Frie Skoler 15 by Frie Skolers Lærerforening - issuu\nNr. 15 29. maj 201219 FTF Lærere er en udsat gruppe20 LEDELSE Pusterum i ørkenen28 VIDENSHJUL Styr på legenI krig med\n4Tema om dagpenge,\nledighed og fyringer- hele skoleåret340\n+17 8Vi tilbyder alle skoler fri og gratis adgang til\ni-bøgerne til MULTI.\nMULTI er Gyldendals nye matematiksystem, som med den tilknyttede\ni-bog tilbyder en ny, intuitiv og motiverende måde at integrere IT i\ni-bogen er en digital udgave af elevbogen tilført ressourcer som\nDisse ressourcer kan støtte lærerens introduktion af faglige begreber,\nmetoder og aktiviteter, og eleverne får en ny og motiverende tilgang\ntil at opbygge deres forståelse af matematikken.\nDen traditionelle elevbog bliver levende!Bestil dine gratis i-bøger til MULTI nu+Få 25 % rabat på alle MULTI-bøger\nved køb inden d. 31. august i år.Klik ind på multi2012.dk\n* Fra 15. maj 2012 til 30. juni 2013- veje til viden\ngyldendal-uddannelse.dk • tlf. 33 75 55 6013945i-bøger\nFoto Henning HjorthFYRET6 Alt for sidste gangFRIE SKOLERTil sommer slutter Vicki Andersen\npå efterskolen mod sin vilje.20 Gamle fjender\nsparede på krudtetNY FRISKOLEEn konference om de frie\nskolers sociale ansvar blev\nikke den konfrontation, der\nvar lagt op til.14 Lærerstuderende vil\nåbne ny friskole\tElever fra Den frie Lærerskole står\nbag ny friskole i Svendborg.\nTVILLINGER16 Tvillinger kan have\ngodt af at blive sammen\nMange skoler insisterer på, at tvillinger kommer i hver sin klasse, men\ndet er langt fra altid godt.\nARBEJDSMILJØ19 Arbejdsmiljøet bider\nlærerneFTF-undersøgelse viser, at lærerne\npå en række områder er den mest\nLEDELSE24 Sindsro i Sinaiørkenen\tEn flok ledere drog til Sinai for at\nblive bedre ledere. Bladet var med.\nKREATIVITET28 Sørg for at barnet\nleger hele cirklen rundt\tJørn Martin Steenhold har udviklet\nen række hjul, som kan beskrive og\ndokumentere værdien af børns leg.\nREDAKTØREN MENERDe næsten glemte\nI 1980’erne blev de omtalt som arbejdsløse, men det blev politisk ukorrekt,\nog i dag kaldes de ledige. Det er mere\nværdigt og respektfuldt, siges det.\nDet er så vist også det eneste positive, de ledige kan glæde sig over i\nøjeblikket. Ellers ser det kulsort ud for\nFor statistikkerne er nedslående:\n160.000 er ledige og stadig flere bliver\nlangtidsledige – også på de frie skolers\nOg de lediges vilkår forringes.\nDagpengeperioden er blevet halveret,\naktiveringstilbuddene forringes (se\nside 10-11),og gruppens traditionelle\nstøtter på venstrefløjen bejler nu til\ndem, der står tidligt op om morgenen\nog smører madpakke.\nSå netop nu, hvor topforhandlerne\nskændes om, hvordan de kan få alle,\nsom har et job, til at knokle endnu\nlængere, sætter vi i dette nummer fokus\npå ledighed, fyringer og dagpenge – på\nelementer af en fortrængt virkelighed.\nThomas Kehlet, redaktørKORT OG GODT I 12\nDEBAT 22 & 42\nKORT OG GODT II 30\nKONSULENTENS BORD 34\nFORENINGEN MENER 43\nFORSIDE ROBERT ATTERMANNF R I E S KO L E R N R . 15 · 29 . M A J 2012 3FYRET\nAf Thomas Kehlet · tke@frieskoler.comHjemmesiden\nHar du en hjemmeside,\nså luk den, hvis du bliver\nledig. Der er ingen\nfratage ledige dagpengeretten. Det erfarede\nStefan TherkelsenFyringen fra Riberhus Privatskole kom\nfuldstændig bag på Stefan Therkelsen. Og mødet med dagpengesystemet\nblev en ny overraskelse af de ubehagelige. Stefan Therkelsen tog det for givet, at\nhan skulle have dagpenge, så længe han\nvar uden arbejde, men han blev klogere.\nEn slumrende hjemmeside, han har lavet\nflere år tidligere, kostede ham understøttelsen. Nogle få tusinde kroner i indtægt\nfor flere år siden kostede ham knap tre\nDen havde han ikke set komme.\n»Det er simpelthen for absurd«, siger\nStefan Therkelsen. Han mener ikke, at\na-kassen fortolker lovgivningen rigtigt\nog ankede a-kassens afgørelse, men fik\nikke medhold. Han ankede sagen videre\ni systemet og venter nu på en endelig\nafgørelse fra Ankestyrelsen for Beskæftigelsesudvalg.Restriktive regler\nI Lærernes a-kasse holder formanden,\nGordon Ørskov Madsen, sig til, at a-kassen er nødt til at rette sig efter de regler\nog vejledninger, som ligger til grund for\n»Vi kunne godt tænke os, at reglerne4\tF R I E S KO L E R N R . 15 · 29. M A J 2 01 2var anderledes, for de er meget restriktive. Man skal tænke sig meget, meget\ngodt om, når man bruger en hjemmeside\ntil at tilbyde sin arbejdskraft for at få\nnoget arbejde«, siger Gordon Ørskov\nMadsen. Han forstår den frustration, der\nkan opstå i den type sager. Både Beskæftigelsesministeriet og Arbejdsmarkedsstyrelsen pointerer over for Frie Skoler,\nat det er et gråzone-område, og at det er\na-kassens opgave at skønne.\nGordon Ørskov Madsen erkender, at\nlovgivningen er vanskelig på området,\nmen at medlemmet har mulighed for\nat anke afgørelsen. Omvendt bliver akassen også udsat for både revision og et\nudvidet tilsyn, som kan klandre a-kassen\nog kræve, at den betaler dagpengene\ntilbage til statskassen, hvis tilsynet vurderer, at den har været for large over for\net medlem.Passion for rollespil\nStefan Therkelsen har en stærk passion for rollespil. Han dyrker rollespil\nsom hobby og har brugt rollespil aktivt\ni undervisningen som lærer først på\nSkamlingsbanke Efterskole og derefter\npå Riberhus Privatskole, som headhuntede ham i februar 2011. Mens han var\nfuldtidsansat som lærer på efterskolen,\nlavede han hjemmesiden »Latexsmeden«,\nhvor han blandt andet tilbød rollespilworkshops på skoler og at fremstille\nrollespilsvåben af latex. På hjemmesiden\nkunne man se billeder af rollespilsvåben, og det fremgik, hvad han skulle\nhave for at lave dem. Stefan Therkelsenshjemmeside har stort set aldrig medført\nnogen aktivitet, alligevel bliver det netop\nen formulering om at lave workshops af\nop til otte timers varighed, som går igen i\na-kassens og ankeinstansens begrundelse\nfor, at han ikke er dagpengeberettiget. Og\nså er det uden betydning, at han kun har\nhaft en enkelt workshop, og at det var\ntilbage i februar 2009, hvor han fik en\ndags ansættelse som timelønnet på Bjert\nOgså andre a-kasser kender til problemet, og en af dem, som i stadig større\ngrad oplever, at medlemmer har egne\nhjemmesider i forbindelse med enten\njobsøgning eller som bibeskæftigelse, er\nAAK, Akademikernes A-kasse. Forsikringschef i AAK, Niels Bjerre, siger:\n»Vi har blandt andre arkitekter som\nmedlemmer, og det er en gruppe, som\nhar stort behov for at synliggøre, hvad de\nkan, og hvad de har lavet. Det gælder om\nhurtigst muligt at få vejledt medlemmet,\nså hjemmesiden bliver rettet ind, for det\ner et gråzoneområde. Det er vigtigt at få\nklarlagt, om hjemmesiden er jobsøgning,\neller om det er en virksomhed, og det er\ncentralt i reglerne, at hvis der er tale om\nen virksomhed som bibeskæftigelse, at\nopgaverne så kan foregå uden for normal\narbejdstid«, siger Niels Bjerre.En form for jobsøgning\nOg det er netop også er hovedargument\nfor afgørelsen i Stefan Therkelsen sag.\nHan står ikke til rådighed, når han på»Det var ikke faldet mig ind, at min\nhjemmeside kunne gøre det ud for\nen virksomhed. Jeg har ikke og harHvis du…aldrig haft noget selvstændigt firma.… har en hjemmeside, hvor du\nsælger noget eller tilbyder din\narbejdskraft uden for almindelige.\nlønmodtagervilkår, og bliver ledig,\nbør du straks henvende dig til din\na-kasse for at få svar på, om den\nkan få betydning for din dagpengeret.Jeg har ikke været momsregistreret,\nog jeg har ikke haft noget virksomhedsnummer«, siger Stefan Therkelsen, som her er i gang med rollespil\npå Mejls-Orten-TInghøj Friskole.hjemmesiden tilbyder en workhop på\nop til otte timers varighed. Han er nu\n»Nu er det jo meget teoretisk, for\njeg har jo ikke haft nogle opgaver siden\nden i 2009, og det kunne jo fint lade sig\ngøre, selv om jeg havde fuldtidsarbejde\nsom efterskolelærer. Hvis jeg havde\nfået en opgave, ville det jo bare betyde,\nat jeg kun skulle have supplerende\ndagpenge. Man kunne også se min\nhjemmeside som en form for jobansøgning, for jeg henvender mig jo netop\ntil skoler og fortæller, hvad jeg kan.\nDet er vel også en måde at skaffe sig et\narbejde på«.Lukker straks hjemmesiden\tFoto Robert AttermannDa han den 5. august 2011, knap fire\nmåneder efter han blev ledig, får at\nvide, at a-kassen betragter hans hjemmeside, som selvstændig bibeskæftigelse uden dagpengeret, lukker han\nøjeblikkelig hjemmesiden. Det ændrer\nimidlertid ikke noget med tilbagevirkende kraft, og han må konstatere,\nat han indtil videre har mistet cirka\n40.000 kr. i dagpenge i den forudgående periode, hvor han havde en hjemmeside, som godt nok ikke gav noget\narbejde, men var i strid med reglerne.\n1. august 2011 blev Stefan Therkelsen ansat på Mejls-Orten-Tinghøj Friskole, blandt andet på baggrund af hans\nkompetencer inden for rollespil. nF R I E S KO L E R N R . 15 · 29 . M A J 2012 5FYRET\nAf Mikkel Hvid · mhv@frieskoler.comAltfor sidste\nTiden frem til sommerferien er speciel\nfor efterskolelærer Vicki Andersen.\nHun oplever alt for sidste gangDen 22. marts kunne 46-årige Vicki Andersen ikke holde\nuvisheden ud længere, så da hun havde sat sit engelskhold i gang med dagens arbejde, gik hun ned til forstanderen.\n»Får vi snart noget at vide?«, spurgte hun, mens hun stod i\nden åbne dør til kontoret.\nHan kiggede op fra computeren, og han så, synes Vicki Andersen, mærkelig – lidt overrasket – ud. Som om hun fangede\nham på det forkerte ben. Og hans udtryk fortalte hende alt:\nHendes navn stod på listen.\nLænge havde hun vidst, at det var en mulighed. Hun var\nudsat. Salling Efterskole satser hårdt på linjefag, mens hun\nhar de store grundfag, som andre kunne erstatte. Men hun\nhåbede, håbede, at det ikke var hende, flaskehalsen pegede\npå. De mange nætter, hvor hun havde ligget søvnløs, beroligede hun sig selv med, at de nok tog en anden. For hun havde6\tF R I E S KO L E R N R . 15 · 29. M A J 2 01 2jo 13 års erfaring. Hun havde en bred læreruddannelsen plus\nen frisk PD i psykologi oveni.\nDet går nok, sagde hun til sig selv i de mange uger med\nuvished. Men nu, da hun stod der i døren, vidste hun, at det\nvar slut.En zombie til kaffe\nForstanderen bad hende komme ind, og da hun sad ned, og\ndøren var lukket, fortalte han, at han ikke kunne bruge hende\ni det kommende år. Skolen manglede elever, og hun var den\nene af de tre lærere, den måtte sige farvel til.\nHun græd. Det var, som om tæppet blev revet væk under\nhende. Hun følte, at hun blev valgt fra, blev kasseret.\nBagefter gik hun ud på toilettet og tørrede øjnene, og efter\nkaffepausen, hvor hun sad som en zombie, gik hun op til sin\nklasse. De fremlagde deres arbejde, og hun nikkede og smilede. Men hun hørte intet af, hvad de sagde. Hun var helt væk.Usikkerheden trak tænder\nEfter undervisningen tog hun hjem. Det var en smuk og varm\nforårsdag, og hun gik rundt for sig selv i haven. IndimellemAfskedigelsen kom som et chok\nfor Vicki Andersen, men hun er\nærekær og koncentrerer sig nu om\nat slutte på skolen med maner.chok for ham. Og den påvirkede hele familien. Deres to halvstore drenge går i gode skoler, manden har et godt job, han\ner glad for, så de kan ikke bare flytte. Men kan hun få et nyt\njob? Her? Og hvis ikke ..?\nDe enedes om, at det nok var bedst, at hun gik på arbejde\nnæste dag. Den første dag efter er altid den sværeste, så det\nvar med at få den overstået.Tavsheden slog hårdtTre råd fra Vicki\n• Tilbyd de fyrede at tage hjem, når\nde har fået beskeden.\n• Sørg for, at tillidsrepræsentanten\neller anden fra skolen ringer, når\nden fyrede er kommet hjem, og\nholder fortsat kontakt.\n• Tilbyd en psykolog, også gerne til\nlærerkollegiet. Dette vil opfattes,\nsom om situationen tages alvorligt, og det er en krise, der fylder\nalt for den fyrede.\nFoto Lars Holmsatte hun sig ned og græd.\nDe tre måneders uvished havde været forfærdelige. Hun\nvar indesluttet på skolen, talte mindre end normalt, og derhjemme var hun irritabel. Hun kunne ikke sove om natten, og\nden ældste søn var efter hende.\n»Du er så skide sur og tvær hele tiden«, klagede han en\ndag, og hun måtte fortælle ham, at det ikke havde noget med\nham at gøre – det handlede om skolen.\nNu var uvisheden så slut, men visheden føltes ikke bedre.Nyheden sendes ud\nVed 14-tiden tjekkede hun sin mail. Forstanderen havde sendt\nden aftalte fællesmail ud, og hun fandt ud af, hvem de andre\n”Hvor er det synd– hun er småbørnsforældre”, tænkte Vicki\nAndersen, da hun så sin kollegas navn i mailen. Det gjorde\nhendes egen situation lidt lettere at have ondt af den anden.\nMens de to mailede lidt sammen, begyndte sympatimails\nfra kollegaerne at tikke ind.\nKlokken 16 kom hendes mand hjem, og selv om de havde\nsnakket om risikoen på forhånd, kom fyringen også som et\nDa hun kom på skolen, blev hun mødt af kolleger, som ville\nkramme hende, og hun brød fuldkommen sammen. Hun\n»Jeg går ind og giver dine elever fri«, sagde en kollega,\nrejste sig og gik ind. Sammen med den anden lærer, som var\nblevet afskediget, og et par kolleger gik Vicki Andersen en\ntur. Det var godt.\nSkolens skolemor greb Vicki Andersen i skuldrene, så\nhende i øjnene og sagde ”Øv!”. Det var alt, og det var nok.\nMen flere kolleger sagde intet. De lod, som om intet var\nsket, og det undrede og sårede Vicki Andersen. Ikke engang\nen mail sendte de.\nDe syntes nok, at det var svært. Måske vidste de ikke,\nhvad de skulle sige. Men det er ingen undskyldning, synes\nVicki Andersen. De burde sige et eller andet. Tavsheden, den\nvar for tung.\nDet samme var hemmelighedskræmmeriet. Vicki Andersen havde ikke fået lov at fortælle noget til eleverne eller\nandre. Det var svært. Hemmeligheden var for tung at bære.\nEfter nogle dage gik hun til sin tillidsrepræsentant, og\nsammen fandt de en løsning, så hun kunne fortælle det. Det\nvarmede hendes hjerte, at eleverne brokkede sig og sagde,\nat hun jo var en af de søde, så hvorfor hende?En gang før tæppefald\nMusicalen var vendepunktet for Vicki Andersen. Den uge elsker hun, og hun tænkte: Nu skal jeg vise dem, hvad de siger\nfarvel til. Nu vil jeg suge alt ud af de fantastiske elever.