammenstød med vrede bønder i det nordøstlige Polen og lignende episoder kan meget vel opstå i Bialowieza-skovens omegn. Naturbeskyttelsen skal, siger flere kilder, bygge på den lokale befolknings aktive deltagelse og sympati. Ellers vil den blive modarbejdet.\nStridens videre forløb kan blive påvirket af en fredsbevarende indsats, som Danmark har indledt. Det danske firma COWI Consult vil med et projekt til 8,3 millioner kroner finansieret af Miljøstyrelsen bringe stridens parter i frugtbar dialog, så man i fællesskab kan sikre en »bæredygtig« udvikling. Mellem de mulige løsninger er fremme af økologisk landbrug og turisme. Mens projektet blev udformet har danskerne også argumenteret for »bæredygtigt skovbrug,« og det element har på forhånd gjort dem upopulære både i miljøaktivisternes og forstfolkenes kreds. Bobiec frygter, at projektet kan blive et dække for udsættelse af parkens udvidelse, fordi danskerne tilsyneladende hævder, at skoven kan beskyttes uden. Forstfolkenes vicedirektør Zbrozek skjuler ikke netop, at hans respekt for danskernes faglige formåen er lille: »Vi kan lære jer noget, men det modsatte er ikke tilfældet.« Et gennemgående argument fra mange er, at Danmark slet ikke har noget, som kan kaldes skove.\nDen polske koordinator i projektet, Malgorzata Buszko, indrømmer, at den lokale skepsis mod dansk ekspertise og de hårdt optrukne fronter udgør en »udfordring.« Men en udvidelse af nationalparken er også hendes målsætning, og hun afviser, at danskerne skal lære polske forstfolk skovdrift.\nOg hvis ikke andet så kan projektet vel i det mindste få danske turister til området, tænkte jeg en morgen i august, da adskillige hundrede hvide storke holdt møde i luften over skoven, inden de fortsatte mod syd. Dansk ekspertise har skræmt dem væk fra vores eget land, så det vil kun være retfærdigt, hvis en ny generation af eksperter sørger for, at de stadig har et hjem i Polen.


Daglig leder og underviser til Jernaldermiljøet i Vingsted - FSL\nTlf: 23 66 37 23 - Mail: rikhe@vejle.dk\nDu er en stærk og inspirerende kraft i udviklingen af stedet og er i det daglige arbejde med til at sikre, at strategien udmønter sig i handling, så vi sammen når vores mål. Vi er midt i arbejdet med at koble undervisning og formidling i Jernaldermiljøet med vores store arkæologiske afdeling, så de to kan smitte positivt af på hinanden og udnytte den naturlige sammenhæng, der er mellem udgravningsarbejde, forskning, undervisning og formidling af det levede liv i oldtiden.\nI det hele taget har vi sat os for at gentænke den måde vi arbejder på, og du lander midt i det arbejde. Du er en vigtig medspiller i udviklingsarbejdet, og omend en endnu vigtigere driver af den allerede igangsatte retning. Derfor er dine evner som inddragende og fremdriftssikker projektleder en væsentlig kompetence.\nFlere oplysninger kan fås hos kommunikations- og formidlingschef Rikke Hedman, rikhe@vejle.dk, 23 66 37 23. Du kan læse mere om os på www.vejlemuseerne.vejle.dk


Om os | Tasty Thai By Bird Bird\n2011 – Thai Køkken & Butik åbner med salg af thailandske specialiteter, grøntsager med videre, og straks efter åbningen begynder vi med thai takeaway og buffet.\n2011 – Sidst på året i 2011 udvider vi forretningen med kurser i thai-madlavning. Disse kurser tilbydes både til private, firmaer og institutioner.\n2013 – Vi åbner byens største thai-massage på 2. sal i bygningen, nemlig Amazing Original Thai Massage. Vi tilbyder her mange former for original thai-massage i hyggelige og flotte lokaler. Amazing Original Thai Massage er et sted, hvor du og din familie trygt kan komme og vide, at her får I en professionel behandling. Vi skifter håndklæder m.v. efter hver kunde.\n2014 – Lokalerne på 1. sal over butikken bliver ledige, og vi går i gang med renovering. Cirka et år senere åbner vi Bird Bird Thai Restaurant (1)\n2015 – Bird Bird Thai Restaurant (1) åbner. Her serverer vi original, autentisk thai-mad. Vi bruger selvfølgelig de traditionelle thailandske grøntsager, der hører til i retterne. Vi er bekendt med, at nogle thai-restauranter sparer på disse grøntsager, da de er noget dyrere end de danske, men her går vi ikke på kompromis. Vi får friske forsyninger leveret hver uge, direkte med fly fra Thailand.\n2017 - I juni måned er vi lige begyndt at renovere vores facade, har lavet nye menu`er og indrettet et lille lokale så man kan sidde og spise sin take away her.\nSå bliver vi gjort bekendt med, at Herning Kommune har givet tilladelse til at vore bygninger kan rives ned til fordel for parkeringsplads og ny boligbyggeri.\nDet var lidt af et chok, og vi tager en hurtig beslutning, for ikke at spilde kostbar tid, at lukke vore forretninger på Nytorv og bruger sommeren 2017 til at udvikle vore nye concept på vores nye adresse i Ikast.\n2018 - Investerer vi i en ny Food vogn og Food Telt. Det er hensigten at de skal ud på de store festivaller og messer m.m.\nNu her hvor vi skriver januar 2020, har vi opnået vort mål med at\nfå vognen præsenteret på festivaller som Grøn - Rock under Broen - Tall Ship Races samt mange flere.\nVognen kan også bookes til firma og private arrangementer.\nCatering - Teambuilding madkurser - Event - Import\nHos os er service, kvalitet og en smilende betjening en selvfølge.\nSe video: Sådan begyndte det


18. december Auktioner ApS. IKKE under konkurs (B&O fjernsyn 22 tommer med stel på hjul) - PDF\nDownload "18. december Auktioner ApS. IKKE under konkurs (B&O fjernsyn 22 tommer med stel på hjul)"\n1 18. december 2016 Auktioner ApS IKKE under konkurs (B&O fjernsyn 22 tommer med stel på hjul) Eftersyn: 15. december 2016 fra kl til kl Svanemøllevej 34, København Ø. Kun efter tilmelding på senest dagen før kl. 16. Budfrist: 16. december 2016 kl Se mere på Hold øje med de løbende bud - læs om aktiverne Se varegruppeinddelingerne - byd på aktiverne\n2 Konkurser.dk - Vilkår Markedsføring og målrettet salg 2 Konkursboets navn og CVR nr. / Sælgers navn Kontaktperson: Adresse: Tlf.: Auktioner ApS IKKE under konkurs (cvr-nr ) Advokat Thomas Hansen Svanemøllevej 34, 2100 København Ø Eftersyn: 15. december 2016 fra kl til kl Svanemøllevej 34, København Ø. Kun efter tilmelding på senest dagen før kl. 16. Ønskes besigtigelse, skal dette ske ved eftersynet, og inden der afgives bud. Bud kan dog afgives, uden at besigtigelse har fundet sted. Budgiver erklærer ved afgivelse af bindende bud, at han fraskriver sig retten til at forlange besigtigelse af aktivet, eller at besigtigelse har fundet sted. Budfrist: Budfristen udløber den 16. december 2016 kl Ethvert bud er endeligt og bindende uden forbehold af nogen art. Konkursboets/Sælgers acceptfrist: Eventuel registrering og vurdering foretaget af: Særlig information til køber: Krav om oplysninger ved budafgivelse: Foto og beskrivelse: Mindste overbud: Salg af aktiver: Såfremt der er tale om aktiver, der skal afhentes og deraf følgende oprydning: Senest 4 uger efter budsfristens udløb. Kurator/Sælger forbeholder sig retten til at afvise alle bud. Byd direkte på nettet ved at benytte vores budside. Log ind på med din og dit password og tryk på den aktivgruppe, du er interesseret i. Se budvejledningen i menubjælken øverst for information. Herfra vil du også kunne følge med i budgivningen og til enhver tid se, om du er højstbydende. Er der mere end én varegruppe, kan der ikke bydes på boet samlet. Bud kan kun afgives online fra budsiden på Bud som sendes på mail, fax, brev eller på anden vis vil være ugyldige. Dit bud er bindende, uanset om du bliver højstbydende eller bliver overbudt af andre. Kurator/Sælger er således berettiget til at acceptere et hvilket som helst bud blandt samtlige afgivne bud. I øvrigt gælder aftalelovens almindelige bestemmelser. CVR-nr., fornavn, efternavn, adresse, tlf.nr. Køber er erhvervsdrivende, og de aktiver han byder på er til brug i hans virksomhed. Såfremt der er uoverensstemmelse mellem beskrivelse og foto af et aktiv, er det beskrivelsen, der er gældende for købet. Fremgår på budsiden. Aktiverne sælges i 1 varegruppe(r). Aktiverne afhentes for købers regning, når købesummen er betalt. Aktiverne skal afhentes efter nærmere aftale. I forbindelse med afhentning er det købers pligt at rydde det pågældende lokale, hvor de købte aktiver befinder sig, samt rydde evt. ikkeregistrerede aktiver samt affald. Køber skal selv medbringe værktøj, sorte sække samt kost til fejning. Det er købers forpligtelse at sørge for transporten fra den nuværende placering og til købers adresse, hvilket skal ske senest 8 dage efter boets/sælgers accept. Aktiver, der ikke er afhentet inden førnævnte frist, vil uden yderligere varsel blive pakket og transporteret til et lager for købers regning. Udlevering kan derefter kun ske mod betaling af påløbne transport- og lageromkostninger.\n4 Inventar 4 Varegruppe 1: B&O fjernsyn, 22 tommer med stel på hjul Beskrivelse B&O fjernsyn, 22 tommer med stel på hjul Nr. 1 1 stk. B&O fjernsyn 22 tommer med stel på hjul Fortsættes næste side


