Portræt: Lars Løkke Rasmussen har overlevet det meste - TV 2\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen (V) Foto: Henrik Ohsten / TV 2\nStatsministeren har gang på gang bevist, at han med ryggen mod muren kan ende på toppen.\nVenstres bagland var samlet til hovedbestyrelsesmøde i Odense Congress Center for at afgøre, hvem der skulle lede det gamle bondeparti.\nDet var 3. juni, 2014. I ugevis havde dagbladene haft overskrifter med den ene historie om formandens bilag efter den anden.\nLars Løkkes private udgifter fra partiets kasse faldt ikke i god jord i Venstres bagland. Nu sydede rygterne om, at Kristian Jensen ville overtage formandsposten. Foto: Niels Ahlmann Olesen / Scanpix Denmark\n152.000 kroner til underbukser og sko, rengøring af ikke-rygerværelser på hoteller og en flytur til Mallorca for familien Løkke - alt betalt af Venstres partikasse.\n’Tøjsagen’ havde kostet dyrt i meningsmålingerne. Venstre havde tabt et mandat ved EP-valget uger forinden, og nu havde baglandet fået nok.\nFlere medier erfarede, at den 50-årige venstremand var færdig, før mødet overhovedet gik i gang. Men mens de fleste regnede med, at Lars Løkke Rasmussen ville trække sig af sig selv, skete det modsatte.\nLars Løkke gik en charmerunde blandt deltagerne og hilste på så mange personer, han kunne. Derefter gik han i kælderen sammen med næstformand, Kristian Jensen.\nDe færreste ved med sikkerhed, hvad der blev sagt dernede. Men i bogen ’Aftalen i kælderen’ beretter journalisten Kristian Brårud Larsen, at der efter en ophedet konfrontation faldt en handel på plads.\nPressen havde nærmest skrevet Lars Løkke Rasmussens politiske nekrolog, før Venstres landsmøde gik i gang. Foto: Niels Ahlmann Olesen / Scanpix Denmark\nStatus quo blev beholdt i partitoppen, mens næstformanden fik mere indflydelse.\nMed diplomatisk tæft overlevede Lars Løkke Rasmussen endnu engang.\nLars Løkke har fået ry for at være en af Danmarks bedste politiske håndværkere, og hans CV er da også en lige stige fra bunden til toppen af Venstre.\nEt år efter aftalen i kælderen overtog Lars Løkke for anden gang nøglerne til statsministeriet og satte sig i stolen med en smal Venstre-regering, som siden med lidt parlamentarisk akrobatik er blevet til dagens VLAK-regering.\nTrods succesen har han også trukket et spor af sager efter sig, som har slidt på den garvede politikers image.\n’Snapsesagen’ fra 2004. ’Bilagssagen’ i 2008. ’Rygekabinesagen’ i 2012. ’GGGI-sagen’ i 2013 og ’Kvotekongesagen’ i 2018 for at nævne en håndfuld.\nMen som hans mangeårige kollega, Bertel Haarder for nylig skrev i en slags forsvarstale på Facebook:\n- Jeg kan kun beundre hans utrolige arbejdsevne og overblik – og evne til som en korkprop at komme op igen, når han er nede.\nOg det må man give Bertel Haarder ret i. For Lars Løkke er altid dukket op til overfladen igen, når det har set sortest ud.\nDe alt for mange kasketter\nEn af de første problematiske sager for Løkke opstod, da han som medlem af Folketinget i 1998 også blev amtsborgmester i Frederiksborg.\nHan er en dynamisk ung mand, men han har for mange kasketter på\nTidligere viceamtsborgmester i Frederiksborg, Conny Dideriksen (S)\nDengang kæmpede hans sekretær for at holde styr på, hvilke taxa-bonner, der skulle arkiveres hvor, lyder det.\n- Han er en dynamisk ung mand, men han har for mange kasketter på, sagde hans daværende modstander viceamtsborgmester, Conny Dideriksen (S), samme år til BT, da nogle af problemerne så dagens lys.