\nArbejdet på skolen skulle gøres færdigt. Ærekær, som hun\ner, vil hun slutte med maner og give eleverne, skolen og sig\nselv det bedste, hun kunne, i de sidste uger inden sommerferien.\nNemt? Nej, og der har været dage, hvor Vicki Andersen\nhar været helt knust, men hun holdt fast. For de skal ikke få\nhende ned. Ikke hende. Hun har altid været sådan en, som\nfinder hesten og kommer op igen, når hun bliver smidt af.\nMen det er hårdt at tænke på, at hun gør det hele for\nOg når hun om kort tid siger farvel til sine elever, ved\nhun, at hun vil stortude. Det plejer hun at gøre. Vicki Andersen er en rigtig tudeprinsesse.\nMen denne gang bliver det værre endnu. For det er sidste\nF R I E S KO L E R N R . 15 · 29 . M A J 2012 7Foto Lars HolmAfskedigelserne på Salling Efterskole fulgte klare kriterier, og det er godt, for så bliver det ikke personligt, siger tillidsrepræsentant Hanne Skovborg (i forgrunden), og kollegaen Tanja Kuchel er enig: Sørg for klare kriterier og gode\nAf Mikkel Hvid · mhv@frieskoler.comOgså de\nSalling Efterskole har haft en\nprikkerunde, og det var svært også for dem, som slap\n8\tF R I E S KO L E R N R . 15 · 29. M A J 2 01 2Omkring juletid talte de 138 elever på Salling Efterskole.\nDet var 20 under normtallet, og hvad værre var: Ventelisten var tom. Det plejede den ikke at være.\nBestyrelsen var opmærksom men ikke alarmeret. Det gik\nnok over, lød meldingen. Den håbede, at det bare var et enkelt\nMen i det tidlige forår ændredes signalerne. Tilmeldingerne til 2012/13-sæsonen lå 20 under budgetterne, og\nfremskrivningen viste tal, der var mere røde, end bestyrelsen\nOg i marts stod det klart, at skolen blev nødt til at afskedige. Personalet skulle reduceres med fireenhalv stilling – og\ntreenhalv af dem skulle findes blandt de 20 på lærerværelset.Uvisheden bed\nLedelsen informerede på et lærermøde, som medarbejderne\ngik bekymrede fra, fortæller Tanja Kuchel:\n»Det påvirker os jo. Og alle er bekymrede for, om det bliver\ndem, det går ud over«.\nTanja Kuchel, der er 32 år og har været på skolen i syv,\novervejede da også, om hun var i farezonen, men da Salling\nEfterskole satser på hendes linjefag, musik, følte hun sig ikke\nvildt udsat. Men rart, det var det ikke:\n»Man kan jo aldrig vide, hvad der sker, så jeg gik bare –lige som de andre, tror jeg – og håbede på, at vi snart ville få\nnoget at vide. Uvisheden var meget ubehagelig«.Manden hjalp\nI de første uger drøftede lærerne situationen på lærerværelset\nog når de mødtes, men efterhånden døde snakken ud. Det var\nfor svært, og der var for meget på spil, fortæller Tanja Kuchel.\nOg ved MUS-samtalerne, som indledtes kort efter, stod det\nhurtig klart, at de havde en lidt anderledes dagsorden end de\nsædvanlige udviklingssamtaler. For ud over de sædvanlige\nMUS-forløbet brugt til at tjekke, om der mon var\nnogle, som gik med planer om orlov, nedsat tid eller lignende\nfor det kommende skoleår.\nTiden inden det stod klart, hvem de udvalgte var, tog hårdt\n»Det var psykisk meget belastende. Jeg tænkte i den periode meget på, om der var noget, jeg kunne gøre bedre eller\nanderledes. Kunne jeg finde på et eller andet og på den måde\nvære med til at forhindre, at andre blev fyret? Kunne vi gøre\ndet anderledes? Tankerne var virkelig en stressfaktor«, siger\nTanja Kuchel, der var glad for, at hendes kæreste kender efterskoleverdenen indefra og let levede sig ind i hendes situation.\n»Det var utroligt godt, at jeg havde en, jeg kunne dele mine\ntanker med, for det kan være svært at snakke med kollegerne\nom alt, når det hele er så følsomt«, siger hun.Timing er afgørende\nTillidsrepræsentant Hanne Skovborg sidder i skolens bestyrelse, så hun var tidligt og godt informeret om situationen. Og\nda det stod klart, at der skulle afskediges, havde hun et fokus:\n»At afskedige er aldrig rart, men da det var nødvendigt,\nvar det vigtigt for mig, at det blev mindst muligt ubehageligt.\nDet betød for mig, at vi skulle have beskeden ud så tidligt som\nmuligt, men heller ikke før, vi var helt sikre. Det ville være\ndumt at melde noget ud og så bagefter opdage, at situationen\nslet ikke var så slem, eller at afskedige en og først bagefter få\nat vide, at en kollega rejser frivilligt«.Det er ikke personligt\nSamtidig fokuserede Hanne Skovborg på at sikre så firkantede\nkriterier for afskedigelserne som muligt.\n»Åbenhed og klarer kriterier sikrer, at afskedigelsen ikke\nbliver personlig. Afskedigelsen har intet med personen som\nperson at gøre. Det handler om, hvem der har hvilke fag, og\ndet er tilfældigt«, siger Hanne Skovborg. Hun tror, at det gør\ndet lettere for den, som bliver ramt.\nTanja Kuchel er enig:\nLedige og tal\n• I år har Frie Skolers Lærerforening (FSL) noteret 290 afskedigelsessager. Det er en stigning på 20 procent i forhold\ntil samme dato sidste år, hvor 216 afskedigelsessager var\n• 281 FSL-medlemmer er i øjeblikket ledige. 181 af dem er\npå dagpenge, de andre er i fx jobtræning, aktivering eller\nlignende. Sidste år på samme tid var 87 på dagpenge – så\ntallet er mere end fordoblet\n• Knap 20 procent af de ledige lærere har været ledige i\nover et år, 45 procent har været ledige i mellem et halvt\nog et helt år, mens de sidste 35 procent har været ledige i\nunder et halvt år.\nKilde: Frie Skolers Lærerforening og Lærernes a-kasse.»Det er vigtigt at vise, at det ikke er kollegaen, vi ikke\nbryder os om, men det er nogle andre fag og kompetencer, vi\nhar brug for«.\nOg i den forstand lykkedes prikkerunden, mener de to. Set\nmed deres øjne har der være forståelse for beslutningerne.\nHanne Skovborg siger:\n»Midt i alt det meningsløse er det måske et lille lyspunkt:\nDet lykkedes os at afskedige på en måde, som ikke skabte nye\nproblemer, bitterhed og modsætninger«.Åbenhed er afgørende\nDet kostede tårer, da det kom frem, hvem der blev afskediget,\nog det var svært, fortæller Tanja Kuchel:\n»Personlig var jeg lettet – det må jeg være ærlig at indrømme. Det ville have været en katastrofe for mig, hvis det\nvar mig, der pludselig ikke havde mit job. Men selv om jeg var\nlettet, er det jo en situation, hvor man ikke jublende strækker\narmene over hovedet. Man holder jo meget af de kolleger, som\nskal væk, og det er let at forestille sig, hvordan de har det«,\nBåde Hanne Skovborg og Tanja Kuchel tror, at det er vigtigt, at kollegaerne er åbne. Tanja Kuchel siger:\n»I den her situation må man overvinde sin berøringsangst.\nDet er vigtigt, at man snakker med dem, skriver mails og giver\nen hjælpende hånd, hvis man kan«.\nMen selv den ny situation bliver hverdag, og som tiden går,\nbegynder de tilbageblivende at planlægge det kommende års\narbejde, og her skiller så deres veje. n\nF R I E S KO L E R N R . 15 · 29 . M A J 2012 9FYRET\nAf Mikkel Hvid · mhv@frieskoler.comLedighedens\nsnoede vej 2JOBSØGNING.1JOB-VEJ010\tLEDIG\ndig på dit\njobcenter.F R I E S KO L E R N R . 15 · 29. M A J 2 01 2Senest tre uger efter, at man er\nblevet ledig, indkalder a-kassen\ntil CV-samtale. Forud for mødet\nskal den ledige have opdateret\nsit cv og lagt det på www.jobnet.\ndk. Hjemmesiden sikrer, at ledige\nautomatisk modtager relevante\nstillingsopslag, og den ledige\nskal tjekke opslagene minimum\nhver 7. dag.Som ledig skal man søge job aktivt\n(mere end et job om ugen) og kontinuerligt (hver uge). Man skal søge\nbredt, både fagligt (som ledig lærer\nskal du også søge andet end lærerjob)\nog geografisk (alt, som ligger inden for\ntre timers daglig rejse med offentlig\ntransport). Ansøgningerne skal være\nseriøse (fx skal de leve op til de krav,\nsom står i stillingsopslaget) og realistiske (det er urealistisk at søge et tre\nugers vikariat som idrætslærer, hvis\nman er gravid i 8. måned).3UDDANNELSESom ledig har man ret til seks ugers selvvalgt uddannelse i den første ledighedsperiode. Den selvvalgte uddannelse kan\nstyrke de nuværende kompetencer (kurser\ni psykologi og specialpædagogik eller\ncoachende adfærd) eller udvide kompetencerne (kurser for kommunikationsmedarbejdere). Uddannelsen går fra din\nledighedsperiode, så du har færre klip.Regler for\n1 / ORD OG BEGREBERDet hedder ledig – ikke arbejdsløs. Det hedder dagpenge – ikke\nunderstøttelse.2 / DAGPENGEPERIODENSom ledige kan man maksimalt få dagpenge i 104 uger (fordelt\nover tre år) (note 1). Derefter skal man igen optjene dagpengeret.\nFeriedagpenge, aktivering, virksomhedspraktik, uddannelse, jobtilskud og tilsvarende støttede aktiviteter regnes som ledighed og\nbruger dagpengeuger. Ferie, selvbetalt frihed, u-støttet beskæftigelse mv. bruger ikke dagpengeuger.4RÅDIGHEDSSAMTALE\nHver tredje måned indkaldes\nman til en rådighedssamtale på\na-kassen. Målet med samtalen er\ndels at sikre, at den ledige opfylder ledighedsreglerne (fx at du er\ntil rådighed og søger job), dels at\nvejlede og hjælpe den ledige med\nat søge job.Foto Istock5JOBSAMTALER\nman til en jobsamtale på\nJobcentret. Målet med samtalen er at hjælpe den ledige\ntil et job. Ved jobsamtalerne lægges en jobplan, der\nblandt andet kan indeholde\naktivering eller virksomhedspraktik.6\tAKTIVERING\nUnge under 30 skal aktiveres efter 13\nugers ledighed, ældre efter seks-ni\nmåneders ledighed. I dag har man krav\npå fire ugers aktivering af 20 timer per\nuge – men det bliver efter alt at dømme\nsat ned til minimum to ugers aktivering af to timer per uge [note 1]. Man\nkan også komme i virksomhedspraktik\n(maksimalt fire ugers fuldtidspraktik\nhos den samme arbejdsgiver) eller få\net job med løntilskud (maksimalt seks\nmåneder hos den samme arbejdsgiver).\nAlle aktiveringsformerne skal forbedre\nden lediges fremtidige jobmuligheder.\nI virksomhedspraktik og løntilskud må\nman gerne undervise, men kun som en\nekstra arbejdskraft i klassen – man må\nikke overtage ordinært arbejde. n3 / DAGPENGERETFor at opnå dagpengeret skal man enten være nyuddannet eller\nhave et års dokumenteret fuldtidsarbejde (1924 timer) inden\nfor de seneste tre år. Som nyuddannet lærer (dimittend) er man\ndagpengeberettiget, hvis man har været medlem af a-kassen i et\når, den dag læreruddannelsen afsluttes. Hvis man først melder sig\nind, når uddannelsen er slut, går der en måned, før man har ret til\ndagpenge (karens). Og hvis man melder sig ind i a-kassen senere\nend 14 dage efter, at læreruddannelsen slutter, skal man have\n1924 timers arbejde for at have ret til dagpenge. Som ledig mister\nman dagpengeretten, når den tre-årige periode udløber, medmindre man i perioden har sikret sig 1924 timers fuldtidsarbejde.4 / BELØBSom fuldtidsforsikret modtager man maksimalt 788 kr. per dag.\nDet svarer til en månedsløn på 17.000 kr. Satsen afhænger af\nden løn, man har haft de sidste tre måneder før ledigheden. Som\nnyuddannet får man maksimalt 646 kr. per dag, og det svarer til en\nmånedslån på 14.100 kr.5 / SUPPLERENDE DAGPENGEHvis man får et job med mindre end 29,6 timer om ugen (fx et\nvikarjob), kan man få dagpenge, som supplerer op til 37 timer.\nHvis man arbejder over 29,6 timer, kan man ikke supplere i den\npågældende uge. Man kan kun modtage supplerende dagpenge i\n30 uger. Hvis du derefter tager et job med under fuld tid, må man\nselv dække differencen mellem det faktiske timetal og arbejde på\nfuld tid.6 / RÅDIGHEDSom ledig skal man stå til rådighed for arbejdsmarkedet. Det vil\nsige, at du skal melde sygdom og ferie til jobcenteret. Hvis du tager\net vikararbejde, skal du enten sikre dig så mange timer, at du kan\nframelde dig som ledig, eller sørge for, at du kan stoppe i jobbet\nmed dags varsel. Du må ikke modtage supplerende dagpenge,\nhvis du er kontraktligt forhindret i at tage et fuldtidsjob. Hvis du\narbejder på en kontrakt, skal du have en frigørelsesattest.NOTE 1Perioden blev forkortet i 2010. Indtil da kunne ledige få dagpenge\ni 208 uger fordelt over seks år. I efteråret vedtog regeringen en\novergangsordning. Det betyder, at de, som i foråret 2012 overskrider 104 ugers ledighed, kan få perioden forlænget med op til 26\nF R I E S KO L E R N R . 15 · 29 . M A J 2012 11Kort og godtFoto IStockDen tosprogede\nfår skarpere hjerner\nHåndværk og design på skemaet\nMinisteriet for Børn og Undervisning inviterer skoler til at deltage i et udviklingsprojekt om håndvæk og design som et\nnyt fag på skemaet. Faget skal være en\nkombination af håndværket i både sløjd\nog håndarbejde og tilføjes designprocesser fra en ide til færdigt produkt.\nDer har tidligere været gennemført\nforsøg med det nye fag, men de har\nværet for få og for lokale, lyder det fra\nministeriet. Vil du være med, så se mere\npå www.uvm.dk og skriv håndværk i\nsøgefeltet. MLA\t12\tF R I E S KO L E R N R . 15 · 29. M A J 2 01 218\ngange i åretsAnnoncerne bliver læstførste kvartal\ntil forældrerådgivningen, fordi de\noplever, at deres\nbarn mobbes af en\nlærer på skolen.\nMHVDet er en god ide at annoncere i Frie\nSkoler, hvis man som skoleleder vil\nhave en ledig stilling besat. 83 procent\naf bladets læsere svarer i en læserundersøgelse, at de er helt eller overvejende enige i, at de altid skimmer\neller læser jobannoncer i bladet. Der er\nogså godt nyt for de kommercielle annoncører. 8 ud af 10 læsere læser eller\nskimmer annoncerne for at se, om der\ner noget, de kan bruge i deres arbejde.\nUAN\tForældre og lærere kan nogle gange blive bekymrede for, om et barns sproglige udvikling bliver forstyrret eller måske ligefrem hæmmet, hvis barnet er\ntosproget og taler forskellige sprog i skolen og derhjemme. Men der er ingen grund\ntil bekymring – tværtimod, konstaterer et forskerhold fra Northwestern University i\nIllinois, USA. Tosprogethed skærper nemlig hjernen i en sådan grad, at tosprogede\nmennesker får skarpere og mere fokuserede hjerner end etsprogede.\n»Når man har gang i to sprog i sit hoved, bliver man god til at skelne mellem relevant og ikke relevant«, forklarer professor i neurobiologi og fysiologi, Nina Kraus,\nder sammen med sprogforskeren Viorica Marian står bag undersøgelsen.\nForskerne kunne se effekten, da de undersøgte en gruppe studerende. Af dem\ntalte 23 flydende engelsk og spansk, mens 25 kun talte engelsk. Testen gik ud på\nat lade de studerende lytte til forskellige tale-lyde og sige til, når de registrerede\nstavelsen ”da”. Så længe der var stille i rummet, klarede begge grupper sig fint.