8. OKT. - Det skuespil om petitesser, vi netop har oplevet fra Folketinget, kan kun betegnes som et fedteri, der må anses for helt uværdigt for demokratiet, og det er vistnok langt fra første gang, at de små midterpartier (undertiden helt bittesmå) har demonstreret deres magtposition helt ude af proportion med deres respektive vælgerbaglands størrelse, samt deres lyst og vilje til, som ombejlede primadonnaer, at kaste grus i maskineriet og få alting til at trække ud indtil det latterlige og til at handle om snedige taktiske manøvrer i stedet for om de fornuftige resultater alle snakker så meget om.\nLad mig derfor fremsætte følgende forslag til motiveret grundlovsreform:\nPgf.1. Den til enhver tid siddende regering kan kun væltes inden den ordinære valgperiode slutter, hvis der stilles et mistillidsvotum imod den støttet af mindst 2/3 af folketinget mandater.\nPgf.2. Et lovforslag fremsat af regeringen kan kun nedstemmes, hvis det får mere end 2/3 af folketingets mandater imod sig.\nPgf.3. Regeringsdannelse efter et valg skal ske på basis af vægtede afstemninger* vedrørende bindende helhedsplaner gældende for den forestående valgperiode. Det konsortium af partier, der opnår det højeste pointtal for deres forslag til helhedsplan, får automatisk overdraget regeringsmagten for den påfølgende valgperiode.\n* Ved vægtede afstemninger forstås en afstemningsform, hvor et antal alternativer fremlægges og derefter gives karakterer af de stemmeafgivende i form af points, der derefter opsummeres. Det alternativ, der opnår flest points, har derefter vundet afstemningen.\nIntegration af muslimer\n7. OKT - Som gammel etnograf undrer det mig, at der ikke er nogen religioshistorikere, der har taget til orde i den verserende debat om det lille bitte muslimske mindretal, vi har fået i Danmark.\nHerre Gud, de har formentlig den samme gud, som vi har - Hvis vi (de) har nogen ud over mammon, socialismen eller miljøet.\nVores lokale stedfortræder, Jesus Kristus, har i det mindste en plads som profet i Koranen, hvorimod Muhammed ikke har fundet plads i det Nye Testamente (Dog, Muhammed var ikke født, da det blev skrevet).\nDe gamle jøder, hvor bl.a. Kristus kom fra, boede i et normadesamfund, hvor forskellige slægter (segmenterede stammer) kunne slutte sig sammen mod en udefrakommende fare ved at henvise til en fælles, ofte fiktiv, stamfar. I det her tilfælde f. eks. Abraham eller Noah. - Stamtavlerne\nkan findes både i Koranen som i Det Gamle Testamente.\nHvorfor gør de det så ikke? Ja, hvorfor bekæmper protestanter og katolikker hinanden i Nordirland. De har vel den samme gud om end med forskellig indgangsvinkel ?\nDet handler nok ikke kun om Gud, men også om territorier og etnisk selvbestemmelse, men Gud er en altid en god hammer. - Kristen eller muslimsk, katolsk...\nNærmere om tolerance og frugtbar udveksling af ideer. Spanien var engang besat af muslimer (maurer) i et par hundrede år, og hvad kom der ud af det. Den moderne kemi (fra alkymien) og nullet blev indført fra arabertallene... Og så lærte vi at destillere "al kohl". - Skade at rettroende muslimer ikke må drikke Cognac.\nI dag er det måske omvendt. Vi kan nok lære dem noget om en verden, hvor religiøse ideer ikke spiller den store rolle, men penge og kundskab er dominerende. - Men hvor blev tolerancen af?\nJeg er overbevist om, at i løbet af få generationer, vil nutidens indvandrere være mere danske end de fleste herværende danskere. De kommer måske til at mangle nogle rødder og må finde nogle nye. Nogle nye fiktive slægtskaber.\nVi må ikke glemme, at selv om flertallet her i landet kan finde rødder tilbage til Gorm den Gamle, så er de godt blandet med tyskere, svenskere, franskmænd, jøder eller andet godtfolk.\nOle Rømers Gade 38, st. th.\n3. OKT. - Min analyse af Amsterdam-traktaten og EU er mundet ud i den konklusion, at den europæiske virkelighed i dag ser noget anderledes ud, end det var tilfældet i 70'erne og 80'erne. Den politiske magt har ikke kunnet forhindre markedsøkonomiens (kapitalismens) og globaliseringens misvækst, miljøskader og den helt urimelige økonomiske fordeling, nationalt og globalt.\nHvis de transnationale selskaber og liberalismens økonomiske udbytning og udskejelser skal begrænses - og det skal de - kræves der stærke, internationale, faglige organisationer samt politiske magtorganer, som har styrke til at matche den økonomiske magt.\nSom virkeligheden tegner sig nu, og i den nærmeste fremtid, er EU- på godt og ondt- det eneste politiske redskab, der kan udvikles til denne opgave. Amsterdam-traktaten er efter min bedste vurdering ikke noget tilbageskridt i forhold til Maastricht-traktaten og Edinburgh-aftalen.\nAt EU teoretisk kan udvikles til et demokratisk, politisk redskab for folkene betyder imidlertid ikke, at det automatisk vil udvikle sig sådan. Det afgøres udelukkende af den politiske og ideologiske kamp. Jeg er helt enig med formanden for den Socialistiske gruppe i EU-Parlamentet, Pauline Green, der på kongressen i Malmø 5.-6. juni 1997 gav udtryk for, at den kendsgerning at socialdemokratiske, ledede regeringer har flertal i Ministerrådet, gerne skulle gøre en synlig forskel til det bedre.\nEU kommissær Ritt Bjerregaard forsøgte på Socialdemokratiets kongres i Århus 13.- 14. september 1997, at fremstille EU og Amsterdam-traktaten, som et socialdemokratisk projekt. Jeg håber så inderligt, at hun må få ret.\nJeg kommer imidlertid i voldsom tvivl, når jeg læser kommissærens indlæg i Information den 1. oktober hvori hun skriver "Hvis jeg kan være med til at overbevise de socialdemokratiske vælgere om, at EU er et socialdemokratisk projekt og Per Stig Møller kan overbevise sine vælgere om at det er et borgerligt projekt, så tror jeg flertallet er mere end hjemme."\nSåfremt der skal være nogen som helst redelig logik i Ritt Bjerregaards udsagn må det være, at der ikke er nogen forskel på det borgerlige og det socialdemokratiske samfundsprojekt.\nSåfremt Ritt Bjerregaard skulle mene der er en politisk forskel, gør hun sig til talskvinde for forsøg på kynisk manipulation med vælgerne. Det er præcis disse metoder, der har forgiftet Europa- og EU debatten gennem 25 år.\nDet er på tide, at Ritt Bjerregaard og andre magthavere indser, at vælgerne er analyserende og resonerende mennesker, der ikke vil tales ned til eller acceptere politisk manipulation. Hvis Ritt Bjerregaards manipulation og den dårlige behandling af Socialdemokratiets EU-skeptikere fortsætter, er vi med til at forstærke deres tro på, det rigtige i at stemme nej til Amsterdam-traktaten. Den politiske debat og valgkamp skal foregå på en hæderlig måde.\nGhita Seier Petersen\nDet gamle testamenteintegrationjøderkemiKoranenlogikmanipulationmuslimertolerance\nPer Stig MøllerRitt Bjerregaard


Gusse B + Support: TBA | Tikkio\nI juni 2021 debuterede Gustav Bernsten under navnet Gusse B med albummet “Margara”. Med sin baggrund i eksperimenterende og grænsesøgende punkmusik, som forsanger i bandet Pardans, kombinerer Gusse her sin sangskrivning med et mere nærværende og akustisk udtryk.\nMargara er en slags near-future sci-fi, der fortæller en historie om forfald og tab, natur og kærlighed. Flodbølgen er allerede skyllet ind over byerne og der søges en vej ud af sorgen og kollapset; en cykeltur ind i skoven, en raket ud i rummet.\nMagasinet Passive/Aggressive skrev i en anmeldelse sidste år:\n“[…] referencerne sidder ret skarpt iblandet den klassiske danske lettere selvudslettende humor, som bryder med frosten og de interne ifyouknowyouknow-agtige stemninger til en vis grad. […] Jeg begynder at tænke, at min forvirring også kan være en slags nøgle til de her sange. Og som regel, når jeg bliver i tvivl om noget, så er det, fordi der er noget kød på – er der noget, der bliver diskuteret, sat i fokus eller problematiseret; jeg er bare i tvivl om, hvordan det lige foregår. Jeg forestiller mig lidt et svensk blink-182 af nyere dato, der synger om Mark Fisher i en forstads-ungdomsforblændelse af tegnefilm og relationelt bøvl".\nGusse B + Support: TBA 120,00 DKK 10\nGusse B + Support: TBA - 23. September 2022


Pasta carbonára med fløde. 🐈 Pasta med flødesovs. 2019-11-20\nPasta carbonára med fløde. Pasta Carbonara opskrift m. flødesovs. God spaghetti ret 2019-11-20\nDen historiske del af retten fortæller, at pasta alla carbonara i gamle var en hyppig spise blandt kulminearbejderne — carbone betyder kul på italiensk — i området omkring Rom. Ja det er fedtreduceret og gør retten knap så fed. For det første er der mindst 3 historier om rettens oprindelse jfr. Tag den af panden, men lad olien blive på panden. Rør godt rundt i blandingen, så saucen fordeles i al spaghettien. Man skal ikke belære når man intet ved. Når man varmer carbonara sovsen op, bliver den øjeblikkelig til rørær pga.\nEr det første gang, du skal give dig i kast med en opskrift på pasta carbonara, vil du hurtigt forstå, hvorfor retten har vundet popularitet blandt så mange mennesker. Kan I også det hjemme hos jer? Mange mener, at løg, hvidløg, champignon og sågar fløde intet at at gøre i denne ret. Hæld vandet fra spaghettien, når den er færdigkogt, og lad det blive i gryden. Vores opskrift har lidt anderledes ingredienser og lidt flere af dem — men ikke voldsomt mange. Hvidvinen tilsættes og det hele simrer videre i et par minutter. Bryder du dig ikke om at spise æg, der ikke er komplet varmebehandlede, så brug pasteuriserede æg. Rør æg og blomme sammen med osten Hæld lidt af fedtstoffet fra og tag panden af varmen.\nSelv fed status — men godt Tørfisk kan få mig ned på jorden igen. Rådet herfra er: undgå fløde i din carbonara. Spaghetti carbonara opskrift Her får du opskriften på spaghetti carbonara. Gode grunde til at retten er så populær ud over Italiens grænser. Hvis du er bange for at spise rå æg, så brug hellere pasteuriserede æg. Oprindelsen dateres ofte tilbage til Romerrigets tid.\nDer er såmænd forslag nok, og som nogle hævder kunne det også være en ret, som blev opfundet af de italienske carbonari der betyder kulmændene eller kulselskabet , medlemmer af et hemmeligt italiensk selskab eller en hemmelig italiensk loge. Den cremede carbonarasauce forkæler smagsløgene og sender dig straks en tur til det autentiske Italien. Spaghetti Carbonara er hurtigt at lave, det smager vidunderlig og så giver det en masse god energi grundet de mange hurtige kulhydrater i spaghettien. Her er det vigtigt, at du også lige selv tager dig et glas køligt hvidvin, imens du tilbereder din spaghetti carbonara. Når spahettien er næsten færdigkogt og vandet siet fra, blander du æggemassen, bacontern — også med det overskydende fedt! Men prøv dig frem, det vigtigste er, at du kan lide resultatet! Steg løg i olie i et par minutter.\nVi brugte hvad vi havde i køkkenet og lavede den derfor med fuldkornsspaghetti og parmesanost — sikkert ikke helt italiensk men en meget lækker og nem ret, som vi helt sikkert laver igen. Og med frisk pasta som hovedelement i retten, har du fundet hemmeligheden bag en smagfuld cremet pasta. Nu er du simpelthen klar til at servere en skøn sund spaghetti carbonara toppet med lidt friskhakket persille og evt. Rør det sammen med en gaffel eller et piskeris. Tilsæt æggemassen og vend den hurtigt rundt på den varme pande.\nPasta Carbonara med bacon, æg, fløde, ost, løg og peberfrugt\nSkær baconen ud i små stykker, og steg det på en pande. . Server retten med det samme med friskrevet parmesan. Opskrift: Pasta Carbonara 4 portioner 500 g spaghetti 1 pakke bacon 2 løg 1 spsk. Server straks med revet parmesan og basilikum.\nÆggene skal ikke størkne som røræg, det vil gøre din spaghetti alla carbonara tør. Og det er en god ide, at få noget friskt og … grønt til det evige klassiker Carbonara. Når der stadig er lidt vand ved pastaen, holder den bedre varmen, og vandet bidrager til en cremet konsistens. Så er det ikke rødgrød, vel?! Tricket bag en vellykket spaghetti alla carbonara er at bikse retten sammen i en vældig fart, men i den rigtige rækkefølge, som vil sikre, at retten ikke bliver tør. Tak for det vigtige tip med at hælde spagettien op i en skål før man rør æggene i — og så al den gode varme olie oveni. Alternativt kan du også prøve en afkølet Chianti eller Dolcetto, som går godt i spænd med pasta carbonara. Håber du har det godt og er kommet godt i gang efter ferien? Jeg er en total sucker for italiensk mad.\nJeg syntes der manglede en rigtig god side om Italien og derfor italiener. Tilsæt pasta med det samme og rør godt rundt. Jeg er vild med cremede pastaretter, hvilket I også elsker her på bloggen, kan jeg se. Server med friskkværnet peber og revet Pecorino Romano over. Der står ikke autentisk nogen steder. Dem der har smagt en god pasta med flødesovs ved, at fløde virker! Derudover er jeg stor fan af gastromand. Pisk fløde, æggeblommer, parmesan, salt og peber sammen.\n. Men en ægte pasta carbonara skal altså tilberedes med fløde og bacon eller flæsk. Vi har nemlig tilladt os, at tune den lidt. Dagens Pasta Carbonara adskiller sig vist lidt fra o, hvor der ikke er fløde i. Godt man har en stor portion liggende i køleren til de næste par måltider, den frisk revede parmasan gir lige det sidste.\nRagnhild, jeg kan heller ikke lide den her ret så godt. Vi serverer altid både pasta og squashpasta når vi får spaghetti med kødsauce og også til disse kødboller, så får man nemt lidt ekstra grønt. Hæld de sammenpiskede æg over spaghettien, mens du rører rundt. Retten er, efter min smag, ekstraordinært lækker og cremet med fløde. Det er jo egentlig det den hedder. Vi vil elske at få dig med i vores madunivers. Din blog er kommet på min blogroll, så jeg fremover kan følge med i de lækre opskrifter her på bloggen.