\nMen da forskerne tilføjede baggrundsstøj, blev opgaven sværere for de etsprogede.\nDe tosprogede klarede sig derimod stadig fint.\nMens testen stod på, bar de studerende elektroder på hjerneskallen, så forskerne\nogså kunne måle hjerneaktiviteten under testen. Det afslørede, at en tosproget\nhjerne reagerer anderledes på lyde end en etsproget hjerne.\nDenne forskel i hjerneaktivitet gør ikke alene den tosprogede bedre til at sortere\ni lyde. Den tosprogede hjerne bliver også generelt bedre til at prioritere og multitaske, mener forskerne.\nOg måske også til at holde hjernen friskere i alderdommen. Tidligere forskning\nhar indikeret, at tosprogede ældre udvikler demens og Alzheimers gennemsnitligt\nfire år senere end etsprogede ældre.\nIfølge forskerne har det ingen betydning, om den tosprogede taler beslægtede\nsprog som fx dansk og engelsk, eller om det er meget forskellige sprog som fx dansk\nog japansk. n BSVMatematik på Spil\nMatematikkens Dag 2012Tilmeldingen\ner startet påwww.dkmat.dk\nom Matematikkens Dag\n21. september i Odense.\nTidlig tilmelding giver bl.a.\nen rabat på 20 %\nBestil materialet ‘Matematik\npå spil’ inden 23. juni\nog få 10 % på bogen,\nmedlemmer i alt 20 %\nTilmeld din klasse til de\ngratis konkurrencer på\n15. november og få adgang\ntil Matematikkens Univers\ni hele 4. kvartalKilde: Proceedings of the National Academy of Sciences: Subcortical encoding of sound\nis enhanced in bilinguals and relates to executive function advantages.Tilfredshed med bladet\nTidligere på året sendte FSL et spørgeskema ud til godt 1000 medlemmer\nfor at blive klogere på medlemmernes\nmening om bladet Frie Skoler. Godt 600\nmedlemmer svarede, og generelt var der\nstor tilfredshed blandt bladets læsere.\nKnap 85 procent af respondenterne\nsvarede, at de er tilfredse eller meget\ntilfredse med bladet. Kun 1,5 procent\ngav udtryk for at være utilfredse eller\nmeget utilfredse. Bladet scorede også\nhøjt på troværdighed, således var mere\nend 92 % af læserne er helt eller over\tvejende enige i, at bladet er troværdigt.\nGenerelt var der også tilfredshed\nmed de stofområder Frie Skoler\nbeskæftiger sig med og doseringen\naf dem. Det emne som flest gerne vil\nlæse mere om, var forskning. Godt 40\nprocent af respondenterne kunne godt\ntænke sig flere artikler om forskning,\nen tredjedel vil gerne have mere om IT\ni undervisningen, og knap 29 procent,\nvil gerne have mere om løn og overenskomst. UANLæs mere hos Danmarks\nMatematiklærerforening påwww.dkmat.dkF R I E S KO L E R N R . 15 · 29 . M A J 2012 13NY FRISKOLE\nAf Dorthe Kirkegaard Nielsen · redaktionen@frieskoler.comLærerstuderende\nvil åbne ny friskole\nFoto Fyns AmtsavisNuværende og tidligere elever fra Den\nfrie Lærerskole i Ollerup er hovedkræfterne bag en ny friskole i SvendborgDrevet af ideen om at skabe en anderledes skole var der den\n3. maj inviteret til borgermøde på musikhuset Harmonien\ni Svendborg om opstart af en ny friskole i Svendborg by.\nSvendborg Friskole lyder navnet, og styregruppen bag\nbestår primært af nuværende og tidligere elever fra Den frie\nLærerskole i Ollerup. Med inspiration fra blandt andre den\nengelske uddannelsesforsker Sir Ken Robinson ønsker de at\nstarte en nyskabende skole, hvis vigtigste mål vil være at danne\neleverne til empatiske mennesker, der forstår at samarbejde\nmed andre.Åbning i august 2013\nHvis alt går efter planen, skal Svendborg Friskole byde de første\nelever velkommen i august 2013, og blandt de godt 40 fremmødte til borgermødet var der stor opbakning til styregruppens\nideer om at skabe en skole med rammer, hvor børns kreativitet bliver bibeholdt og styrket hele deres skolegang. Skolens\nforeløbigt tre overordnede værdier om nærvær, fællesskab og\nhandlekraft fik også ros.\nSelvom Svendborg Friskole endnu kun er i sin indledende\nfase, slog styregruppen fast, at den skal være en værkstedsorienteret og projektorienteret skole med fokus på alle intelligenser. Svendborg Friskole vil væk fra den stillesiddende skole\nbaseret på lærer til elevundervisning, og elevernes læring skal\ndrives af børnenes egen motivation for, hvad de synes, der er\ninteressant at lære.\nStyregruppen ønsker, at skolen skal tilbyde meningsfuld\nfaglighed og være et kreativt værksted, hvor eleverne får hjælp,14\tF R I E S KO L E R N R . 15 · 29. M A J 2 01 2redskaber og samarbejdspartnere til at skabe de projekter, de\n»Vi skal ikke have ensformige klasserum, men tænker\nhele skolen indrettet som værksteder«, fortalte Kåre Wangel,\net af styregruppens medlemmer og studerende på 5. årgang\nLigesom undervisningen skal foregå på tværs af traditionelle faggrænser, er det tanken, at eleverne i Svendborg Friskole skal undervises på tværs af alderstrin – i familiegrupper.Ingen protestskole\nHvor mange friskoler de seneste år er startet i protest, ser\ndet anderledes ud med Svendborg Friskole.\n»Vi er på ingen måde en protestskole. Vores udgangspunkt er at skabe en skole, der matcher det 21. århundrede.\nEn skole, hvor børnene får lyst til læring hele livet, og hvor\nde bibeholder deres kreativitet, sagde Johannes A. Hansen,\nstyregruppemedlem og 5. årgangsstuderende på Lærerskolen.\nBlandt de fremmødte til borgermødet var der glæde over\nambitionen om at skabe en anderledes skole. Til gengæld\nblev der udtrykt bekymring for, om skolen vil kunne tilbyde\ntilstrækkeligt med basale fagkundskaber. Flere mente, det\nvar for hippieagtigt at tro, at børn selv kommer og beder om\nfor eksempel at lære at læse og regne.\nFra styregruppens side blev det slået fast, at eleverne\nselvfølgelig skal opnå de nødvendige faglige kundskaber,\nmen på en måde så gejsten bevares.\nFår folkene bag Svendborg Friskole held med deres\ninitiativ, vil der til august 2013 være i alt seks friskoler og\nto privatskoler i Svendborg Kommune. Svendborg Friskole\nbliver dog den første friskole i selve Svendborg by. nPå oPdagElsE mEdXplore Geografi\nXplore Geografi er et nyt system, der er opbygget med et stærkt fokus på tilgængelighed og motivation.\nElevbogen præsenterer geografiske kerneemner gennem en letlæselig tekst og et væld af flotte\nillustrationer, der engagerer og begejstrer eleven. der findes et stort udvalg af opgaver og aktiviteter i\nelevhæfter, lærerhåndbøger, e-bøger og fagportal.\nFor hvert klassetrin findes tre fællesemner med Xplore Biologi og Xplore Fysik/kemi, så der gives mulighed\nfor tværfagligt samarbejde.\nXplore Geografi lægger vægt på:\n• Fælles mål 2009 og faglig progression\n• Faglig læsning og en pædagogisk bearbejdet tekst\n• stort udvalg af opgaver og aktiviteter i elevhæfterne\n• meget fyldige lærerhåndbøger med kopiark\n• digitale ressourcer i tilhørende e-bøger og fagportal\n• Progression fra Xplore Natur/teknik til 1.-6. kl.XploreGeografi 9XploreFysik · kemi 9ELEVBOGXploreXploreGeografi 8Biologi 8kemi.Ny Fagportal på vejELEVBOGarbejde sammen, menXplore702-732-1\n02-732-1reg27321.ællesemner med geografi ogGeografi 7stemer til grundskolens 7.-9. klasse i geografi, biologi og fysik/kemi.\nmerne indeholder fælles emner så de tre fag kan arbejde sammen, menn også anvendes hver for sig.XploreGeografi 7\nELEVBOGEfterår 2012 lanceres en stor fagportal til\nXplore Geografi. Portalen vil indeholde\nde trykte bøgers faglige stof samt digitale\nudvidelser i form af interaktive aktiviteter\nog opgaver. Fagportalen vil også indeholde\nadaptive test, animationer, videoer, speak\nog mulighed for elev/lærer/forældre interaktion samt meget mere.tår af\nISBN 978-87-7702-607-2med opgaver, forsøg og eksperimenterbog med vejledning og valgopgaver til evalueringde med supplerende materialer, adaptive test mv.vbog indeholder seks kapitler. Heraf er tre kapitler fællesemner med biologi ogi geografisk perspektiv.r inddelt i 3 faserde indledning med målbeskrivelseLæs mere, og bestil\npå www.geografforlaget.dkdybelsesdel med det faglige stofe del med opsamling og valgopgaver til evaluering.ISBN\nAf Marianne With Bindslev · redaktionen@frieskoler.com\nPrivatfotoTvillinger kan have\nTvillinger har en helt\nsærlig tilknytning til\nhinanden, og skolen\nskal ikke se det som en\nopgave at adskille dem\ndem i hver sin klasse, siger\npsych. Helle Birkholm-BuchNogle skoler insisterer på, at tvillinger fra skolestart kommer i hver sin klasse,\nog det er en misforstået tilgang til tvillinger, siger tvillingeforsker, cand. psych.\nHelle Birkholm-Buch. I april måned fremlagde hun på en international tvillingekongres et nyt syn på tvillingers forhold, der langt fra er dominerende blandt lærere i\n»Mange skiller tvillinger ad, fordi vi har en idé om, at det gør det lettere for\nbørnene at udvikle sig hver især. Sådan er det også for almindelige søskende, men\ntvillinger adskiller sig fra andre søskendeforhold«, siger psykologen, som fortæller,\nat tvillinger har en særlig tilknytning til hinanden, der er næsten lige så betydningsfuld, som tilknytningen til forældrene.\n»Sammen har tvillinger ofte bedre mulighed for at vokse i selvstændighed og\nidentitet, end adskilt. Så hvis begge to trives, hvis de både søger hinanden og\nandre kammerater, og hvis de ser ud til rent tryghedsmæssigt at profitere af at\nvære sammen, er der derfor ingen grund til at skille tvillinger ad«, siger Helle\nBirkholm-Buch.Et forældet paradigme\nI sin praksis som psykolog og familieterapeut oplever hun, at tvillingeforældre\nofte vil have tvillinger i samme klasse, men at de har svært ved at få lov til det. Det\ner en skam, mener psykologen, der selv er mor til enæggede tvillingedrenge på 11\n»De seneste 20 år har der været en voldsom tendens til at ville adskille tvillinger.16\tF R I E S KO L E R N R . 15 · 29. M A J 2 01 2ABACUS- et nyt matematiksystemSammen eller hver for sig?\nDet er en dårlig idé at have en fast ’politik’\nfor at skille tvillinger ad. I stedet råder Helle\nBirkholm-Buch til at tage en snak med\nforældrene om, hvordan de oplever deres\nKom ind på følgende spørgsmål:\n•\tDeler tvillingerne venner, og hvordan fungerer det?\n•\tHar de flere eller færre konflikter ude end hjemme?\n•\tKonkurrerer de meget, og er det positivt eller negativt for dem hver især?\n•\tEr der omstændigheder, der gør, at de har et øget behov for tryghed,\neksempelvis en for tidlig fødsel eller skilsmisse?\n•\tAdskillelse giver sjældent mere selvstændighed, så det skal ikke være dét,\nder er målet.Basisbog\n290 kr.Med ‘ABACUS, I skole\nigen’ er Abacus nu\nkommet til 1. klasse\nABACUS til 1. klasse er en fortsættelse\naf systemet fra børnehaveklassen,\nABACUS, Matematik i skolestarten.Den grundlæggende antagelse har været, at hvis tvillingeskabet fylder for meget, vil\ndet skygge over individuelle kvaliteter. At man ville have svært ved at kunne udvikle\nsig, som den man er«, siger Helle Birkholm-Buch. Hun mener, at tankegangen er\nudsprunget af det, hun kalder for et ’forældet paradigme’ som går på, at ethvert\nmenneske har en kerne, en essens, der skal springe ud i fuldt flor.\n»Der vil altid være bestemte sider af en person, der folder sig ud i bestemte\nrelationer, uanset om du er sammen med din lærer, din mor eller tvillingebror. Det\nbetyder ikke, at der er sider af dig, der ikke blomstrer«, siger Helle Birkholm-Buch.ABACUS, I skole igen fortsætter med\nde gennemgående figurer, som børnene\nkender fra børnehaveklassen.Basisbog\n320 kr.Ikke mindre selvstændige\nEn anden af psykologens pointer er at anskue det enkelte tvillingeforhold på egne\npræmisser og ikke sammenligne det med almindelige søskendeforhold. For tvillingers forhold ER anderledes end almindelige søskendeforhold, og Helle BirkholmBuch oplever en tendens blandt professionelle til at forveksle tvillingers indbyrdes\ntilknytning med afhængighed.\n»Søger tvillinger hinanden meget i en periode, behøver det langt fra betyde,\nat de skygger for hinanden. Det kan derimod betyde, at de er usikre på omgivelserne og har brug for en ’tryg havn’. Så i stedet for at skille dem ad og fratage dem\nhinanden i en svær periode, kunne det være en god idé at blive nysgerrig på, hvad\nder gør dem usikre, så de igen får lyst til at blive opsøgende sammen og hver for\nsig. Jo tryggere børn er, jo mere velfungerende er de,« siger Helle Birkholm-Buch,\nder understreger, at der i forskningen ikke er belæg for at sige, at tvillinger er mindre\n1. klasse lAlle priser er ekskl.\nmoms og levering.Læs mere og\nwww.dkmat.dkF R I E S KO L E R N R . 15 · 29 . M A J 2012 17selvstændige end andre.Adskillelse kan være nyttig\nDer er meget stor forskel på tvillingeforhold, og generelt kan man sige, at\nenæggede tvillinger typisk har mere brug\nfor hinanden, end tveæggede tvillinger af\nhvert sit køn.\n»De undersøgelser, der findes, viser,\nat samtlige tvillinger klarer sig bedst i\nsamme klasse i indskolingen - fagligt\nog socialt. Men at enæggede har størst\ngene af at være adskilt, nogle udvikler\nligefrem angst og bliver indelukkede. Når\ntvillinger bliver omkring 12 år, er der ikke\nforskel på, hvor godt de præsterer, hvad\nenten de er sammen eller hver for sig«.\nNår det er sagt, kan der stadig være\nen række ting, der taler for, at skille tvillinger ad. Eksempelvis hvis de to børn\nhar så mange og så voldsomme konflikter\nmed hinanden, at kammeraterne trækker\nsig. Eller hvis de to oplever deres forhold\nmeget forskelligt - det kan være den ene\nsynes, det er mægtigt, at de er to, mens\nden anden gerne vil have lov at lege i fred\nog ikke have sin tvilling ’på slæb’.En mindre arbejdsbyrde\nOfte er det sådan, at det ikke er entydigt\nom tvillinger skal gå sammen eller hver\nfor sig, og i den situation kan det ifølge\nHelle Birkholm-Buch være en god idé at\ntage højde for forældrenes ressourcer.\nFamilier med tvillinger har været igennem en større psykosocial belastning end\nfamilier med enkeltbørn, og dette kan\nblive et afgørende argument for at lade\nbørnene gå i samme klasse.\n»Fødselsdepressioner og skilsmisser\ner mere end dobbelt så hyppige blandt\ntvillingefamilier end andre familier. Så\nhvis der ikke er andet der direkte taler for\nat skille børnene ad, kan det være en god\nidé at lade dem være sammen - det medfører simpelthen en mindre arbejdsbyrde\nfor forældrene«, slutter psykologen. n18\tF R I E S KO L E R N R . 15 · 29. M A J 2 01 2»De giver\ntryghed«Det gav sig selv, at tvillingerne Tea og Filip skulle\ngå i samme klasse på Frederik\nBarfoeds Skole på Frederiksberg.\nI børnehaven havde de hver deres\nvenner, og hver deres interesser\nsamtidig med, at de søgte hinanden, når noget var svært.\n»Det er helt klart min oplevelse, at det især i de små klasser\ngav dem tryghed at være tæt på\nhinanden. Da deres storebror\nstartede, kendte han ingen, og\nvar meget forsigtig. Fordi Tea og\nFilip havde hinanden, kunne de\ngribe skolestarten an på en helt\nanden måde«, fortæller Tea og\nFilips mor, Stojana Vulevic, der\ngenerelt har oplevet sine børns\nforhold som harmonisk.\n»Vi har altid lagt vægt på, at\nde er to personer, der er dygtige\ntil forskellige ting. Og selvfølgelig er der konkurrence, men jeg\noplever den ikke som usund«,\nI dag går børnene i 5. klasse,\nog selv om Tea er kommet i\npuberteten før Filip, og hun kan\nsynes, han er ’barnlig’, giver det\nstadig ikke anledning til grundlæggende overvejelser om at\nskille dem ad.\n»En del af forklaringen på, at\ndet er gået så godt, er også, at jeg\naltid har haft en åben dialog med\nskolen omkring mine børn. Så\nhar der været noget, er det altid\ntaget i opløbet«, slutter Stojana\nKom godt i gang med 8.0ang\nnetMatematiKan til brug\ni hverdagen og ved\nafgangsprøverne“Kom godt i gang“ bøgerne for henholdsvis begyndertrin, mellemtrin\nog ældste trin giver eksempler på,\nhvordan MatematiKan virker og\ngiver forslag til, hvordan eleven kan\narbejde med MatematiKan.\nbruge PC t\ni matem rne\ner et god\nbud!Få en kommuneaftale\nØnsker I en særlig introduktion\npå jeres skole eller i jeres\nkommune, kommer vi\ngerne, hvis I er mindst\n10 lærere samlet.ARBEJDSMILJØ\nAf Mikkel Hvid · mhv@frieskoler.comArbejdsmiljøet bider lærerne\nLærerne viser sig på en række vigtige områder som den mest udsatte FTF-gruppe,\nfremgår det af en stor arbejdsmiljøundersøgelse fra FTFLærerne er den FTF-gruppe, der er mindst tilfredse med\nderes job. Det fremgår af FTF’s netop offentliggjorte\nHvor FTF-gennemsnittet ligger på 70,7 point ud af 100,\nscorer lærerne kun 68,4 point på jobtilfredshedsskalaen.\nResultatet skal ses i sammenhæng med, at FTF-faggrupperne har et dårligere psykisk arbejdsmiljø end resten af\narbejdsmarkedet. Arbejdstempoet og de følelsesmæssige\nkrav, som FTF’erne skal leve op til, ligger højere end resten af\narbejdsmarkedet.Lærerne stikker udgælder 44 procent af FTF-gruppen som helhed). Kun de ansatte på dag- og døgninstitutionerne oplyser, at de er mindre\ntilfredse med kvaliteten af deres eget arbejde (29).Følelser dræner lærerne\nIfølge formanden for Frie Skolers Lærerforening (FSL) Uffe\nRostrup bekræfter undersøgelsen, hvad de mange medlemshenvendelser til lærerforeningen også viser: Lærernes psykiske arbejdsmiljø er stærkt belastende.\n»Lærerne vælger jobbet, fordi de ønsker et job, hvor de\nkommer til at arbejde med mennesker, men mange af dem\nbliver overrasket over, hvor psykisk hårdt det i virkeligheden\ner«, siger han.Bladrer man længere ned i FTF-undersøgelsens statistikker\nfor at finde forklaringen på lærernes ringe jobtilfredshed,\nstår det klart, at lærerne på en række punkter adskiller sig fra\nLedelse bliver ekstra vigtig\nFTF’erne inden for sundhedssektoren, institutionsområdet,\nSamtidig giver lærerne deres nærmeste ledere et dårligere\nfinans- og administrationsskudsmål end FTF-gennemområdet.\nsnittet (53,8 mod 56,1 på en\nLærernes oplever fx en\nkvalitetsskala fra 0 til 100).\n»Lederne på de frie skoler har nok en\nKun ansatte inden for admi(49,7 mod 48,8 på en skala\ntendens til at være mere optaget af\nnistration og service oplever\nfra 0-100), og lærerarbejdet\nde nære her og nu-problemer end af\nringere ledelseskvalitet (50,7).\nstiller store følelsesmæssige\nat finde løsninger på de overordnede\nNår lærerne oplever\nkrav (66 mod 58 på en skala\nog langsigtede problemer som fx det\ndårligere ledelse end FTFfra 0 til 100).\ngennemsnittet, kan det ifølge\nBegge dele belaster. Og\nformanden for Frie Skolers\ndet medfører, at lærerne på\nLedere, Mogens Lorentzen,\nskyldes de store omstruktuviser sig som den mest udsatte FTF-gruppe. Lærernes selvvur- reringer og fusioner, som er gennemført på skoleområdet de\nderede helbred, der betragtes som et godt mål for arbejdsseneste år.\nmiljøet, ligger lavere end de andre FTF’eres (74 mod 77 på en\n»På både folkeskolerne og de frie skoler oplever lærerne\nskala fra 0 til 100), de oplever sig mere stresset (11 procent af\nnedskæringer og besparelser, og selv om beslutningerne er\nlærerne oplever sig meget eller virkelig meget stresset mod 9\nvedtaget af politikerne og bestyrelserne, er det i hverdagen\naf FTF-gruppen som helhed), og så er de blandt dem, der er\nlederen, som står for det. Og derfor er det også lederen, der\nmindst tilfreds med kvaliteten af det arbejde, de selv leverer\nfår øretæverne«, siger Mogens Lorentzen.\n(39 procent af lærerne er i høj grad eller i meget høj grad\nHan understreger, at undersøgelsen ikke skelner mellem\ntilfredse med kvaliteten af det arbejde, de leverer. Det samme\nfrie skoler og kommunale skoler. n\nF R I E S KO L E R N R . 15 · 29 . M A J 2012 19FRIE SKOLER\nAf Mikkel Hvid · mhv@frieskoler.comGamle fjender\nsparede på krudtet\nKonference på Vartov om de frie\nskoler og socialt ansvar blev ikke det\nslagsmål, der var lagt op til”Socialdemokraterne er vilde med de frie skoler”,\nerklærede partiets børne- og undervisningsordfører,\nTroels Ravn (S), på Grundtvigsk Forums konference om de\nfrie skolers sociale ansvar, mens repræsentanterne for de frie\ngrundskoler og nogle af deres mest arge kritikere skiftedes til\nat rose hinanden for det gode samarbejde, den store åbenhed\nog den fine dialog.\nGlemt var løftebruddet om at rulle besparelserne tilbage,\nglemt var de hidsige diskussioner om sociale taxametre og\nDenne smukke og solbeskinnede maj-tirsdag var kombattanterne forsonlige, og derfor blev det aldrig den politiskeslagudveksling, der var linet op til i programmet.Det var helt nye toner\nFormanden for Frie Skolers Lærerforening (FSL), Uffe Rostrup, synes konferencen var god og konstruktiv, og at alle\nparter lyttede meget, men han undrer sig over, hvor pænt de\nindbudte politikere talte om de frie skoler.\n»Det er en helt anden retorik end den, mange af partierne\nbruger, når de udtaler sig i en større offentlighed«, siger Uffe\nRostrup.København skiller sig ud\nEn del af forklaringen på den pludselige forbrødring kan ligge\ni det oplæg, som Jørgen Søndergaard indledte konferencen\nUnder overskriften ”Tallene på bordet” gennemgik direkFoto Henning HjorthJan And\nat frie s\ne resve r e n d\nmed et la\n.20\tF R I E S KO L E R N R . 15 · 29. M A J 2 01 2tøren for det nationale forskningscenter for velfærd, SFI, al\nforskning, som sammenligner eleverne på de frie skoler med\neleverne i folkeskolen.\nOg uanset om han kiggede på familiernes uddannelsesniveau, skilsmissefrekvens eller økonomi, så han det samme\nbillede: På landsplan er forskellene mellem de to elevgrupper\n»Forskellene er så små, at det ikke er noget, jeg ville bruge\nkræfter på«, sagde han.\nMen i København er der et problem. Her er der en tendens\ntil, at folkeskolerne og de etniske friskoler tager en stor del\naf de svage elever, mens elever med en stærk social ballast er\noverrepræsenteret på de andre frie skoleformer.Tallene dræbte myten\nFlere politikere nævnte i den efterfølgende debat, at de var\nrigtig glade for her at få dokumentation for, at de frie skoler\nfaktisk tager et socialt ansvar.\nMai Henriksen, som er uddannelsesordfører for Konservative, bemærkede, at oplægget slet ikke harmonere med det,\nhun hører i den politiske debat.\n»Myten fortæller, at det kun er de rige og de privilegerede,\nsom vælger frie grundskoler, men oplæggene her viser jo, at\ndet er langt mere nuanceret. De frie skoler tager et socialt\nansvar, og de har også mange udfordrende elever. Men det\nbliver ikke bemærket i debatten«, sagde hun.\nLige som sin ordførerkollega, Jeppe Mikkelsen fra Radikale\nVenstre, savnede hun mere faktuel viden om de frie skoler.\nMeget af diskussionen bygger på fordomme og formodninger,\nmente de to.\nPå et af debattens underliggende spørgsmål, ”Bør de frie\nskoler taget et større socialt ansvar?”, svarede Jeppe Mikkelsen (RV), at han håber og tror, at de tager et ansvar, og det\nmener han også, at tallene viser.\n»Men hvis I spørger, om staten skal regulere de frie skoler\nendnu mere end i dag, er svaret nej«, sagde han.Jan Andreasen tog skraldet\nTo kendte kritikere af de frie skoler, Anne Vang (S), der er\nbørne- og ungdomsborgmester i København, og forfatteren\nLars Olesen, meldte begge afbud til paneldiskussionen, så\ndet var op til Jan Andreasen at være den kritiske stemme i\nJan Andreasen, som er Folketingskandidat for Socialdemokraterne og tidligere medlem af borgerrepræsentationen,\nhar været stærkt kritisk over for de frie skoler, men tonen var\nmeget dæmpet, da han holdt sit oplæg.\nHan pegede på to udfordringer, som han mente, at de frie\nskoler burde løse for at yde deres til at begrænse mytedannelsen. De frie skoler bør skabe mere åbenhed om deres ventelister. Og de skal bidrage til at finde løsninger, som sikrer en\nmere social jævn fordeling af eleverne mellem skoleformerne.\nJan Andreasen har tidligere talt for, at frie skoler, som har\nfærre ressourcesvage elever end gennemsnittet, bør straffes\nmed et lavere tilskud. Det mener han ikke længere.\n»Jeg tror ikke, at det er en god vej at gå«, sagde han.Pas på tankepolitiet\nÉt sted dukkede uenighederne op: Socialdemokraternes\nordfører, Troels Ravn, gjorde opmærksom på, at det var den\ntidligere regering, som skar i tilskuddet til de frie grundskoler.\nHan mente ikke, at det stemte så godt med ordførerens pæne\nord om de frie skoler.\n»Vi skal passe på, at der ikke går valgkamp i det her«, sagde\nDen konservative paneldeltager, Mai Henriksen, var ikke\nstolt af besparelserne på det frie skoleområde, men det var\nnødvendigt, sagde hun.\nMen i øvrigt syntes hun, at de frie skoler burde koncentrere sig om andre og vigtigere spørgsmål end tilskuddet og\n»Det, I bør koncentrere jer om, er at bevare retten til at\ntænke frit. Det er her, jeg er nervøs. Slagsmålet kommer i\nfremtiden til at handle om, hvor store frihedsgrader I som\nskoler må have, og jeg er sikker på, at der er mange i Folketinget, som gerne vil stille spørgsmålstegn ved de muslimske\nskoler«.Vi står sammen\nI sit afsluttende indlæg bemærkede formanden for Danmarks\nPrivatskoleforening, Kurt Ernst, at der er stor forskel på\nKøbenhavn og resten af landet. De voldsomme konflikter og\nproblemer, der har været i hovedstaden, skygger for, at folkeskoler og frie grundskoler samarbejder glimrende de fleste\nMen i øvrigt var Kurt Ernst træt af al den snak om frie\nskoler og folkeskoler.\n»I princippet er jeg revnende ligeglad med, om et barn\nvælger en fri grundskole eller en folkeskole. Men jeg er ikke\nligeglad med, at så mange danske børn får en dårlige skolegang. Det er det, som bør bekymre os alle sammen. Og det er\nen fælles udfordring at finde en løsning på det«, sagde Kurt\nErnst. nF R I E S KO L E R N R . 15 · 29 . M A J 2012 21DebatAF BENTE HAUGAARD OG SØREN ERHARD HANSEN, HENHOLDSVIS\nKONSULENT HOS OG FORMAND FOR LILLESKOLERNEArkivfoto LilleskolerneHvorfor skole?\nHvor er det dejligt at læse indlæg fra en studerende på\nden frie lærerskole.\nKåre Wangel håber i et debatindlæg i sidste nummer ”at\nlilleskolelærere har bedre visioner end Alexander von Oettingen. At skolen ikke skal være en fabrik, men et sted, hvor\nmennesker lærer i fællesskab.”\nSom planlæggere af LUF, Lilleskolernes Udviklings Forum,\nhar vi været med til at hyre Alexander von Oettingen. Han er i\nstand til på fremragende vis at problematisere, at nogle skoler\ntror, at de er selve livet. Men har man fejlet i skolen, har\nman så også fejlet i livet?\nHan påpegede, at nok er skolen og lærerne vigtige, men de har ikke eneansvar for børns udvikling.\nOg at det skal man holde\nre f ska\nor l l\nI Lilleskolerne er vi vilde\nmed folk, der kan sætte ting\npå hovedet, få os til at reflektere\nover egen praksis, hvad enten vi\ner enige eller ej. Oplægsholdere\nskal sætte fremtidige perspektiver\ni spil. De skal forundre, forstyrre,\nDet er det, LUF er til for – ikke en\nkirke, men et forsamlingshus.\nOg ja, lilleskolelærere har som vel alle\nandre lærere visioner for det at lave skole.\nOg mange refleksioner over, hvad skole for\nlivet er for en størrelse.\nEn klog mand sagde engang: Træd varsomt,\nfor her bliver mennesker til. Det bliver de blandt\nWW ÅRE W\nERENDE, DENFRIELÆRERSKOandet i skolen. Men det er rigtig vigtigt at holde sig for øje,\nhvad skolen skal og kan.\nDet er vigtigt for vores skoler, at vi til stadighed er i dialog\nmed folk uden om skolen, at vi ikke er bange for at blive provokeret omkring vores praksis, at vi til stadighed udfordres på\nbegrebet dannelse /uddannelse. nundervisningLElexand\nland er Vo\nvære ets lille n Oetti\nolen dann olk, at teres\nvære re lil\nikke - ikke skoler\nskol for liv er af Fr\nnels kun da dven\nning system er ti\net kr l vide hvad de I har je\ne. Sk mener er for\nr, m skolef\ndann skolen rtælle\norlø . Jeg hå sioner\nskol b, der\nd)da skolen teres\nke ti ke både\nikke at I ha hold fo\nikke for, at\never n give en visi hvad\nn sk de men ed til\nWa skole e ud\nukke al ik\nke nesker forme\nVo ngel n, s talels\nverd re ligeg\nbeho verd ukriti\nsk ti r bebo en?\npå n Oettom A kriver er\nr er m ud\nr kl , der\nverd , hvor\nd illes inge xan åre\næter of gårsda vision n sam g verd har?\nble viklin kolernns o der\ner om men\nnumv refe gsda es plæg\nke sk , at bø ns indu\nngig ser ud\nme rere ge, s\nat le le vi i og un\nder r med en skal\nr af t i\nge sk mfu\nve liv virk\ner bø omgi\nStee , for ighede lære at\nrn ti vend ikke væ\nning n Hild det et\nvide re. M\nre og en de\nå i nu nd.\nleve for at randt\ni ‘B ætnin\nvet, vorfor re er at ørnene gen fo , at vi ikke de\ner de r at læ skal\nære m fam r skol re at\nlære der sa\nlære t vigt re at\nrolle , og fo\nat sp ruds som ud\net br em al\ngen m d.