Påskefrokost - Spændende og velsmagende opskrifter - Få dem her\nPåskefrokost: Her er de bedste opskrifter\nAf: Malene Dybdahl Pedersen\nPåske og påskefrokoster venter forude. Derfor får du her du vores bedste påskeopskrifter som inspiration til det helt store påskebord\nPåsketiden er for mange spækket med traditioner. Måske står den på den helt store og våde påskefrokost med vennerne, eller et herligt gensyn med familien? Eller måske laver du spændende påskeæg eller æggejagt med børnene.\nUanset hvad, er påsken en højtid, hvor vi har gode muligheder for at hygge os med vores kære – og naturligvis spise masser af god mad. Her får du tips og inspiration til, hvordan du kan lave de helt store påskeklassikere til påskebordet.\nSild på menuen\nGår du efter et klassisk påskebord, kan du ikke komme udenom en god sild. Sild kan kreeres i et hav af forskellige afskygninger alt efter din smag. Hertil kan du oveje en god kryddersnaps eller – hvis du føler dig overskudsagtig – lave din egen.\nPåskeopskrifter med sild\nKarrysild med æbler, løg og kapers\nKryddersild med smilende æg\nHjemmelavet citronsild med æg\nÆg i flere udgaver\nDet er svært at tale om påske uden at tænke på æg - og derfor er ægget naturligvis også en uomgængelig ret til et klassisk påskebord. Eksempelvis kan du give dig i kast med den traditionelle ret, skidne æg, som du finder en opskrift på herunder.\nSelv om navnet ikke er just flatterende, er retten en velsmagende påskeklassisker med smilende æg i dejlig sennepssauce. Retten blev traditionelt spist påskelørdag, der også blev kaldt "skidtlørdag" eller "skiden lørdag", fordi, det var vaskedag - deraf kommer navnet.\nPåskeopskrifter med æg\nDe klassiske opskrifter til frokostbordet\nPåsken er for mange spækket med traditioner – også smagfulde af slagsen.\nPåskebordet bliver ikke kun indtaget af gult pynt, der sætter stemningen. Traditionelle retter som fx hønsesalat og æg med rejer skal også gøre entré på bordet. Derfor får du her en håndfuld af vores bedste opskrifter på påskeretter, der vækker gode minder.\nPåskeopskrifter til frokostbordet\nTarteletter med kylling og svampe\nGrillede store rejer og jomfruhummere\nLeverpostej a la farmor\nIntet påskebord uden lam\nLam er endnu en ærkeklassisker til påskebordet, og du kan eksempelvis glæde gæsterne med en klassisk lammekølle eller eksperimentere med nye udgaver af klassiskeren.\nDer er flere årsager til, at lammet er blevet en traditionsrig spise til påske – blandt andet skyldes det, at lammet traditionelt er blevet set som et symbol på Jesus.\nPåskeopskrifter med lam\nLammekølle med hvidløgsbagte asparges og stegte svampe\nLam i mørk øl med kartoffelsalat og ramsløgspesto\nSimrelammebov med øl og grønt\nLammeculotte med æblegremolata\nDen søde afslutning\nChokolade skal der til, og du kan eksempelvis forsøde påsken med flotte påskeæg. Du kan også bage lækre kager, der smager særligt godt til kaffen. Vælg din favorit opskrift blandt vores udvalgte favoritter. De vil uden tvivl glæde både børn og voksne slikmunde.\nHerudover er der vist kun tilbage at ønske dig en dejlig påske og god spiselyst!\nOpskrifter på påskelækkerier\nPåskeæg med Daim, 12. stk\nPåskeæg med fyld\nCitronmåne med marcipan\nKilder: Det Kongelige Bibliotek


Brændende Yakmid Forurener Tibetanske Hjem, Studere Fund (Medical-Diag.com 2020)\nMens mange af vores vestlige læsere nu vil være taknemmelige for den stort set fossile brændstofdrevne centralvarme, der holder vores boliger tæt og varm i de bidende vintermåneder, spare en tanke for nomaderne til Himalaya, hvis hjem energiplan består af en Mere fornyeligt, men lidt mindre salte brændstof: yakmis. En ny undersøgelse i tidsskriftet Atmosfærisk Miljø Rapporterer, at yaksød - brændt indendørs for det dobbelte formål at lave mad og blive varm - fylder luften med farligt sort kulstof.\nHusholdningerne i undersøgelsen anvendte mest yakmis som brændsel til madlavning, og de brugte alle yakmis som eneste brændstof til opvarmning.\nVerdenssundhedsorganisationen (WHO) anslog, at 4,3 mio. Mennesker døde for tidligt i verden i 2012 som følge af indendørs luftforurening fra ovne, der brugte kul, træ, gødning eller afgrødeaffald som brændstof. Til sammenligning anslås luftforurening i forhold til 3,7 millioner dødsfald i 2012.\nYaks er centrale for nomadiske samfund i Tibet. De langhårede, kvægrelaterede væsner fungerer som pakkedyr og leverer kød og mælk samt fiber til stoffer, og deres gødning bruges som brændstof til opvarmning.\nSelv om tidligere undersøgelser har undersøgt indendørs luftkvalitet i Tibet, havde de kun set på sommersæsonen. Forskerne bag den nye undersøgelse - fra Institut for Miljøvidenskab ved Emory University og Department of Environmental Health på Rollins School of Public Health, både i Atlanta, GA - ønskede at undersøge indendørs emissioner i de kolde vintermåneder.\n"Indendørs luftforurening er et stort menneskesundhedsproblem i hele udviklingslandene", siger medforfatter Eri Saikawa. "I en kold region som Tibet kan indvirkningen på enkeltpersoner være endnu større, fordi de bruger så meget tid indendørs og forsøger at holde Deres hjem så lufttætte som muligt."\nI marts 2013 rejste Saikawas kollega, Qingyang Xiao - en kandidatstuderende på Rollins Folkesundhedsskole - til Nam Co i Tibet og målte indendørs koncentrationer af fint partikler i seks husstande med batteridrevne aerosolmonitorer. Husholdningerne brugte hovedsageligt yakmis som hovedbrændsel til madlavning, og de brugte alle yakmis som eneste brændstof til opvarmning.\nFinpartikler består af partikler, der er 2,5 mikrometer i diameter eller mindre - hovedsageligt sortcarbon og organisk kulstof. Xiao fandt ud af, at de gennemsnitlige koncentrationer for sort kulstof og fint partikler var næsten dobbelt så tætte som de rapporterede blandt lignende husstande i Indien og Mexico.\nFire af husene i undersøgelsen var traditionelle telte og to var enkle stenhuse. I alle tilfælde bestod husene af et rum, hvor alle familiemedlemmer sov, spiste og kogte. Halvdelen af husene havde åbne komfurer uden skorstene og halvdelen havde komfurer med skorstene.\nHjemmet med de laveste indendørs koncentrationer af fint partikelformigt materiale anvendte flydende petroleumsgas til madlavning og yakmisbrug til opvarmning. Hjemmet med de højeste sorte kulstofkoncentrationer var overraskende et stenhus med en skorsten.\n"Det var overraskende," siger Saikawa. "Det viser, at det er vildledende at tro, at at have en skorsten vil altid forbedre situationen, medmindre du kan være sikker på at hjemmet er ventileret korrekt, og at du har korrekt luftstrøm i en bolig."\nDe fleste deltagere er opmærksomme på sundhedsmæssige problemer i forbindelse med luftforurening '\nUd over målingerne af indendørs emissioner undersøgte Xiao også medlemmer af 23 husstande om energiforbrug og bevidsthed om indendørs forurening.\nHun fandt ud af, at familierne brugte i gennemsnit 16 timer om dagen indendørs i vintermånederne, og 70% af de adspurgte var opmærksomme på sundhedsproblemerne vedrørende indendørs forurening. Men ikke alle familier havde de økonomiske midler til at investere i en skorsten, da den gennemsnitlige husstandsindkomst er mindre end 900 dollar om året, og skorstene koster omkring 60 dollar.\nForskerne bemærkede også, at bunker af afdækket gødning efter regn eller snefald er fugtige og mindre brændbare, hvilket resulterer i flere udslip af fint partikelformigt materiale forårsaget af smoldering.\nSort kulstof har størst effekt ved høje højder - som i Himalaya - fordi den absorberer varme i atmosfæren og reducerer evnen til at reflektere sollys, når det er deponeret på sne og is.\nSorte kulstofemissioner fra brændende biobrændstoffer, såsom yakmis, er ikke blevet kvantificeret før i atmosfæren i Himalaya. Vi ved, at mange Himalayas gletsjere smelter hurtigt, og vores arbejde tyder på, at mere sort kulstof bliver deponeret på dem end tidligere troet."\nDernæst vil teamet udvide sin lille stikprøve af husholdninger og undersøge indendørs emissioner i andre områder af Tibet. Forskerne vil også forbinde disse målinger med en biomarker undersøgelse, der involverer blodprøver af indbyggerne i disse husstande.\n"Vi vil bruge vores data til at gøre verden til et bedre sted," siger Saikawa. "Det endelige mål er at reducere forurening fra biomasse brændstoffer på en måde, der gavner menneskers sundhed og reducerer klimaet."\nCalling All Cars: Escape / Fire, Fire, Fire / Murder for Insurance (Video Medicinsk Og Professionel 2020).\nBrændende yakmid forurener tibetanske hjem, studere fund | da.medical-diag.com