\nndet melle andre\nm at soci dannen\nat læ .\ne m rsøgt\nat gø ve og rum. de og\nre læ at læ Desvæ faglig\nt de tåelse\naf læ ring ti re - so\nvedk de ka\nm O er de nnende\nføre get, de etting n indu\nhar ommen som\nsvæ r kun ka besk\nogså ke ha\nor læ dre vi\nlyst r med\nl, at foregå r.\net st en nu det bo glige everne\nhvor dig sk glige. fag at\nmen ole en\ner læ Alexa\nAlexande stor rolle, påtager\nn.FotoMikkelHvidPÆDAGOAf MikkelHvid/ FrieGISKSkolerFRIHED· mhv@frieskoler.com1222\tFRIES KOLERNR.13 ·\nPRI L 2012Alexan\noplæg vanetæ udfordrede\nmente, tog fejl. Grundtvi\nen tænkepau vandrerfor livet«.\nformulere i sin argument se, som\nom han og tilbage,\nprovokere hvordan det\n»at I skelner\nvigtige. lærere er\nI vigtige«, lytter spændt.\nHan holder ét skal\nat overfor livet.\ntør ved r von Oettingenalt\nEt oplæg, han med\nGrundtvi hvor han\nom pædagogi starten\nfor livet. g og mange\nik, skole marts, og\nFx den med både\n,F R I E S KO L E R N R . 15 · 29. M A J 2 01 2Thorsø · Håndværkervej 1 · DK-8881 Thorsø\nTel 86 96 60 75 · Fax 86 96 70 03\n”Natur/teknik for …” lægger op til en faglig velfunderet og spændende undervisning med udgangspunkt i elevernes hverdag. Gennem arbejdet med\nsystemet indføres eleverne i en naturvidenskabelig\ntankegang samt introduceres til naturvidenskabelige\nforklaringer på hverdagsfænomener.\n”Natur/teknik for …” er det nye solide system til\nfaget natur/teknik, der udfordrer både elever og\nlærere i folkeskolens begynderundervisning og\nsenere på mellemtrinnet. Serien sammentænker en\nrække nye læremidler og teknologier som fx Smart\nBoards og netbaserede materialer som fx web-TV og\n”Natur/teknik for ...” og vores øvrige materialer er\nskrevet og bearbejdet af erfarne undervisere med\nafsæt i deres egne gennemprøvede undervisningsforløb.\nLæs mere og se bøgerne på meloni.dkKlassesæt bestående af\n25 elevbøger plus Lærerens håndbogKun 2.000 kr.\nPris er eksklusiv moms og forsendelsewww.meloni.dkgode solide lærebøger til den rigtige pris23\nF R I E S KO L E R N R . 15 · 29 . M A J 2012 LEDERKURSUS\nAf Maria Larsen · mla@frieskoler.comSindsro i Sinai\nComputeren bliver på kontoret i weekenden. Hun har\nbooket sig selv i kalenderen halvanden time hver dag omkring frokost og øver sig i at tage en daglig pause fra at være\nden synlige og nærværende leder. Give sig selv lov til at tænke\nsig om og ikke tage beslutninger og handle hurtigt hele tiden.\nMette Langedill Petersen er gruppeleder i Danske Bank i\nOdense med ansvar for 27 ansatte.\nEn uges lederkursus i Sinai-ørkenen med bjergene som\nskolestue og en beduinlejr som base har inspireret hende til at\ntage flere pauser og til at planlægge sin tid mere struktureret.\n»Jeg farer tit rundt i min iver for at være synlig og nærværende, og tit får jeg ikke lavet det, jeg selv skal, før de andre er\ngået hjem. Opholdet i Sinai-ørkenen gav mig mulighed for at\ntænke mit arbejdsliv og min arbejdsdag igennem, og det gav\nmig stof til eftertanke. Det er vigtigt at passe på sig selv, så\nman kan holde til arbejdet og ikke knokler sig selv helt ned«,\nsiger hun.efter hun er kommet hjem, for at huske og fastholde det, hun\n»I ørkenen er der ikke så meget som herhjemme, der\nforstyrrer dit sind. Det fik os til at være mere i nuet. Til at høre\nfluerne og lægge mærke til de små ting. Det var balsam for\nsjælen, og det tvang mig til at fordybe mig meget mere, end\njeg gør i dagligdagen, hvor jeg laver meget brandslukning«,\nfortæller Mette Langedill Petersen.\n»Den første dag på arbejde efter kurset, sagde jeg til mine\nlederkolleger, at jeg gerne ville prøve at arbejde lidt anderledes og have noget mere tid til at trække mig ud indimellem.\nDet føles godt. Når jeg ved, at jeg har tid til at besvare mails\nog får ordnet en masse ved mit skrivebord, så kan jeg mærke,\nat jeg er meget mere nærværende og synlig, når jeg er sammen med medarbejderne den øvrige tid. Man skal have sig\nselv med for at kunne guide andre«.En uges pauseKursusdeltagerne vågner med solen ved 5-6-tiden, når den\nsom en orange kugle triller ud bag bjergvæggen og stiger op\nover det Røde Hav. Kursusdagen begynder med et par timers\ngymnastik eller bjergvandring og en øvelse i mindfullnes inden\nmorgenkaffen kl. 8.\nDagen veksler mellem timer i skolestuen, gruppearbejde\nog tid til selv at tænke sig om. Kun afbrudt af måltiderne, det\ndaglige bad og kikken på de underjordiske haver i Det Røde\nDet enkle liv og naturen giver i sig selv ro i sindet, forklarer\nkursusleder Birgit Toft. Hun er farmaceut, ph.d. og deler sin\ntid mellem at være lægemiddelkonsulent i Region Midt og\nkonsulent og underviser i sin egen virksomhed Teamtoft.\n»Sinai-ørkenen er langt væk fra opkoblinger og internet, og\ndet giver en fantastisk ro og frihed til at kigge indad, ikke at\nskulle være på og online hele tiden«, siger hun.\nDen lange pause er nødvendig, for at man kan komme i\nkontakt med sig selv på en anden måde end til daglig, hvor\nman hele tiden er i bevægelse. Man får lejlighed til at tænke\nover hvad det er ens tid går med, i forhold til hvad man gerne\nvil bruge sin tid på.\n»Når man er i ro med sig selv, kommer man ud af den\nautomatiske, hurtige og overfladiske måde at reagere på. Man\nbliver mere nærværende og bedre til at prioritere i en hektisk\nhverdag. Og når man er i ro med sig selv, så har man bedre”Gennem U’et i Sinai-ørkenen” hedder lederkurset, der forgik\nen uge i april under åben himmel. I en fordybning mellem de\ngrå og gyldentbrune bjerge i noget, der minder om et udtørret flodleje, har beduinerne indrettet en lejr for de danske\nkursister. På det mest flade og sandede område er det fælles\nsoveværelse markeret med et gulv af spraglede kludetæpper\nog en væg af stof, der blafrer i vinden. Himlen er taget, og om\naftenen blinker og lyser tusindvis af stjerner på den kulsorte\nKludetæpper i lilla, marineblå, sorte, gule, neonorange og\ngrønne striber bliver lagt over sten, sand og klipper og gør det\nud for både gulv og stole, når maden fra det lille køkkentelt\nserveres ved lave plastikborde.\nFra lejren er der udsigt til Det Røde Hav. Det ligger et\nkvarters gang væk og er den eneste mulighed for dagligt\nkarbad, hvis man ikke er til klatvask fra den fælles zinkbalje\nHer er stille, primitivt, varmt, dårlig mobildækning, ingen\ninternet eller computere og ingen kopierede powerpoints,\nman skal holde styr på. Kun en lille notesbog som hjælp til at\nfastholde hver enkelts tanker undervejs.Struktur\nMette Langedill Petersen har bladret en del i sin notesbog,24\tF R I E S KO L E R N R . 15 · 29. M A J 2 01 2Pausens kraft-ørkenen\nFlere pauser, mere ro og mere tid til\nat lede. Det har en flok private og\noffentlige ledere taget med sig hjem\nfra et lederkursus i Sinai ØrkenenFoto Finn Nordfeldkontakt med andre mennesker«.\n»Den dybe vejrtrækning påvirker nervesystemet og er med\ntil at få justeret en ned, så man er i ro. Det er enormt vigtigt i\ndenne hæsblæsende tid, vi har gang i«, siger Birgit Toft.Tanker tager tid\nTid til at tænke, er noget af det, som deltagerne fremhæver\nsom det vigtigste, de tager med sig hjem fra ørkenen. Også\nsocialpædagog Malene Læsø Madsen, der til daglig er leder af\nskolehjemmet Emdrupgaard, der har otte børn i døgnpleje og\n»Det er så nemt at have travlt. Jo mere travlt jo bedre, jo\nmindre tid, jo bedre. Men det at turde stå stille, det er det, der\nKususleder: Birgit Toft, www.teamtoft.dk. Hun har blandt\nandet skrevet ”Pausens kraft”, der er udgivet af Gyldendal Business i 2010.SINAI-ØRKENEN\nDe 60.000 kvadratmeter sten og ørken, der udgør\nSinaihalvøen ligger som en trekantet kile mellem Aqababugten mod øst og Suez-bugten mod vest.\nKurset blev holdt en times gang fra den lille by Nuweiba.\nDen ligger 180 km nord for Sharm El-Sheik ud til Det\nRøde Hav.F R I E S KO L E R N R . 15 · 29 . M A J 2012 25»Opholdet i ørkenen gav mig mulighed for at tænke mit arbejdsliv og min\narbejdsdag igennem, og det gav mig stof\ntil eftertanke«, siger Mette Langedill\nPetersen, gruppeleder i Danske Bank.får tingene til at bevæge sig. Når jeg står stille, kan jeg se, at\ntingene bevæger sig, men hvis jeg til stadighed bevæger mig\nmed dem, kan jeg ikke se deres bevægelse, fordi de er infiltreret af min bevægelse«, forklarer hun.\n»En af de andre på holdet fortalte mig, at når man snorkler, må snorklen ikke være for lang, for så får man ikke skiftet\nluften ud, og jeg synes, at der i mit lederarbejde godt kan\nvære meget langt i mellem, at luften bliver udskiftet. At være\ni Sinai-ørkenen har givet mig mulighed for at få trukket noget\nrent luft godt og grundigt ind, så jeg bliver mere klar i mine\ntanker og den ledelsesretning, den ledelsesstil og de ledelsesværktøjer, jeg har«.\nDet er tredje gang Malene Læsø Madsen har været i Sinaiørkenen for at få en tænkepause og inspiration.\n»Det her med at være i ørkenen, det rører ved noget fundamentalt og egentlig noget eksistentielt. Solen går ned kl.\n19 og fluerne står op kl. 5, og jeg med dem. Der er en ramme,\nsom ikke umiddelbart lader sig rokke. I begyndelsen, når man\nankommer, ser det ud, som om det er gråt i gråt og brunt i\nbrunt, men der er planter og fugle og et liv at leve også her,\nog det er noget af det, jeg tager med hjem. Indimellem kan\ndagligdagen føles som en ørkenvandring, og man tænker:\nkommer der ikke snart en oase. Det handler om at få øje på\nde grønne vækster, som er overalt. Både her i ørkenen og i\ndagligdagen«.Tilbage på Emdrupgaard arbejder Malene Læsø Madsen med at\nfå mere pause og ro indarbejdet for både sig selv og medarbejderne.\n»Jeg tænker, det er vigtigt, at medarbejderne også får\nplads og rum til refleksion. Det er min opgave, når jeg kommer så inspireret tilbage, også at lade det sive i organisationen, vel vidende at det er et langt arbejde, for vi har jo en\ndagligdag at passe og få til at fungere«.\nI sin lægepraksis i Asnæs på Sjælland arbejder praktiserende læge Jesper Dehlholm også med at skabe rum til ro og\neftertænksomhed efter opholdet i den ægyptiske stenørken.\n»Jeg har ikke mange pauser til mig selv i løbet af en arbejdsdag, men jeg har besluttet, at jeg vil tage mig mere tid til\nat tænke over de store beslutninger, inden de tages. Nu skal vi\nfx have en fjerde læge med i vores praksis, og det vil jeg gribe\nlidt anderledes an, end jeg hidtil havde tænkt. Give det lidt\nmere tid at indkøre vores nye kollega i stedet for at haste igennem. Ting tager tid, og det skal de have lov til«, siger han.\n»God ledelse kommer indefra. Man bliver nødt til at\nmærke efter, hvordan man synes, tingene skal gøres, og hvad\nman kan stå inde for. Det er ikke nyt for mig, men det er blevet mere klart«, siger Jesper Dehlholm. n26\tF R I E S KO L E R N R . 15 · 29. M A J 2 01 2Foto Finn NordfeldLad inspirationen siveAnnonceFællessang, fællesskab og livsglæde\nDGI sanGboGRedigeret af Niels-Otto Johansen, Else Højgaard Smidt, Erik\nJakobsen, Lone Lindhardt, Rie B. Nielsen og Sámal Lamhauge.\nUd over de gode, gamle sange indeholder DGI sangbogen et\nbredt udsnit af nye danske og engelske sange.\nDer er noder og becifringer til alle melodier.\nPris: 120 kroner. Varenr. 99430\nFor at kunne købe DGI sangbogen og DGI melodibogen skal man\nvære medlem af en forening, der er medlem af DGI.DGI meloDIboGMelodibogen indeholder alternative melodier til en del af sangene samt ”krydrede” akkorder. Der er noder og becifringer til alle\nTil en stor del af sangene er der udarbejdet historiske noter, som\ner anført i forbindelse med de enkelte sange.\nDGI melodibogen – som er i A5-format med spiralryg – indeholder\nendvidere litteraturliste og biografisk liste over tekstforfattere\nPris: 240 kroner. Varenr. 99440CD til DGI sanGboGenPå denne cd er indspillet første vers af 50 sange fra DGI sangbogen og DGI melodibogen, som er mindre kendte og/eller\nmere komplicerede end gennemsnittet.\nFormålet med udgivelsen er at give brugerne en mulighed for\nlettere at kunne anvende disse sange ved at høre den klingende realitet. Derfor er indspilningerne foretaget i nøje overensstemmelse med nodelinjer og akkorder.\nPris: 157 kroner. Varenr. 99450sanGboGstaskeTasken kan rumme 30 sangbøger + melodibog og cd.\nPris: 153 kroner. Varenr. 99406Bestilles hos DGI: www.dgi.dk/butikken\nVed spørgsmål ring til Søren på 20 51 77 69b at n d\n1 0 % f mer e\nk ø n gb ø\n30 sAnnonce DGI sangbog CD melodibog 050707.indd 115-05-2012 12:53:17Skolerejser med bus\nFå et uforpligtende tilbud!www.up-travel.dklene.bang@up-travel.dk - tlf. 2112 4122\narrangeres af:F R I E S KO L E R N R . 15 · 29 . M A J 2012 27n\nle cirklrørn kan lære\nalt det, de skal,\ngennem leg og kreativ\naktivitet, men den legende\nlæring sikrer ikke i sig selv, at\nde udvikler sig til hele mennesker.\nDet mener legetøjs- og fremtidsforsker Jørn\nOg det er en del af baggrunden for de værktøjer, han har\nudviklet i sin virksomhed, Excellent Play.\nVærktøjerne skal hjælpe pædagoger, lærere eller forældre\nmed at beskrive og dokumentere lege- og læringsværdien.\nAf aktiviteter. Af legetøj. Af spil. Af inventar og så videre. Og\nværktøjet kan være med til at sikre, at man ikke fokuserer for\nensidigt eller glemmer bestemte sider af barnet, siger Jørn\n»Det er jo rigtig godt, at børn leger eller arbejder kreativt,\nmen hvis legen kun stimulerer en eller få evner hos dem,\nrisikerer vi, at de udvikler sig skævt. Det kan vores værktøjer\nmodvirke: De gør det pædagogisk personale bevidst om,\nhvilke evner børnene udvikler gennem legen, og hvor de har\nbrug for flere og anderledes udfordringer«.70 års leg\nGennem hele sit voksne liv har 69-årige Jørn Martin Steenhold arbejdet med og forsket i børn, leg og læring. Som børnehaveleder i 1970’erne, senere blandt andet som seniorforsker\nhos LEGO og forskningschef på Instituttet for Fremtidsforskning, hvor han forskede i børns fremtidsdrømme.28\tF R I E S KO L E R N R . 15 · 29. M A J 2 01 2ndtSø\nudviklet en række\nhjul, som kan beskrive\nværdien af børns\nAf Mikkel Hvid · mhv@frieskoler.comI 2007 grundlagde\nældste søn virksomheden\nExcellent Play, som certificerer\nlegetøj og produkter til børn. Certifikatet blåstemler produktets lege- og\nDesuden står Jørn Martin Steenhold bag en række\nhjemmesider til pædagogisk personale og andre, som interesserer sig for børn. Blandt andet kan man på www.borneliv.