Sleepless - Kill em with Karma - Movellas\n6. Kill em with Karma\nHendes øjne, bare at hun var til stede var som at være i himmelen, hun var alt det jeg ville have, hun var den person, jeg ville dele resten af mit liv med, uden problemer og 'one night stands'.\nMen 'elsker' er et voldsomt ord, især hvis man hedder Selena, hun tænkte sikkert på ham fyren, han var ikke et år over atten og han lignede ikke en mand, men en forvokset teenager, med Ralph Lauren polo og alt for stramme jeans, Ray Ban solbriller og...\nJeg kunne næsten ikke styre den, jeg tændte en cigaret, jeg kunne ikke engang styre mit temperament, jeg var vel også bare en 'forvokset' teenager.\nMen forskellen var, at han ikke elskede hende, han beundrede hende ikke...\nOg hvis han gjorde var det hendes krop.\nMen kun en som ham, forstod hvordan man skulle udnytte det, med dyre middage og gaver.\nJeg kunne gøre det samme, men jeg var bange for at alt jeg gjorde, ikke var nok.\nUanset om jeg lagde mig på knæ, friede til hende og insisterede på, at hun skulle være mor til mine børn.\n(Wow... deep thoughts?)\nJeg sidder her og falder i 'staver', eller også havde jeg sgu nok fået et solstik, for det hele snurrede rundt, rundt og rundt i mit hoved.\n"Justiin? Hvor er prinsessen, er hun skredet, har hun fundet sig en anden prins?" Fnisede hun, jeg lukkede mine øjne op, Haile. Hendes lyse hår, de dyre designer solbriller, og en masse lag af makeup i hendes hoved, but yes she was still pretty attractive.\n"Hun er ikke skredet"\n"Jeg sagde jo jeg var der for dig! Skal jeg trøste dig lidt?" Hun satte sig ned, alt for tæt på mig.\nHendes tunge perfume kunne lugtes langt væk...\n"Hailey!" snerrede jeg.\n"Come on... hun er jo en døgnflue, indse det hvad vil du med hende? Hun gider jo ikke engang prøve"\n"Hvad ved du om det" Vrissede jeg, jeg kunne ikke beskrive, hvor træt jeg var af hendes pis.\nMåske fordi jeg kunne give hende ret i nogle af tingene...\n'hun gider jo ikke engang prøve' kørte stadig på 'repeat' i mit hoved, det var sandt, for ellers var det ikke Hailey der havde sat der, så var det Selena, med en ring på sin finger og med blodrøde roser i skødet.\n"Om jeg elsker hende?"\n"Omg Justin! Hun er så langt ude!"\nHailey sippede af hendes kaffe, imens hun plaprede om hvor ligegyldig Selena var...\n"Måske har du ret Hails, måske er jeg bare for god til hende"\n"Præcis Babyboy" Hun blinkede til mig...\nKarma var præcis hvad jeg havde brug for! Det føltes bedre end nogensinde, jeg vidste at Selena lagde med ham business fyren...\nHailey smilede, man kunne se lyset i hendes øjne, hun blomstrede næsten helt op.\nJeg prøvede at skyde Selena ud af mit hoved, for hvis hun ikke havde brug for mig, hvem sagde så at jeg havde brug for hende.\n"Må jeg ikke købe dig en drink?" spurgte jeg, selvom jeg allerede godt vidste at jeg havde vundet, hun var alt for let.\nHendes lyse hår og øjne der glitrede, tusindvis af drengene ønskede sig en pige som hende, imens jeg bare udnytter hende, det var måske ondt, hensynsløst men alligevel gav det så meget mening.\nHans læber var bløde, han kyssede fantastisk, alligevel kunne jeg ikke skyde Justin væk fra mig, jeg kunne ikke lade være med at tænke på ham, selvom jeg lagde sammen med en anden, og jeg egentligt burde være helt ligeglad med ham.\nHan ville sikkert gøre det sammen! Det kunne også være ligemeget, jeg kunne mærke vreden, og mine kinder som blussede op, det var temmeligt pinligt for det var ikke meningen at nogen skulle se det, især ikke Dan.\n"Er der noget i vejen?" Han kyssede min hals.\n"Nej" Brummede jeg, hvorfor havde jeg også så svært ved at holde mig til sandheden?\nHan brune hår, brune øjne, hans smil blændede selv den bedste og hans overkrop, den måde han kyssede mig på, som om at han aldrig kunne finde på at kysse andre, den måde han sagde mit navn på...\n"Du befinder dig jo slet ikke i øjeblikket!" Vrissede han, imens han hurtigt greb sin t-shirt og hans jeans. Jeg følte mig på ingen måde tryk her, det var som om at jeg ikke havde noget valg, at jeg sad fast i øjeblikket og at han slet ikke sagde mig noget, men et eller andet fik mig alligevel til at sige:\n"Vent, lad os tage den forfra!" Kysse ham og lade mine hænder finde vej ned over hans mave...\nJeg prøvede at lade som om jeg slet ikke var til stede, det fik jeg brug for lige nu...