\ndk finde artikler og råd om snart sagt alt inden for børn og\npædagogik.Børne-klog på 100 måder\nKrumtappen i Jørn Martin Steenholds arbejde hedder Videnshjulet.\nHjulet, som han gennemgår i bogen af samme navn,\nbeskriver og definerer ti vidensområder (jeg-klog, os-klog,\nmusik-klog, krops-klog osv.). Hvert vidensområde underinddeles i ti mindre vidensområder. Krops-klog, fx., består blandt\nandet af balance, klatre, hvile og løbe, mens os-klog dækker\nområder som fx menneskers behov, etnicitet samt moral og\nAlt i alt 100 områder, hvor børnene kan være mere eller\nmindre vidende. Og 100 områder med hver sin pædagogiske\nudfordring og med hver sine aktiviteter.\nVed at bruge hjulet og forholde sig til børnenes aktiviteter\nbliver man som pædagog og lærer bevidst om, hvilke kvaliteter\nbørnene træner, når de leger, hvilke evner du udvikler gennem»Normalt går der 60\når før en ide at slå\nhelt igennem. Jeg har\narbejdet med min i\n40 år, så der kan gå\nop til 20 mere, før vi\ner helt klar på skoleområdet«, siger Jørn\nMartin Steenhold.Foto Henrik Kastenskovlegen, og hvad de lærer af den, forklarer Jørn Martin SteenMen ved at bruge hjulet, kan skolerne dokumentere, hvordan\nde bruger legen og de kreative aktiviteter til bevidst og systeFor det gør de, siger han. Børn leger sig til viden. De lærer\nmatisk at styrke børnene alsidige udvikling«.\ngennem leg. Og de lærer rigtig meget og rigtig godt. PraktiDe, der vil mere detaljeret ned i særlige områder, kan supske færdigheder. Refleksiv viden. Social kompetence – hele\nplere Videnshjulet med et af de andre hjul, som Jørn Martin\nspektret kan læres og udvikles gennem leg, mener Jørn Martin\nSteenhold har opbygget over samme læst: fx KreativitetshjuSteenhold\nlet, Legehjulet eller Sansehjulet.\n»Man behøver slet ikke en lærebog. Hvis man som lærer er\nkreativ og kender Videnshjulet og ved, hvordan man bruger\nNæste skridt er skolen\ndet, kan alt det, som optager børnene, bruges til læring. Og det\nHovedparten af Jørn Martin Steenholds arbejde fokuserer\ner godt. For jo mere engagerede\nbørnene er, jo mere\ni dag på de 0- til 10-årige. For eksempel tilbyder en af hans\nhjemmesider dagplejemødre og\nDe småsten, børn samler på\nbørnehaver en kalender med aktivistranden, kan bruges til at udvikle\ntetsforslag til hver af årets 365 dage.\ntal-klogskab (fx mængder, forskelPå hjemmesiden kan man med nogle\n• få mulighed for at drømme\nle), men også til natur-klog (mafå klik lave udviklingsplaner for det\n• få lov til afprøve omgivelsernes muligheder\nterialer) og billed-klog (former og\nenkelte barn, som sikrer, at barnet\n• lege og eksperimentere med materialer\n• gå på opdagelse i naturen\nfarver). Og den døde spurv, som\nudvikler sig, som det skal, motorisk,\n• sanse og mærke verdenen\nligger i skolegården, kan ud over\nintellektuelt og socialt.\n• fortælle og berette\nnatur-klogskab (fx dyreliv, arter)\nSkolefritidsordninger kan også\nudvikle områder som jeg-klog (fx\nhente inspiration her, og på længere\nfølelser) og livs-klog (fx skæbne).\nsigt håber Jørn Martin Steenhold,\nat Excellent Play går i gang med\nLeg er ikke kun hippier\nat beskrive lege- og læringsværdier på\nPraktisk kan man på den måde bruge Videnshjulet som et\nskoleområdet og i for eksempel lærebøger.\ninspirationsværktøj, siger Jørn Martin Steenhold, men det\nMen det tager tid, siger Jørn Martin Steenhold.\nkan samtidig dokumentere det pædagogiske arbejdes lege- og\n»Normalt tager det 60 år, for en ide at slå helt igennem.\nJeg har arbejdet med min i 40 år, så der kan gå op til 20 mere,\n»Leg og kreativitet opfattes tit som luftigt og hippie-agtigt.\nfør vi er helt klar på skoleområdet«. n\nF R I E S KO L E R N R . 15 · 29 . M A J 2012 29Kort og godtForeningen\ntalte om sig selv\nFoto ZenobiaZenobia underholder til mødet med\ndanske højskolesange og salmer.Pensionister\nDer afholdes igen i år to kurser for\npensionistmedlemmer af Frie Skolers\nLærerforening med start mandag den\n6. august og onsdag den. 8. august. De\nto kurser bindes sammen af et fælles\nårsmøde, som markerer afslutningen\npå det første og starten på det andet\nkursus. Begge kurser foregår på Hornstrup Kursuscenter ved Vejle.\nPå programmet i år står på begge\nkurser foredrag af Ruth Brik Christensen, kendt som ”Soldatermor” og kåret\nsom Årets Helt 2009. Derudover holder\nArne Rolighed, formand for Danske\nPensionister og tidligere direktør i\nKræftens Bekæmpelse, foredrag. Kursernes 2. dag er afsat til en heldagstur\ntil Samsø. Endvidere er der musikunderholdning ved Zenobia, som spiller\ndanske højskolesange og salmer. Og\nnaturligvis en festmiddag den sidste\nPensionisternes årsmøde med valg\naf medlemmer af pensionistudvalget og\nformand for dette finder sted onsdag\nden 8. august kl. 11-12.\nDetaljeret program er udsendt til\nsamtlige pensionistmedlemmer af Frie\nSkolers Lærerforening, og kurserne\nvar ved redaktionens slutning allerede\novertegnet med 14 deltagere. TKE30\tF R I E S KO L E R N R . 15 · 29. M A J 2 01 2Det var især inderkredsen, der mødte frem for at\ndebattere, hvordan Frie Skolers Lærerforening skal\nudvikle sig. Frie Skoler deltog i mødet i Roskilde»Jeg kan godt savne noget mere kamp og faglig kant. Det er, som om at man allerede inden forhandlingerne(overenskomstforhandlingerne, red.) er på retræte\nog forbereder os på, hvor galt det går, i stedet for at sige, hvad det er, vi kæmper for«,\nsiger den ene af to tillidsrepræsentanter, der sidder ved et bord og nyder den sene\neftermiddagssol i skolegården på Sankt Josefs Skole i Roskilde. De deltager i mødet\n”FSL i udvikling” sammen med 25 andre medlemmer af Frie\nSkolers Lærerforening. Mødet er et af fire medlemsmøder,\nsom blev afviklet i slutningen af april og begyndelsen af\nmaj. Der deltog i alt 86 medlemmer, hovedsageligt tillidsrepræsentanter og kredsbestyrelsesmedlemmer.Interview som opvarmning\nDeltagerne er som start på mødet blevet sat til at\ninterviewe hinanden to og to i tyve minutter med\nafsæt i en række spørgsmål, de har fået udleveret.\nDe er enige om, at de som tillidsrepræsenVIK\ntanter får kvalificeret hjælp fra sekretariatet i\nAarhus, og at sagerne bliver fulgt til dørs. Det\nfungerer godt, og de har ikke lige nogle bud\npå, at der er noget i serviceringen af tillidsrepræsentanterne, som er utilfredsstillende.\nEt andet spørgsmål handler om, hvorvidt\nforeningen er synlig ude på skolerne? Det\ner den, mener de, i kraft af tillidsrepræsenEN\ntanterne, som har fået en central placering på grund af\nde lokale forhandlinger om arbejdstid og decentral løn.\nDa de 20 minutter er gået, samles deltagerne indenfor, hvor de bliver\nopdelt i tre grupper. Grupperne skal nu tage stilling til en række påstande og spørgsmål. Først en påstand: ” FSL fungerer rigtig fint, medlemmerne får god service, og\nder er ikke behov for at ændre noget”.\nUmiddelbart er der opbakning til påstanden i den ene gruppe, hvorover bladets\nudsendte svæver som en flue i luften, og så alligevel nej: Der bør være en miniafdeling af foreningen i København.\n»Vi er ikke synlige på Sjælland, vi mangler et sted, et mødested, hvor man kan\nkomme ind og se nogen i øjnene«, lyder forslaget, som vækker en del diskussion.\nDer er delte meninger, men forslaget bliver ført til referat, for det er meningen med\ngruppediskussionerne, der blev afholdt på lignende vis på de andre møder rundt i\nlandet. Ideerne og holdningerne i grupperne skal bruges i det videre arbejde med\n”FSL i udvikling”. I august samles kredsbestyrelserne for igen at debattere, hvordan\nforeningen skal udvikle sig, inden repræsentantskabet i november skal tage stilling til\nresultatet af processen. TKEEr de\ntype t den\nsavn nyhe her\nop til er fra der, du\nog de af de L? Mød\naf di g i udvi møder\nMød r brug fo\ndelta op på e r dit bu\nog fo g i work t af de fir på fre\nskal rventnin shops o e regio tidens\nrlig op til i Frie Sko bat om møder* .\ntid lers Læ hvilke kr og\nin fa en.\nMan g 30. ER\nMan g 7. m ril kl.\ndag 7. maj . 16 - 19 19 / Brob\naj kl . 16 - 19 / Skt. Jo y Spor\n- 19 / Skt. N sefs Sk eftersko\nDelta ding se\nmer ajs Sk e, Roski , Broby\nI forb gere få nest 23\nscen e, Esbj lde.\neret lse med kket tra 2012\narra nsportu på ww\nndw ngemen dgifter w.fsl.dk/\nvand er der bus, bi .\nme g meld kode\nt sadig til\n20. AUGUST - 14. DECEMBER 2012En legeplads\nFra den 31.maj kan børn i Esbjerg begive\nsig på eventyr på en ny slags legeplads.\nHer bliver byens lydlegeplads nemlig\nindviet. Når børn og voksne bevæger sig\nud på legepladsen vil de opdage, at deres\nbevægelser fremkalder lyde og toner.\n»Det er både en legeplads og et\nmusikalsk instrument. Ideen har været\nat lave en interaktiv legeplads med legeredskaber, der kan mere end de traditionelle, og at man med lydene kan lege sig\ntil erfaringer med at fortælle historier\nog skabe musik med lyd«, fortæller\nHans Sydow, komponist, lydkunstner og\nstudielektor på Tonespace.\n»Lydene er fire punktnedslag i lydhistorien. Det behøver man selvfølgelig\nikke vide for at lege og have det sjovt på\ndem, men er man nysgerrig, kan man\ndykke længere ned i det«, siger Hans\nDen 31.maj bliver der også indviet\nlydlegepladser i Vejle og Odense. De tre\nlegepladser er interaktivt forbundet med\nErik GraaeErik er desværre gået bort i en alt\nErik var ansat på Laursens Realskole\ni Aarhus fra 1979 til 2011, hvor han\nefter et års sygdom valgte at gå af.\nErik har i alle årene været en afholdt\nlærer og kollega. Han var respekteret for sin store faglige indsigt\nog viden om livets mange facetter.\nHan hyldede mangfoldigheden og\nordentligheden. Han havde en veludviklet humor. Lun og gerne lidt\nsort. Han nød et godt grin og var\naltid god for en god historie.\nErik var med sin Nørresundbyske\nsindighed naturligvis ikke frembusende. Det var ikke, fordi han\nmanglede ord. Erik havde så mange\naf dem og så stort et sprogligt overskud, at han underfundigt berigede\nsproget. Hans lærerliv drejede sig\nførst og fremmest om dansk og engelsk. Han har gennem næsten alle\nårene været klasselærer og var her\nden naturligt samlende lærer, der\nsørgede for det gode miljø i klassen.\nErik har været savnet på skolen\nallerede under sit sygdomsforløb,\nog det vil blive endnu mere udtalt,\nnår han nu ikke længere kommer på\nskolen og er en del af fællesskabet.Følg\nFSL’s formand, Uffe Rostrup, er\nnu også på Twitter. Er du også på\nTwitter, kan du følge ham på @\nufferostrup. Formandens nyeste\ntweets er også at finde på fsl.dk’s\nforside. UANErik har med sit virke på skolen sat\net stort og tydeligt aftryk. Han var\nhøjt respekteret og afholdt af alle på\nskolen, og der er derfor et stort gab\nefter ham, som er meget vanskeligt\nat erstatte. Tankerne går også til\nEriks familie, som han satte stor pris\npå, og som også medvirkede til at\nlindre sygdommens hårde følger.\nPå vegne af alle på\nTroels Kirkeskov JensenInternationalisering i skolenDiplommodul for lærere og skoleledere\nCampus Haderslev, Lembckesvej 7, HaderslevUndervisning hver mandag kl. 12-16.\nBl.a: Skoleudvikling, udvikling af interkulturelle kompetencer, støttemuligheder, den internationale dimension\ni fag og emner. Læs mere: ucsyd.dk ,\ndiplomuddannelser eller: Tove Heidemann / thei@ucsyd.dk / T:7266 5219.\nSTUDIESTART AUGUST 2012Fysik/kemi\n- øg dine kvalifikationer som naturfagslærer.UC-syd udbyder en liniefagsuddannelse som er opdelt i fire moduler, der\nkan tages enkeltvis - eller samlet.\nGert Wahlgreen tlf. 72 66 30 68 /\ngwah@ucsyd.dk. Ansøgning på ucsyd.\nSTUDIESTART SLUTNINGEN AF AUGUST 2012Eksperter i friluftsliv\nDen nye master i friluftsliv er kommet\ngodt fra start - nyt hold starter sidst\ni august. Skov og Landskab under\nKøbenhavns Universitet optager det\nnæste hold. Ansøgningsfrist 1. juli\n2012 - se mere på: www.masterifriluftsliv.dk eller kontakt kursusleder\nErik Mygind tl. 28750894.\n13. - 16. SEPTEMBER 2012Tyskkursus i Bremen\nKurset tager udgangspunkt i byen\neventyrbyen og sports- og kulturbyen. Inkvartering på hotel. Detaljeret program ses i Sproglæreren\nnr. 2/2012. Tilmelding og kontakt:\n26. - 27. SEPTEMBER 2012Inspiration og ideer til syning\nTilmelding senest d. 20. august til: pia.\nmedier og kommuniskation. Mere info:\nBente Lund Larsen · T: 4018 8210 · E: bll@fsl.dk.Frikvarter\nVERDEN RUNDTLærernes ven\nBFoto Istock32\tF R I E S KO L E R N R . 15 · 29. M A J 2 01 2ør lærere tjene ligeså godt som advokater og læger? Det spørgsmål er kommet til diskussion i Australien, hvor der er en ikke helt fremmed bekymring over nationens børns\nmiddelmådige resultater i internationale test. Et bud på en forklaring er fra flere lokale\nuddannelseseksperter, at lærerfaget ikke tiltrækker de kvikkeste hoveder, og at kvaliteten\nblandt de australske lærere derfor er dalende.\nEt løsningsforslag er altså at løfte lærerens løn, og det er kommet fra en måske lidt uventet\nkant. Tony Smith er parlamentsmedlem for Australiens store liberale parti, der ellers ikke er\nkendt for at ville skrue op for de offentligt ansattes løn. Men i en tale i Sydney for et par uger\nsiden, argumenterede Tony Smith for intet mindre end en fordobling af lærernes løn.\n»Vi har brug for at give fremragende lønninger til fremragende lærere. Op til 150.000\ndollars om året til de dygtige lærere, som ikke bare underviser deres elever, men som også\nfungerer som mentorer for deres kolleger«, sagde Tony Smith.\n150.000 australske dollars er i nærheden af en årsløn på en million danske kroner. Men\nTony Smith kan ikke se, at der noget mærkeligt ved, at lærere skulle have det samme i løn\nsom jurister eller medicinere, og noget tyder da også på, at de australske lærere har noget\ntil gode. En undersøgelse, der udkom i begyndelsen af maj, viste, at de australske læreres\nrealløn ikke er steget i 20 år. n UANTilmeld jer\nSæt batterier på skemaet i dansk, natur/teknik og\nmatematik i 3. til 6. klasse:\nKampagnen tilbyder tre undervisningsforløb, som\ner lige til at gå til.