Skal jeg vælge 30 eller 45?\nBillig-Scooter.dk Billig-Scooter.dk Scooter snak Skal jeg vælge 30 eller 45?\nJeg har ikke rigtig kunne finde noget ved søgefunktionen...\nMen er lidt i tvivl om hvad for en type scooter, jeg skal vælge. Jeg skal bruge den til alm. bykørsel, og jeg har tænkt mig at fjerne begrænsningerne. Så der ville jo egentlig ikke, sådan kørselsmæssigt, være nogen forskel på at vælge en 30'er eller en 45'er.\nPå en 45'er kan man jo risikere klip/miste kørekortet, mens man ikke kan det på en 30'er, så det taler jo umiddelbart for en 30'er. Desuden kan man jo bruge stisystemerne i byen, men der kan man jo selvfølgelig ikke tillade sig at køre med fuld gas...\nEr der nogle af Jer, der har gjort sig de samme overvejelser ved scooterkøb, og hvad fik Jer til at vælge som I gjorde?\nJeg valgte en 30'er, fordi min første priorietet var, at jeg gerne ville kunne benytte cykelstier, da det passer godt med mit transportbehov.\nDet ærger mig imidlertid, at man skal være tvunget til at vælge en 30'er for at kunne køre på cykelstier. Det ville være meget fornuftigere, hvis en 45'er også kunne køre på stierne, evt. med et forbud mod at køre stærkere end 30 km/t ved passage af andre trafikanter.\nDet ærger mig så også at opdage, at der mange steder er indført forbud mod at køre med knallert på cykelstierne. Det havde jeg slet ikke lagt mærke til før jeg selv fik knallert. Jeg har også opdaget, at vedligeholdelsen af cykelstier ofte er langt ringere end ude på selve vejbanen.\nJeg bor i Holstebro, og der er ikke mig bekendt cykelstier, hvor man ikke må køre på knallert...\nForresten, er der nogen der ved, om selve bøden er den samme på en 30 som på en 45, hvis man kører f.eks. 55 km/t?\nRasmusAND Skrev: På en 45'er kan man jo risikere klip/miste kørekortet, mens man ikke kan det på en 30'er, så det taler jo umiddelbart for en 30'er....\nMan kan altså godt miste kørekortet på en 30'er. Jeg kender en fyr som kørte sprittkørsel på en knallert og endte turen med at "parkere" den i et stakit i høj fart. Her blev han fundet af politiet i sovende tilstand senere på natten og blev efterfølgende fradømt sit bil- og MC-kørekort ubetinget i 6 måneder.\nDet dummeste var at han faktisk lod bilen stå den aften og lånte knallerten fordi han følte sig for beruset til at køre bil hjem...


// // // Bogblogger.dk – Boganmeldelser på nettet » Stinus Olesen: Nedriverne\nSkrevet af Mette Bach Lindgaard den 15. november 2020 – 06:15Ingen kommentarer\nErik suser rundt i København på sin Christianiacykel. Sommeren er godt på vej, studenterne springer ud og der er sommerfest på jobbet, klassefest med de gamle kammerater og planer om en tur til Lalandia med familien.\nHan bor i et kolonihavehus med konen Britt og deres to drenge. Han arbejder for Stanley som nedriver og han færdes rundt på Amager, hvor han som dreng var vidne til forældrenes vilde fester og en mor der til sidst stak af fra det hele. Men nu har han sin egen familie. Et job. Et liv – og alligevel sniger der sig drømme og længsler ind i hovedet på Erik.\nHan drømmer sig tilbage til dengang, han ville noget mere. Dengang det kreative, kunsten og kærligheden var så stor, at det måtte briste. Han kan ikke helt slippe fortiden og tankerne om alt hvad det kunne være blevet til… Og hvad nu hvis det ikke var for sent.\nI glimt rejser vi med rundt i Eriks liv, men bliver gang på gang hevet tilbage til virkeligheden af Eriks venner, der har fået mistanke om, at der er noget galt hjemme hos Erik og Brit. For hvad foregår der i kolonihavehuset, hvor Brit er blevet så stor, at hun dårligt kan komme rundt i huset uden hjælp.\nNedriverne er en del af Stinus Olesens romanserie om København. Han har tidligere skrevet Voksenværk og Amager elsker os ikke længere. Romanerne er et billede af bagsider, skæve eksistenser, skæbner der krydser hinanden, det er en god portion underspillet humor og alene opkaldene til Jimis telefon, er helt fantastiske.\nDet er ikke de lykkelige slutningers holdeplads, men velskrevet genkendeligt socialrealisme med et strejf af håbløshed, knuste drømme – men også om venskaber, sammenhold og det levede liv.\nStinus Olesen, Nedriverne, Byens Forlag, 237 sider, 2020


Varme hveder - lækre koldhævede hvedeknopper - Pilens Køkken\n10/05/2017 / Brød / 0 comment\nHvis der er noget der giver tæt konkurrence til en lækker kage eller dessert – så må det være nybagt brød med smør. Især ristede hvedeknopper der er både luftige, sprøde og dufter af kardemomme – og så med et godt lag smør der smelter. Haps det er lækkert.\nJeg har forsøgt mig med flere fremgangsmåder på de varme hveder – og nu synes jeg endelig jeg er nået frem til et virkelig godt resultat. Det er nok faktisk de bedste hvedeknopper jeg endnu har smagt.\nJeg elsker at koldhæve brød. Både fordi det giver mere smag til brødet, men også fordi jeg foretrækker at spise de varme hveder til morgenmad. Selvom det jo traditionen tro er aftenen før store bededag de bør nydes.\nHvis du også foretrækker at spise varme hveder til morgenmad – eller hvis du bare gerne vil prøve en virkelig lækker opskrift på hveder. Så kan disse lækre hvedeknopper sagtens anbefales!\nSmelt smørret i en gryde og hæld det i en stor skål. Tilsæt mælk og vand så blandingen bliver lillefingervarm. Tilsæt sukker og gær og rør rundt indtil gæret er opløst. Tilsæt ægget og rør rundt.\nTilsæt de første 450 g hvedemel, kardemomme og salt og ælt dejen godt igennem – tilsæt evt lidt mere hvedemel hvis den er for klistret (men den må ikke blive tør). Ælt dejen og hæld den i en meldrysset skål. Stil dejen til hævning i køleskabet natten over – eller minimum 7-8 timer.\nTag dejen ud af køleskabet og del den i 12 lige store stykker. Skub dejen ind under sig selv så du får 12 ensartede runde boller. Placer dem med 1 cm afstand mellem hinanden i en bradepande med bagepapir. Tilsæt bradepanden med et viskestykke og lad bollerne efterhæve lunt i 2 timer.\nPensl bollerne og bag dem ved 200 grader traditionel ovn i 15-20 min.\nLad de varme hveder køle af på en rist – nyd dem lune eller rist dem inden servering.\n« Mørk chokolademousse med hindbær og marcipankiks\nKaramelliseret blondie med rabarber og mandler »


Nyt spil fra Blizzard: Heroes of the Storm – Ekstra Bladet\n6. maj. 2014 kl. 15:55\nOpdateret: 6. maj. 2014 kl. 19:34\nNyt spil fra Blizzard: Heroes of the Storm\nVi har testet den tidlige, tekniske alfa af Heroes of the Storm\nBlackheart er ikke den eneste, der vil have fat i dine moneter. Screenshot: eurogamer.dk\nHver gang spilgiganten Blizzard, kendt for blandt andet World of Warcraft, sender et nyt spil på gaden, pisker de en gevaldig mediestorm op. Millioner af mennesker verden over står enten klar i butikker til midnatsåbninger eller sidder med en spændt pegefinger svævende en centimeter over musetasten, klar til at trykke det sekund, der bliver åbnet op for sluserne.\nMen, som Peter Parkes onkel så fint sagde: ’med store kræfter følger stort ansvar’. Det er ikke hver gang, at udvikleren formår at leve op til de tårnhøje forventninger som deres navn fordrer. Sidste gang det gik skævt, var ved både udgivelsen og den efterfølgende spiloplevelse i Diablo 3 - på førstedagen bukkede serverne under for millionerne, og spillet manglede den nerve, der fik os til at komme igen og igen i Diablo 2.\nDybdegående artikel om banerne i Heroes of the Storm\nSå hvis Blizzard kan skyde ved siden af i en genre som de i forvejen dominerede, hvordan klarer de sig så, når de prøver at mase sig ind på et marked, der allerede er proppet til bristepunktet med sejrsherrer?\nHeroes of the Storm er navnet på den nye udfordrer i MOBA-genren, der prøver om ikke at vælte League of Legends og Dota, så at stjæle noget af deres publikum.\nVi har prøvet kræfter med en tidlig alfa-udgave af spillet, og selvom spillet stadig er råt og ubalanceret i sit udtryk, viser det bestemt potentiale. Præmissen er simpel: Du styrer en helt på et af to hold af fem spillere, hvis mål er at smadre modstandernes hovedbygning, beliggende bag defensive strukturer og genstridige små fodsoldater. For den simple mand er det bare at klikke sig angribende afsted i retning af fjenden, men der ligger meget mere strategi gemt under overfladen.\nAnalyse of heltene i Heroes of the Storm\nHeroes of the Storm vil ikke være som de andre børn i klassen, og prøver med en del nye idéer. I stedet for at lade det hele foregå på én slagmark, er der allerede i alfa'en fire at vælge imellem. Hver er bygget op om en central mission, hvor du f.eks. skal indsamle guldmønter og fore en pirats skattekiste, hvilket sender en regn af kugler nedover dine modstandere eller vride hoveder af zombier for at hidkalde et bæst af en udød til at dele håndmadder ud blandt fjendens rækker.\nHvis du er fan af Blizzard-universet er der ikke et øje tørt. Heltene på slagmarken er de kendte ansigter fra de store franchises, så gamle slagere som Jim Raynor fra StarCraft, Diablo fra, ja, Diablo og Arthas fra Warcraft er med. Det er fedt at se ellers så seriøse universer i lidt mere farverige, klovnede klæder. Diablo ridder f.eks. kampen i møde til hest (men ligner lidt en for stor 15-årig tvunget til ponyridning på bakken). I sammenstødet mellem teknologierne fra de forskellige universer, skal du ikke tænke ' en tonstung tank fra fremtiden burde da blæse en lille ridder til atomer', du skal bare have det sjovt.\nHvordan er grind i Heroes of the Storm – analyse\nBalancen er endnu ikke helt på plads i spillet, og det sker lidt for ofte, at det ene hold fladmaser det andet igennem hele spillets varighed - hvilket godt kan tage en halv time. Når nederlagt først er indset efter ti minutter, føles de næste tyve ret så langhårede. Hvis Heroes of the Storm skal opnå storhed, skal der være større mulighed for, at magtbalancen kan bølge frem og tilbage, samt at man fra tid til anden ser umulige comebacks.\nDer er ingen tvivl om, at Blizzard har et spændende projekt i ovnen. Det er stadig noget uslebent, men der er også mange måneder til, at spillet udkommer i sin endelige version. Vi ser spændt på fra sidelinjen og glæder os til at se, om stormen bliver i stand til at blæse os omkuld.


David Trads: Gavebod til alle? Nej, Løkke, den hopper vi ikke på! - Avisen.dk\n30. august 2018 15:53\nLAD OS lige begynde med at skrue tiden tilbage til de to vådeste drømme, som VLAK-regeringen havde, da den tiltrådte:\nFor det første: Det offentlige skulle slankes så meget, at vi helst skulle have ’minus-vækst’, som Liberal Alliance ønskede, eller ’nul-vækst’, som Venstre lovede. For det andet: Skatterne skulle sænkes, især topskatten, som skulle helt væk, for ellers, forstod man, gad ingen arbejde.\nNå, det var dengang…for med det finanslovsudspil, som VLAK-regeringen i dag fremlagde, er de hede drømme gemt langt, langt væk. Nu er det både helt ok med vækst i den offentlige sektor og selv topskatten er fredet. Det var åbenbart bare noget, de sagde før valget.\nHVIS MAN lytter til finansminister Kristian Jensen (V) og økonomiminister Simon Emil Ammitzbøl-Bille (LA) i dag, så prøver de i hvert fald at lyde som velfærdsstatens kustoder – for nu skal der fuld damp på kedlerne, mens regeringen deler ud af dine og mine skattekroner:\n“Vi har fokus på børn, unge, voksne og ældre,” lød det således fra Jensen.\nHverken mere eller mindre:\nRegeringen har simpelthen fokus på alle – børn, unge, voksne og ældre. Alle skal have – og, endnu bedre, hvis man tror på deres spin, så er der slet ingen, som skal af med noget.\nMen…som altid, når regeringer maler den politiske verden lyserød i et valgår, så er der virkelig grund til at læse det, der står med småt – for virkeligheden er, at de ’gaver’, som regeringen agter at give, enten er meget små eller først uddeles om flere år.\nTAG ENGANG de årlige sparekrav på to procent, som VLAK-regeringen har presset ned over uddannelsesinstitutioner og kulturlivet. Dem lover Jensen nu at fjerne…men…først fra 2022. Det lød lige så godt, men så endte det så skidt. Ingen aner, om det nogensinde bliver til noget.\nEller tag engang de ’løft’, som regeringen vil give til ensomme ældre (200 mio. kr.) eller til udsatte børn og deres familier (300 mio. kr.). Der er omkring 50.000 ensomme ældre og 50.000 udsatte børn, så de kan hver få mellem 300 og 500 kroner om måneden. Ikke meget.\nI ALT er der afsat 1,6 milliarder nye kroner til det bedre velfærd. De øvrige beløb, som finansloven jonglerer med, er penge, som allerede aftalt tidligere. Det gælder eksempelvis på klima- og udvikling. Det er ikke meget, men regeringen puster beløbene op.\nDet er så nemt at gennemskue – fordi regeringen opfører sig lige efter den drejebog, som alle regeringer tager i brug, når de nærmer sig valget. De prøver at fremstå som julemænd med gavebod til alle…men…den hopper vi ikke på. Dertil er beløbene for små og for længe om at komme.\nReelt kunne regeringen imidlertid skrue en aftale om næste års finanslov på plads på en uge – for alt er lagt til rette til fest i blå blok:\nTO MELDINGER i løbet af sommeren – først Kristian Jensens om, at der gerne må være vækst i den offentlige sektor, og dernæst Simon Emil Ammitzbøl-Billes om, at skattelettelser var taget af bordet – betød, at al konflikt med Dansk Folkeparti blev hevet af bordet.\nDet eneste, som mangler, er selvfølgelig, at Kristian Thulesen Dahl skal forhandle endnu flere penge hjem til de ældre og de syge og nogle symbolske stramninger på udlændingeloven. De beløb og de aftaler lægger allerede i den øverste skuffe i finansministerens skrivebord.\nLANGT MERE interessant er det imidlertid at se, hvilke drømme VLAK har, hvis de rent faktisk skulle ende med at beholde magten efter folketingsvalget – og det fik vi tydelige indikationer af, når vi lyttede til ministrenes ord i dag, da de fremlagde deres tanker:\nJensen og Ammitzbøl-Bille understregede begge, at den sunde økonomi, som landet befinder sig i nu, er resultatet af tidligere reformer, og at der særligt er behov for endnu flere reformer af arbejdsmarkedet for at sikre, at der fremadrettet vil være nok arbejdskraft.\nDE LØFTEDE ikke sløret for, hvordan de vil løse det problem, men vi kender efterhånden deres bagtanker: Det handler naturligvis om yderligere stramninger for dem, der lever af overførsler, og om lavere skatter for dem, der er i arbejde og tjener mest.\nDen slags tanker er der imidlertid ikke stemmer i, når valget rykker tættere på…og…derfor vælger regeringen at klæde sig i julemandskostumet fra nu af. Derfor bør spinalarmen lyde hver eneste gang, at ministrene ytrer sig fra nu.