\nEleverne lærer, hvad batterier indeholder,\nhvordan de virker, og hvad de brugte batterier\nOpgaverne lægger op til at arbejde med\n- debat og argumentationVIN0DKR.\n10.0 kassen -asse\nog m ræmier\nformidling af egne undersøgelser\ngeografisk opgave om udvinding af råstofferMatematik\nKampagnen afvikles i uge 37-39.\nDer er åbent for tilmelding frem til\nVi søger 1 årsvikar og 1 barselsvikar\nBegge stillinger er fuldtidsansættelser.Fra\nAf Jette Morsing, konsulent i FSLHVIS JEG BLIVER SYG I SOMMERFERIENSkolen skal altid have besked om dit sygefravær, også i\nferien, hvis du vil have mulighed for erstatningsferie.\nFerien er i år planlagt fra og med onsdag den 4. juli til og\nmed tirsdag den 7. august, dog kan der være en særlig\nferieplanlægning på din skole.\nHvis du bliver syg før feriens start, har du ikke pligt til at\npåbegynde ferien. Det betyder, at du har ret til at holde\nferie på et andet tidspunkt, såkaldt erstatningsferie.\nRetten til erstatningsferie gælder i denne situation alle 5\nuger, hvis du er sygemeldt helt til og med den 7. august.\nHUSK dog, at skolen skal have besked, ellers ved de jo\nikke, at du er syg, og at du ikke påbegynder ferien. Du\nskal også give besked , hvis du bliver rask under ferien\nog derfor kan holde en del af den resterende ferie.\nSPØRG skolens ledelse, hvordan skolen forventer, du skal\nmeddele eventuel sygdom i skolens ferieperioder.\nSygdom er som udgangspunkt en selvvurderet situation,\nmen det er vigtigt at have lægens opbakning, idet skolen måske på et senere tidspunkt ønsker en dokumentation for sygefraværet.\nHvis du bliver syg i ferien, dvs. 4. juli eller senere, gælder der lidt andre regler. Der er i denne situation maksimalt ret til erstatningsferie i 4 uger, den første uge betragtes som en slags karensperiode. Der gælder særlige\nregler, hvis du har optjent mindre end 5 ugers ferie.\nHUSK, at skolen skal have besked om sygefraværet allerede fra 1. sygedag, uanset hvornår i ferien du bliver\nsyg. Skolen skal også have besked om raskmeldingstidspunktet.\nBliver du syg i ferien, skal du, udover at meddele skolen\ndette, samtidig fremsende dokumentation for sygdommen. Du skal altså i denne situation selv indhente og selv\nbetale lægelig dokumentation/friattest. Dette gælder\nogså, selv om skolen ikke har bedt om dokumentation.\nSPØRG også her - inden du går på ferie - skolens ledelse,\nhvordan skolen forventer, du skal meddele og dokumentere eventuel sygdom i skolens ferieperioder.34\tF R I E S KO L E R N R . 15 · 29. M A J 2 01 2Du er læreruddannet og kan tilbyde at undervise i nogle\naf fagene; dansk, matematik og engelsk. Desuden vil det\nvære godt, hvis du kan tilbyde undervisning i et af vore\nværkstedsfag. Det er en fordel, hvis du har kendskab til\neller interesse for specialpædagogik og måske har du erfaring med at føre op til Folkeskolens Afgangsprøve.\nMejlby Efterskole er en ordblindeefterskole for 90 normaltbegavede unge med specifikke indlæringsvanskeligheder\n– herunder ordblindhed.\nSkolen ligger i landsbyen Mejlby tæt ved Rold Skov mellem\nHobro og Års.\nVi underviser eleverne på mindre niveaudelte hold i de\nboglige fag og tilbyder Folkeskolens Afgangsprøve. Vi\nvægter også de musisk-kreative fag højt og tilbyder en række\nværkstedsfag indenfor landbrug, hestehold, kreativt område,\nsundhed, adventure og friluftsliv, musik og teater samt træ- og\nKan du svare ja til nedenstående spørgsmål, så har vi\nmåske jobbet til dig:\n• Du kan undervise i nogle af de ovennævnte fag samt et\neller flere af værkstedsfagene.\n• Du er engageret i dit fag og du har lyst til at undervise\nelever med boglige vanskeligheder.\n• Du er god til at sætte aktiviteter i gang med eleverne uden\n• Du er indstillet på efterskoleformens skæve arbejdstider.\n• Du brænder for at arbejde med unge i aldersgruppen\n14 -18 år.\n• Du har humoristisk sans og gode samarbejdsevner.\n• Du lader dig ikke vælte omkuld af en omskiftelig hverdag.\n• En spændende arbejdsplads med 28 dygtige, engagerede\nog hjælpsomme kollegaer.\n• Gode muligheder for medindflydelse på dine arbejdsvilkår.\n• I tæt samarbejde med kollegaer og ledelse at være med til\nat udvikle skolen.\n• En skole hvor det boglige og det praktiske spiller sammen.\n• En skole, hvor IT spiller en vigtig rolle i undervisningen.\n• Sundhedsordning for de ansatte.\n• Og sidst men ikke mindst; 90 elever der giver din hverdag\nAnsøgningsfrist: mandag d. 11. juni 2012. Ansættelsessamtaler\nforegår i uge 25.\nTiltrædelse 1. august 2012.\nYderligere oplysninger ved henvendelse til forstander Gyrite\nAndersen, 98 65 11 55 eller viceforstander Jørn Frank på tlf:\n98 65 11 55 eller formand Thyge Trads, 98 65 12 24.\nSe mere om skolen på: www.mejlbyefterskole.dk eller facebook: mejlby efterskole (officiel)\nMejlby Efterskole, Smorupvej 1- 3, Mejlby, 9610 NøragerStillingerNORD-SAMSØ EFTERSKOLE SØGER\nTO KOLLEGER PR. 1. AUGUST 2012\nNord-Samsø Efterskole tilbyder både obligatoriske prøvefag,\nvalgfag og linjefagene musik, teater, multimedie, billedkunst og\nfriluftsliv/sejlads. Vi har temadage, projekter og alternative uger.Desuden må du meget gerne kunne spille klaver eller volleyball\neller noget andet, der kan indgå i vores fagtilbud og elevernes\naktive fritid. Eller måske kan du bidrage med noget helt tredje?Vi er 69 forventningsfulde elever og 12 engagerede kolleger, der\nglæder sig til at du bliver en del af vores fællesskab.Lad os høre, hvad du har at byde på.Demokrati og åbenhed er et omdrejningspunkt hos os. Du\nskal være villig til at indgå i beslutningsprocesser på lige fod\nmed dine kolleger – og sammen med eleverne. Du skal desuden\nvære fortrolig med brugen af IT i undervisningen og digitale\nmedier. Alle elever får udleveret en MacBook, som udgør deres\n– har lyst til at involvere dig fagligt og socialt\ni unge mennesker.\n– er robust og initiativrig.\n– kan udfordre eleverne holdningsmæssigt og fagligt.\n– har en lærereksamen eller tilsvarende faglig baggrund.\nVores ene nye kollega skal kunne undervise i linjefaget multimedie, og I skal begge to kunne undervise i ”almindelige” skolefag.\nVi er temmelig fleksible, så det kan både dreje sig om fagene\ni den humanistiske blok og fagene i den naturfaglige blok. Der\ner også mulighed for at deltage i vores projekt i 10. klasse om\ninnovation og entreprenørskab.Der er knyttet kontaktlærerfunktion samt aften- og weekendvagter til stillingen.\nFinansministeriet og Lærernes Centralorganisation.\nDen ene stilling er foreløbig tidsbegrænset til et år.\nDet kan være et stort spring at flytte til Samsø. Derfor vil vi også\ngerne hjælpe med at finde en bolig til dig og måske din familie?\nKlik ind på www.n-s-e.dk eller ring til os på tlf. 86 59 65 00 for\nSkriftlig ansøgning skal være modtaget senest mandag den 4.\nSamtaler forventes afholdt den 7. og 8. juni 2012.\nAnsøgning sendes tilNord-Samsø Efterskole\nSdr. Møllevej 5\n8305 SamsøLærer til mellemtrinnet\nVores skole bygger på et menneske- og skolesyn med\nudspring i det grundtvig-koldske, og vi kan tilbyde dig at\nblive en vigtig medspiller i det store, fælles skoleprojekt;\nhver dag at formidle læring, dannelse, glæde og livsduelighed blandt 215 børn, forældre og 28 kolleger.\nPå grund af øget aktivitet, søger vi en ny lærer fra\nDu skal være dansk- og klasselærer på mellemtrinnet\n(4.-6.kl.) og have lyst til at deltage i videreudvikling af\nmellemtrinnets udeskole-pædagogik. Herudover er vi\nåbne overfor, hvad du kan tilbyde, men idræt og musik\nstår højt på vores ønskeliste, ligesom kompetencer\nindenfor engelsk, matematik, specialundervisning og\nlæsevejledning er interessant.\nDet er afgørende for os:\n• at du på netop vores skole kan se udviklingsmuligheder for både dig og fællesskabet, og at du har\nlyst til at blive medskaber af læringsmiljøets videre\nudvikling hos os.• at du er tiltrukket af en tillidsbaseret samarbejdskultur,\nhvor vi både kan trække samme vej og give plads til\nhinanden – med mangfoldighed, tillid, åbenhed og\nanerkendelse som de bærende værdier i samvær og\nsamarbejde mellem alle skolens parter.\n• at nærvær, engagement, kreativitet, refleksion og\nhumor også kan forbindes med din person.\nAnsættelsen bliver på mindst 80%, og sker efter overenskomst mellem Finansministeriet og LC.\nSe det fulde opslag og meget mere om os, vores dagligdag, vores værdigrundlag og vores rivende udvikling\naf såvel rammer som indhold på www.vskfri.dk\nAnsøgning mrk. ”Ny lærer” mailes til:\n– senest 9. juni kl.12.00.\nSamtaler den 12. og 14. juni. Yderligere oplysninger ved\nskoleleder Jens Fabricius, tlf. 63 24 16 03 eller\n40 46 00 40.Vester Skerninge Friskole, Nyvej 7, 5762 Vester Skerninge\tF R I E S KO L E R N R . 15 · 29 . M A J 2012 35StillingerSpjellerup Friskole\nmed stort D\nEr du mere end glad for at undervise i dansk og brænder du for\nat se eleverne udvikle sig. – Så er du måske den nye lærer, som vi\ngår og venter på.Velling Friskole og\n– med engagement, ånd og faglighed\nVores afholdte leder gennem tyve år går på efterløn til sommer,\nog derfor søger vi en ny leder pr. 1. august 2012.\nVelling Friskole er en Grundtvig-koldsk friskole med tilhørende\nbørnehave og SFO. Vi lægger vægt på et forpligtende fællesskab\nog høj faglighed inden for alle fag. Skolen tilbyder undervisning fra børnehaveklasse til og med 8. årgang. I øjeblikket er vi\n100 skoleelever og 35 børnehavebørn. Friskolen er et centralt\nomdrejningspunkt i Velling ved Ringkøbing Fjord. Velling har et\ngodt børnemiljø, et aktivt foreningsliv og et levende kulturliv\nmed efterskole og højskole.\n• Du står i spidsen for fællesskabet på Velling Friskole og\nNaturhuset, og du brænder for stedets værdigrundlag.\n• Du har relevant faglig uddannelse og erfaring.\n• Du er med til at varetage undervisning, herunder\nmorgensang og fortælling.\n• Du er den pædagogiske leder indadtil og stedets\n• Du har økonomisk/administrativt indsigt og overblik.\n• Du kan bringe vores mangfoldighed af kompetencer i spil.\n• Du indgår i tæt sparring med bestyrelsen og afdelingslederen i Naturhuset.\n• Kort vej fra idé til handling.\n• En stabil og kreativ medarbejderflok.\n• Stort engagement og opbakning fra forældregruppen.\n• Venlige og gode fysiske rammer med lys, luft og god plads\nsåvel ude som inde.\nDet kræver styrke og pædagogisk fundament at være leder på\nVelling Friskole, til gengæld kan vi tilbyde dybt engagerede\nmedarbejdere og glade børn, som gerne lader sig inspirere og\nAnsættelse sker i henhold til gældende overenskomst mellem\nFor yderligere information se hjemmesiden:\nwww.vellingfriskole.dk eller kontakt bestyrelsesformand Torben\nDamsgaard på tlf 9732 4480 eller nuværende friskoleleder\nEjvind Haubjerg, tlf. 9732 1659.\nAnsøgningsfrist 11. juni 2012 kl. 12.00.\nAnsøgningen sendes på mail til konsulent Per Søgaard på\nkontakt@persoegaard.dk, som også kan kontaktes på\ntlf. 4016 5529.\nVi forventer at afholde ansættelsessamtaler d. 19. juni og 23.\njuni.36\tF R I E S KO L E R N R . 15 · 29. M A J 2 01 2Vi er en ny og spændende friskole som har været inde i en rivende\nudvikling. En udvikling, som vi er nået langt med, og som sker i en\ntæt dialog med ledelsen, bestyrelsen og dine kollegaer.\nVi skal, den 1. august, bruge en dygtig, kreativ og engageret\ndansklærer, der har lysten til at undervise vores store elever i\ndanskfagets forunderlige verden. En lærer, der ikke blot ser undervisningen som et pensum, der skal undervises i, men som også\ntænker i læringsprocesser, hvor eleverne sprogligt spræller og hvor\nde lærer at fordybe sig i faget.\nFor os er det meget vigtigt, at du brænder for friskoletanken og\nat du både er god til at lytte og aktivt byder ind med dine ideer.\nVi vægter også den tværfaglige undervisning, både på tværs af\nklasser og fag, så det må du også meget gerne ville.\nJa, der er så meget, vi gerne vil fortælle om os selv, så hvis du nu\ner blevet nysgerrig, kan du læse meget mere på vores hjemmeside\nDu kan her se hele vores stillingsopslag. Du kan også kontakte\nskoleleder Jan Glerup på tlf. 60 40 59 00 eller bestyrelsesformand\nJan Høvsgaard på tlf. 21 47 06 68.\nAnsøgning og CV med relevante bilag mailes til skoleleder Jan\nGlerup – jan.glerup2@skolekom.dk\nAnsøgningsfristen er søndag, den 17. juni kl. 12.00.\nAnsættelse sker i henhold til overenskomst mellem Finansministeriet og LC.HAAHRS SKOLE – SVENDBORG\nSØGER VICESKOLELEDER PR. 1. AUGUST 2012\nHaahrs skole er en udviklingsorienteret privatskole\nbeliggende i centrum af Svendborg med knap 500\nelever fordelt på 2 spor fra 0. - 10. årgang samt en\nvelfungerende SFO fra 0. - 5. årgang.\nVi søger en engageret viceskoleleder på fuld tid med\ntiltrædelse pr. 1. august 2012 eller snarest derefter.\n12. juni kl. 12.00.\nFor fyldestgørende stillingsopslagse www.haahrs.dkStillingerĹ&#x;ÄŒÄŠÄ—Äž\tÄ”Ä—Ä˜Ä™Ä†Ä“Ä‰ÄŠÄ—Č€\tÄ”Ä—Ä˜Ä™Ä†Ä“Ä‰ÄŠÄ—Ä•Ä†Ä—\nVesterbĂ¸lle Efterskole er en mindre\nefterskole i Vesthimmerland. Her forsvinder man ikke i mĂŚngden. Vi lĂŚgger vĂŚgt\npĂĽ det faglige indhold og ser vigtigheden\ni godt samvĂŚr og gode og spĂŚndende,\nudfordrende oplevelser. PĂĽ VesterbĂ¸lle\nEfterskole kan man vĂŚre den man er â€“\nog man bliver set.Kan du se meningen?\nSĂĽ er det mĂĽske dig, der skal vĂŚre\n,GUÂ W0XVLN\tWHDWHU.UHDWLYHIDJRJ)ULluftsliv. Desuden har vi nogle spĂŚndende\nrejseprojekter. I 10. kl. er der mulighed for\nat komme til Afrika.AnsĂ¸gningsfrist\nd. 7. juni 2012Det giver god mening!SamarbejdspartnereSe hele jobannoncen pĂĽ\nwww.v-e.dkDu er meget velkommen til at aftale et\nbesĂ¸g pĂĽ skolen.\nVesterbĂ¸lle Efterskole skal opleves!Yderligere oplysninger:\nSkolens formand JĂ¸rn Schmidt Hansen\nStillingsopslag-v2-kort.indd 15/10/2012 11:53:51 PMRejsby EuropĂŚiske Efterskole sĂ¸ger musiklĂŚrer\nDa en af vore lĂŚrere har sĂ¸gt orlov\nhele nĂŚste skoleĂĽr sĂ¸ger vi en orlovsvikar\ntil en fuldtidsstilling hele nĂŚste skoleĂĽr.\nSĂĽ kan duâ€Ś\nâ€˘ stĂĽ for ansvaret for vores musik i valgfagsdelen med blandt andet sammenspil\nsamt i vores hektiske dramauge\nâ€˘ undervise i et eller flere af disse fag:\nDansk, fysik, fransk, samfundsfag eller\nandre fag pĂĽ prĂ¸veniveau\nâ€˘ bruge iPad, bĂŚrbar og interaktive\nwhiteboards som en naturlig del af din\nhverdag pĂĽ efterskolen\nâ€˘ arbejde i et miljĂ¸ med unge mennesker\nog andre faggrupper og forskellige fremmedsprog\nâ€˘ deltage aktivt i efterskolens mangfoldige hverdag med alle dens aspekter,\nherunder rejser, projektuger, besĂ¸g og\nweekendarrangementer?