Lære At Dag Handel Bestande Online, Investere i aktier, valuta, råvarer - Penge Web\nLære at dag handel bestande online. Att handle optioner online - Aktiehandel\nGrunden er enkel:. Du investerer i en eller flere virksomheder. Det er relativt let at opbygge en formue, som du kommer i gang. Gratis program til projektstyring Hej. Se også, hvad vi har skrevet om børsmæglere. Husk først at investeringer kan indebære risiko for tab. Aktiehandel er langt mere sandsynligt, at du rent faktisk vil miste penge, end bank besparelser, og det er temmelig kedeligt. Der er mange former for aktiehandel. At handle aktier online, skal du bruge en mægler se link for en oversigt over danske mæglere.\nVed at udnytte sociale investeringer netværk, du kan deltage i markedet uden at skulle betale overbetalte rådgivere for investeringer.\nDu handel bestande aktivt handel er forholdsvis kort intervallet mellem, når du køber og sælger en bestand er lykkeligt blot et par minutter, eller i andre tilfælde et par uger. Find en online-mægler du kan lide og begynde at handle med små mængder her. Handlen valuta kan også være spændende, og det er muligt at tjene store penge, hvis du satser højt selvfølgelig ikke uden risiko.\nForex er en mulighed.\nSocial handel handler også om at komme i kontakt med andre erhvervsdrivende på nye måder, hvilket er muligt gennem sociale investeringer netværk. Trick til at bygge sin formue Nedenfor kan du få et hurtigt overblik over de vigtigste metoder, der kan give et afkast på dine penge.\nØkonomer faktisk ikke meget bedre end almindelige mennesker i aktiemarkedet den Langsigtet eller kortsigtet - Vil du spare penge over tid, eller du lære at dag handel bestande online at købe og sælge på kort sigt? Det er relativt let at opbygge en formue, som du kommer i gang.\nNår du handler muligheder, kan du tjene meget penge på ekstremt kort tid, men du kan også miste alt. Har alle udgifter hver måned, de skal betale, men for mange disse kan reduceres betydeligt.\nAt leve af indtægterne som en uafhængig investor skal holde mindst millioner til rådighed, helst mere. Forskellige børsmæglere bruger forskellige handelsplatforme, men kravene er de samme. Hvis du tjener mange penge, kan du forkæle dig selv med lidt ekstra, men uanset hvem du er, eller hvor meget du tjener får dig hurtigere "op", hvis du bor sparsommelige.\nDu kan købe aktier i alle selskaber, så længe nogen er villige til at sælge deres aktier. Valuta handel er spekulativ handel på valutamarkedet, hvor formålet er at tjene penge på prisændringer i valtapar.\nBlomstre, Bestand Steg. Det kan gøres om de hundreder af tusinder til millioner på få minutter.\nMoney er en ressource, som i sig selv kan bruges til at tjene flere penge. Hvad er forex handelssystem? Se også, hvad vi har skrevet om børsmæglere.\nAktiehandel er langt mere sandsynligt, at du rent faktisk vil miste penge, end bank besparelser, og det er temmelig kedeligt.\nKan man få penge tilbage fra mobilepay automatiseret handel bot cryptocurrency tjene ekstra penge fra hjemme ideer\nAt gøre dine penge arbejde for dig, så skal du først begynde at identificere muligheder. Måske du ejer en bestand i 5 år eller mere.\nTrading hur man gor pengar handel binara alternativ køb og salg af aktier. Lære at dag handel bestande online for handel kan tilpasses, fra lav-medium risiko for høj risiko.\nHer er nogle muligheder, hvis du ønsker at investere penge online: Risiko for bank besparelser er minimale. Selvom banken du har placeret penge går konkurs, er du nødt til at være private banking kunde en garanti fra de danske banker Garantifond på op til 2 mio. Et simpelt eksempel på dette er den rente, du modtager på indskud i banken.\nSavings Bank med indlånsrenter Som du ved, er der ikke meget at vinde ved at hvordan man handler bitcoin for ethereum på binance penge i banken.\nHandel med dansk mægler Handel bestande er både spændende og lærerigt.\nSelv nogle danske banker tilbyde online formidlingstjenester. Har du den mindste interesse i aktier og finansiering, der er bedre muligheder.\nHandle optioner online\nHvordan til at tjene penge på investeringer Vi ser på, hvordan du kan øge din formue kun bruger penge, du allerede har: Legitime måder at tjene ekstra penge hjemmefra starter social handel? På aktiemarkedet kan du tjene penge på traditionel bestand handel ved at købe aktier, der går op i værdi, eller du kan deltage i noget, der hedder shorting og at tjene penge på bestandene gå ned i værdi.\nAktiehandel i Danmark Hvorfor engagere sig i aktiehandel? Start en gratis.\nHandel bestande software gratis :: realproject.net\nDu og andre - Vil du være aktiv med dine investeringer selv, eller du ønsker at outsource opgaven til en professionel? Du optjener en smule interesse, men med de nuværende lave renteniveau vil ikke være meget tilbage. Hvis du bruger algoritmer handel robot kan diskutere parametre og algoritmer i vores strategi og handel forum Trading strategier - finde dine strategier i aktiehandel Valutahandel og forex Forex handel er et spændende alternativ til handel bestande.\nDen forreste Grunden erhvervsdrivende ikke lykkes med optioner er, at de har alt for høje forventninger, eller de overvurderer deres egne evner. Ingen kommission.\nLær at handle med aktier - Aktiehandel Gratis børs- og aktieskole som indeholder de mest basale om trading.\nAktie trader løn oliehandel firmaer i dubai, hurtige penge ulovligt\nHandel selv med aktier anyoption review muligheder handel kurser australien\nHvis du sætter penge i banken tjener du i virkeligheden ingenting, men placere penge i aktier, kan du få en spektakulær vækst Tjen penge på aktier Aktier, som vi har nævnt, aktiverne i et selskab. Mange mennesker i Danmark gør godt på aktiemarkedet, men enhver, der investerer skal naturligvis forstå, forex kurs handler.\nAutomated bitcoin trading australiaHvordan man kan være en god bitcoin forhandlere tjene pengeHvordan tjene penger fort lovligHvor kan jeg bruge bitcoin i sverigeDel handel for begyndere sverigeForex valutakurs dkBedste bitcoin bot handlerNemmeste måde at blive millionær onlineCtrader effektivt handelssoftwareBedste coinhive alternativHold øje med disse valutaer i 2019Top 10 virtuelle handelsappsIq binær option demo kontoShortselling hvad er det?Legitime hjemmesider for at tjene penge onlineBedste handelssoftware til penny stocksBinære optioner handelsinformationUdtagelser fra draghi får udenlandske markeder til at følge trop på dansk c20-indeksMaskine læring for aktiemarkedet forudsigelseBest auto trading forex systemsFx mæglerfirmaer londonAktiemarkedet binære mulighederHurtigste måde at tjene penge på collegeBinær options simulator onlineMeget rentable investeringer på internettet hvor man kan investerePenge at lave ideer 2019Metatrader 4 robot gratisAktie exit strategi


Kommer teknologien bag på din organisation - TDC Perspektiv\nKonstante teknologiske landvindinger betyder, at brugere hele tiden tillægger sig nye vaner og forventninger til organisationer og institutioners services. I disse år kommer kravene dog også indefra, da den første rene digitale generation er i gang med at indtage arbejdsmarkedet. HR, ledelse og it-afdeling er – eller skal – i gang med at tilpasse sikkerhedspolitikker og organisationsstrukturer til den nye “Generation Y”.\nLæs også: Generation Y, nye tider, nye metoder\nAnalysehuset GigaOm Pro og it-virksomheden Bomgar har i en analyse (download whitepaper) fundet frem til nogle trends, der kendetegner Generation Y’s brug af og syn på teknologi og it på arbejdspladsen.\nI en anden undersøgelse fra sikkerhedsvirksomheden Fortinet (se her) fremgår det, at det ikke nytter noget at opstille strikse regler for brugen af egne devices og fleksible tjenester. Ifølge Fortinet vil Generation Y nemlig blot bryde arbejdspladsens regler, hvis reglerne forhindrer dem i at benytte den teknologi, de finder mest effektiv, som for eksempel personlige cloud-løsninger.\nLink: Generation Y´s store forventninger til arbejdsplads