\tVi er en Grundtvig/Koldsk efterskole med en europĂŚisk profil, 139 elever og 26 ansatte.\nYderligere oplysninger om skolen kan du finde pĂĽ\nwww.rejsby-efterskole.dk. FĂĽ et godt billede af\njobbet ved at ringe pĂĽ 7475 3622 og aftal eventuelt et besĂ¸g.\nAnsĂŚttelse efter overenskomst mellem\nAnsĂ¸gningsfrist er mandag den 4. juni senest kl.\n11.00 â€“ samtaler afvikles tirsdag den 5. juni fra\nDin ansĂ¸gning, mĂŚrket â€?lĂŚrerâ€? sendes som brev\neller mail til:Kogsvej 3, Rejsby, 6780 SkĂŚrbĂŚkF R I E S KO L E R N R . 15 Âˇ 29 . M A J 2012 37StillingerSøger lærer til sportslinjen\nHer får du en unik mulighed for at være med til at sætte dit præg på en ”ny” efterskole.\nNæsgaard Efterskoles placering lige ned til Østersøen og nogle af Danmarks smukkeste skove gør den\ntil en af landets absolut smukkeste arbejdspladser. Skolen er en 1-årig skole for elever på 9. og 10. årgang.\nNæsgaard Efterskole tilbyder et højt timetal på 4 linjer, og vægter boglige fag og linjefag lige.\nMulighederne er mange på vores skole, så uanset dine fagkombinationer bør du overveje at søge.\nVi vil gøre os umage med at lave et godt skema til dig.Vi søger en ”sportsnørd” som…\n- har en synlig lyst til at arbejde med unge mennesker\n- brænder for og er dygtig til at undervise på vores sportslinje\n-\tkan\tpræstere\tkompetent\tundervisning\ti\tet\teller\tflere\taf\tvores\tboldspilsfag\n- vil føre elever til prøve i matematik på FS10 niveau\n- drømmer om at undervise i vores nye fysikauditorium\n- forestiller sig selv som en betydningsfuld person i elevernes frie rum\n- muligvis også kan undervise i andre boglige fagVi tilbyder…\n-\tengagerede\tog\tkompetente\tmedarbejdere\tsom\tløfter\ti\tflok\n- en efterskole i udvikling\n- ressourcestærke elever\n- mulighed for (videre)uddannelse\n- særdeles gode undervisningsfaciliteter\nAnsøgninger der skal være skolen i hænde senest mandag den 11. juni klokken 12.00 stiles til:Næsgaard Efterskole\nSport – Natur – Kreativitet\nAtt. Anders Bøje Jørgensen\nYderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til skolens forstander, Anders Bøje Jørgensen på 54 86 80 30.Se mere på www.næsgaard.dk\n51724 Ann_163,5x219.indd 138\tF R I E S KO L E R N R . 15 · 29. M A J 2 01 211/05/12 10.24Annoncer\n2010Danmarks førende i grupperejser til Berlin\nwww.berlinspecialisten.dkSynes godt om!\nFRIE SKOLERS LÆRERFORENINGSekretariatschef\nfremmøde i a-kassens kontakttid.København\nTlf: 7010 0018Vil du have en personlig samtale, aftaler\nDu kanogså sende en mail via hjemmesiden.Åbningstider\nFre: 10.00–14.30Lærernes a·kasse Tlf: 7010 0018WWW.LPPENSION.DK\nPensionskasse for lærere og ledere med en tjenestemandslignende pensionsordning på frie grundskoler og efterskolerHent inspiration\ni FSL's folder om\nbarsel og adoption.\nRekvirér den i dag på\ndownload den fra\nfsl.dk/udgivelserADRESSE Smedegade 3, 2., 4200 Slagelse.\nfor de private eksamensskolerKassens medlemmer er bl.a. ledere,\ntjenestemandspension.www.p25.dk\twww.eft-slagelse.dkjanuar 2010Regionscentre\nTræffes I sekretariatet efter aftaleM: p25@p25.dk\n8520 LystrupF R I E S KO L E R N R . 15 · 29 . M A J 2012 39Talerstolen\nAf Mikkel Hvid· mhv@frieskoler.comDrop brokkeriet\nPrøv at lytte efter i pausen ved et møde eller en konference, hvor mange efterskolefolk samles. Du kan næsten\nikke undgå at høre det: Når vi er sammen, bruger vi en\nfandens masse tid og kræfter på at brokke os over alle de\nandre, som ikke er, som de burde være, og ikke gør det,\nVi brokker os over eleverne, som er besværlige og\nforkælede og uopdragne. Og forældrene, som er uansvarlige og pylrede og overbeskyttende.\n”Det er en rigtig svær årgang, vi har i år”. ”Vi tager elevgrupper, som slet ikke er\nparate til efterskolen”. ”Drenge med særlige behov fylder bare SÅ meget nu”.\nDer er ingen ende på undskyldningerne,\nsom alle sammen dækker over en ting: at vi\nforsøger at fralægge os ansvaret.\nDet er ikke vores skyld, det er de andres.\nMen den går ikke. Vi kan ikke skyde\nAnsvaret for det, der sker på vores skoler, er og bliver vores. Uanset hvordan\nvi vender og drejer situationen, er det, der sker på skolerne, vores professionelle\nVi har valgt at arbejde på en efterskole. Det er det, vi gerne vil bruge vores liv på.\nOg på en efterskole møder vi de unge på det tidspunkt i deres liv, hvor de kan være\nallermest bøvlede. Eller sårbare. Eller svære.\nVi kan bruge alle mulige ord til at beskrive dem, men de unge er, som de er. Og\ndet er vores opgave som de voksne og de professionelle at arbejde pædagogisk med\nde elever, vi nu engang har.\nHvis man lytter, lyder det nogle gange, som om vi allerhelst så, at eleverne slet\nikke var her. Så ville det hele være meget lettere.\nMen vi er jo glade for, at så mange unge vælger vores skoleform. Og det sidste\nårs tid, hvor det har været sværere at tiltrække elever til efterskolerne, har også\nændret fokus en smule. Vi er blevet lidt bedre til at værdsætte eleverne og tage\ndem, som de er. Markedssituationen har gjort det lidt sværere at brokke sig over\neleverne. Og det er godt.\nProblemet er nemlig, at når vi klager os, hvirvler en masse negativ energi rundt\nDet, vi siger, er med til at skabe den energi, vi arbejder i og med, og hvis vi har et\nnegativt fokus, bliver det hele rigtig svært og tungt. Og vi bliver nogle, som har ondt\naf os selv, i stedet for nogle, som handler professionelt.\nSå tag eleverne, som de er. Tag ansvar. nMarkedssituationen har\ngjort det lidt sværere at\nbrokke sig over eleverne.\nOg det er godt, siger\nformand, Troels Borring.\nHan mener, at efterskolefolk bruger for meget tid\npå at brokke sig"†*%@?!∂"40\tF R I E S KO L E R N R . 15 · 29. M A J 2 01 2Foto EfterskoleforeningenInfoREDAKTION\tRavnsøvej 6 · 8240 Risskov · T: 87 46 91 10 redaktionen@frieskoler.com\nLæserbreve (max. 2500 anslag) og mindeord (max. 1200 anslag): 10 dage før udgivelse.25 kr. pr. stk. Ved køb af klassesæt: 10 kr. pr. stk. Forsendelse: 28 kr.UDGIVELSER Nr. 16 -18. juni / Nr. 1 - 20. august 2012\nPRODUKTION\tJørn Thomsen Elbo\ni n f o @ f s l e d e r. d k · w w w. f r i e s k o l e r s l e d e r e . d kF R I E S KO L E R N R . 15 · 29 . M A J 2012 41DebatAF LENE AABYE MØLLER, FORSTANDER, GLAMSDALENS IDRÆTSEFTERSKOLEPrivatfotoHvad mener\nUnder rubrikken ”Redaktøren mener” og overskriften ”Darwinisme\nfor Efterskoler” mener redaktøren i Frie\nSkoler i nr. 14 /2012 noget om store og\nsmå efterskoler og deres muligheder\nDet er desværre lidt svært at udlede,\nhvad det er, redaktøren mener: Gad\nvide om darwinisme er godt eller dårligt, gad vide om det er godt eller skidt,\nat der er nogle (især store) skoler, der\ni tide har nået enten at rebe sejlene\neller har hejst nye. Gad vide hvad\nredaktøren mener med sit kølvandsbillede, for enhver ved, at det ikke er\nsvært at holde sig på ret køl i en andens\nkølvand. Tværtimod. Den, der lægger\nsig i kølvandet på et stort sejlskib, skal\nikke arbejde så hårdt og er i sikkerhed.\nGad vide, om det er godt eller skidt, at\nnogle (store) skoler udviser kreativitet og tilpasningsevne, gad vide om\nredaktøren mener, at små skoler har\nsovet i timen, eller, mener han, at det\ner de store skolers er skyld i, at de små\nikke kan være kreative. Gad vide om\nredaktøren virkelig for alvor mener, at\nsmå skoler ikke kan være kreative, gad\nvide om redaktøren tror, at tilpasning\nkoster penge. Endelig gad jeg godt\nvide, hvordan man skal forstå det sidste42\tF R I E S KO L E R N R . 15 · 29. M A J 2 01 2billede om nogle små skoler, der holder\nsig flydende og samler elever op enten\nfra skoler, der ikke har plads eller fra\nskoler, der er gået ned, jeg får nogle\nrigtig ubehagelige associationer.\nJeg er oprigtigt forvirret og synes\nbare, at det lykkes redaktøren at insinuere noget grimt om alle slags skoler i en\ntid, hvor der er færre unge mennesker,\nog hvor færre forældre har råd til at\ngive deres børn et efterskoleophold.\nJeg er sikker på, at alle vi efterskoler,\nstore som små, ser på den øjeblikkelige udvikling med dyb bekymring og\nforsøger at sikre egen skoles succes og\ndermed også skoleformens. Det sidste,\nvi har brug for, er, at skolerne, som\nredaktøren lægger op til, giver sig til at\nkæmpe store mod små og små mod små\nom eleverne i det blodrøde hav. Der er\nbrug for, at vi finder det blå ocean, for\ndet eneste alternativ til, at vi må se et\nstigende antal skoler gå ned de kommende år, er, at det lykkes os – store og\nsmå skoler i fællesskab - at få en større\nandel af en ungdomsårgang til at vælge\net efterskolehold. Det kræver tilpasning\nog kreativitet, rebede sejl, nye sejl, at\nnogen sætter kursen, og at der er et kølvand, som nogle andre kan lægge sig i.\nOg så har jeg spurgt en klog mandom Darwinisme. Den kloge mand fortalte mig, at ”survival of the fittest” skal\noversættes med, at ”den, der tilpasser\nsig, overlever”, men den kloge mand\nskyndte sig at tilføje, at det er tåbeligt\nat bruge Darwins naturvidenskabelige\nteorier om evolution i en samfundsmæssig sammenhæng. nSvar:\nKære Lene Aabye Møller\nDet er jo mange tanker, ”Redaktøren mener” har sat i gang. Overskriften\n”Darwinisme for efterskoler” er en\nmetafor for det resultat, vi har fået ud\naf at ringe til 28 tilfældigt udvalgte\nefterskoler. ”Redaktøren mener” er en\nkort sammenfatning af researchen og et\noplæg til artiklerne om efterskoler inde\ni bladet, og jeg mener, at undersøgelsen\ninde i bladet giver fuld dækning for en\npræsentation under overskriften ”Darwinisme for efterskoler”. n\nThomas Kehlet, redaktørForeningen\nmenerAf Uffe Rostrup, formand for Frie Skolers LærerforeningLedige lærere skal kunne\narbejde for dagpengene\npå frie skoler alene\nfra 1. januar til 30.\napril i år. 90 flere i\nforhold til cirka 170\ni samme periode de\ntaler sit eget tydelige sprog. Sidste år\nhave Frie Skolers Lærerforening (FSL)\ni alt knap 500 afskedigelser på det frie\nskoleområde, hvoraf størstedelen skyldtes mangel på elever på skolerne. De\nfrie skoler skærer ligesom folkeskolen\ni antallet af lærere. I alt er ledigheden\nblandt alle lærere steget fra to til fire\nprocent fra 2008 og til i dag. Det lyder\nmåske ikke alarmerende, men i forhold\ntil prognosen om en nært forestående\nlærermangel, som alle var enige om for\nfå år siden, så er det et chok.\nKonsekvensen er, at det er særdeles\nvanskeligt at få job som nyuddannet\nlærer, og afskedigede lærere har heller\nikke store udsigter i den retning.\nDe demografiske udfordringer for\nlærerfaget har imidlertid ikke ændret\nsig. Et stort antal lærere i ikke mindst\nfolkeskolen og de frie grundskoler står\nforan pensionering inden for de nærmeste fem år. Så vi ved, at der bliver brug\nfor lærerne også på forholdsvis kort sigt.\nDerfor er det også vigtigt, at vi finder\npå noget, som kan holde dimittender og\nledige lærere i systemet, så de stadigt er\nver forankret centralt. Det vil også være\nkvalificerede, motiverede og i udvikling, et krav til ordningen, at de ledige lærere\nnår jobbene forhåbentligt begynder at\nikke bruger af deres dagpengeperiode,\nså længe de arbejder på en skole.\nFrie Skolers Lærerforening hilser\nOrdningen kræver dispensation for\ndet velkomment, at Danmarks Lærerlovgivningen om, at man ikke kan arforening foreslår en ordning, hvor dimit- bejde for sine dagpenge, og der er mastender kan ansættes på overenskomstser af andre problemer i ordningen, som\nmæssige vilkår, men for deres dagpenge. skal løses, før at den kan blive til noget.\nI Frie Skolers Lærerforening mener vi, at Løsningerne skal laves centralt, så der\nordningen bør gælde alle ledige lærere,\nikke opstår 800 forskellige ordninger på\nuanset om de har\nde frie skoler.\nen læreruddanSå selvom der\nnelse eller ej og\n»Det er vigtigt, at vi\ner mange knaster i\nuanset, om de er\nfinder på noget, som kan forslaget, stiller FSL\nholde dimittender og\nsig positivt over for at\nledige lærere i systemet, indgå i et samarbejde\nså de stadigt er kvalifi- med Moderniseringsen merarbejdsordcerede, motiverede og i styrelsen og skolening. Det vil sige,\nudvikling, når jobbene foreningerne om at\nat de ledige, som\nforhåbentligt begynder etablere en ordning,\nat dukke op «.\nsom kan fastholde velpå skolerne, ikke\nmå tage arbejde fra andre. De skal være\ni professionen. Vi håber, at det bliver\nekstra hænder, som kan arbejde på lidt\nmuligt at arbejde videre med forslaget,\nover halv tid på overenskomstmæssige\nsom i mange henseender er nyskabende\nvilkår – to-lærerordninger, som ikke\ni skoleverdenen. n\ntidligere har været der, eller vikartimer\nville være et oplagt anvendelsesområde.\nOrdningen bliver finansieret af lærerens\ndagpenge, og ansættelsen af de ledige\nlærere vil derfor ikke være en økonomisk belastning for skolerne.\nDet er helt afgørende vilkår for Frie\nSkolers Lærerforening, at ordningen bliFRIE SKOLERS L ÆRERFORENIN G\nF R I E S KO L E R N R . 15 · 29 . M A J 2012 43Afsender: Frie Skoler, Ravnsøvej 6, 8240 Risskov • Al henvendelse: redaktionen@frieskoler.com • Sorteret magasinpost SMP • ID. NR. 42190Kristendomskundskab · 1.-3. klasseLigheder og forskelle\n• Skaber undren og refleksion hos eleverne\n• Masser af opgaveforslag i vejledningen\n• Opfylder trinmålene for indskolingenMed afsæt i kristendommen og de bibelske\ntekster kommer materialet grundigt rundt om\nkundskabsområderne og trinmålene. Samtidig\nperspektiveres der til andre religioner.\nBøgernes smukke illustrationer understøtter\nteksten, så eleverne spores ind på den undren\nog refleksion, der er central i faget.Se de første\nalinea.dkUnder samme himmel er\nogså på Elevunivers.dkFindes også til 6.-9. klasse.\n4. og 5. klasse er under udarbejdelse.alinea.dk · tlf.: 3369 4666All pages:234567891011121314151617181920212223242526272829303132333435363738394041424344InfoSaveLikeShareDownloadMoreFrie Skoler 15 Published on May 28, 2012 Frie Skoler 15, 2011/12fslforeningenFollowRead moreRead moreSimilar toPopular nowJust for youGo explore