\nTi år senere, i 2008, udviklede rodet med taxabonnerne sig nær til en katastrofe, da DR kunne afsløre, at Løkke som amtsborgmester havde kørt taxa for 240.000 kroner og privat for 60.000.Men kun halvdelen af forbruget var redegjort for.\n- Tiden var en anden, lød Lars Løkkes forklaring ti år senere, da han blev beskyldt for at have brugt skatteydernes penge på smøger og diskotekbesøg som amtsborgmester. Foto: Christian Als / Scanpix\nVenstre og Lars Løkke endte med over flere omgange at tilbagebetale mere end 20.000 kroner for at råde bod på forbruget. Men selvom det en overgang så grelt ud, overlevede han også dette.\nDet er ofte overlappet mellem privat-Lars og politiker-Lars, der har startet problemerne for Lars Løkke\n- Jeg har ligesom alle andre mennesker ret til et privatliv, sagde han ved et samråd om ’kvotekongesagen’ i 2018, hvor han blev konfronteret med sit forhold til én bestemt fisker, hvis sommerhus han skulle have lånt.\nSólrun og Lars Løkke Rasmussen på Folkemødet i 2015. De to mødte hinanden til en fest, da hun var 19 og han var 25. Foto: Nils Meilvang / Scanpix Denmark\nEt andet af disse overlap blev beskrevet i Ekstra Bladet senere i 2018, hvor det fra avisens kilder lød, at statsministeren hustru, Sólrun, havde taget ham med som bisidder i en arbejdsrelateret samtale på N. Zahles Gymnasieskole.\nDet var der ikke noget ulovligt i, vurderede en ekspert i avisen.\nMen det satte unægteligt et pres på rektoren, at landets statsminister sad på den anden side af bordet i en forhandlingsituation.\nLars Løkke Rasmussen kaldte selv forløbet, som Ekstra Bladet beskrev det, “en løgnhistorie”. Men at han og Sólrun Løkke Rasmussen altid har haft hinandens ryg, lægger han ikke skjul på.\nMeatloaf og luftguitar\nLars Løkke mødte Sólrun Jakobsdottir til en kollegiefest i 1989.\nTil festen var også to andre af Løkkes nuværende kolleger, Carl Holst og Lars Christian Lilleholt, men det var den 19-årige lægedatter fra færøerne, der løb med VU-formanden Løkkes opmærksomhed.\nDen aften spillede de to luftguitar til et Meatloaf-nummer, skriver journalisten Niels Krause-Kjær i sin biografi om Lars Løkke.\nOg mindre end et år efter de to første gang havde mødt hinanden, blev parrets første søn, Bergur Løkke Rasmussen, født.\nDet unge par flyttede ind i en tilbygning til et parcelhus i Gilleleje, og selvom midlerne var knappe, så overlevede de 1990-erne som en lille familie, der stødt blev større.\nLøkke-posen og afviklingen af amterne\nI 1998, blev parret gift i Græsted Kirke. Det mørke bryllupsjakkesæt var det samme, Lars Løkke bar tre år senere, da han i 2001 skulle præsenteres for dronningen som ny sundheds- og indenrigsminister i Anders Foghs regering.\nMed jobbet som sundhedsminister fulgte en opgave med at indfri et valgløfte om at få styr på hospitalerne.\nMed nogle milliarder kroner til sygehusene - hvad der blev kendt som ‘Løkke-posen’ - lykkedes det Løkke at få skåret i ventelisterne. Siden blev det diskuteret, om ‘Løkke-posen’ var nok.\nOm effekten af milliarderne reelt kunne mærkes ude i kommunerne.\nHvad, der uden tvivl havde en effekt, var da nogle af de selvsamme kommuner senere helt stoppede med at eksistere.\nTil valg på nærhed\nDet var Lars Løkke Rasmussen, der i 2004 som indenrigsminister underskrev strukturreformen og dermed omlagde 271 kommuner til 98 større og gjorde landets 14 amter til fem regioner.\nRegeringen og Dansk Folkeparti præsenterer aftalen om en sundhedsreform, der skal afvikle regionerne, som Løkke selv skabte. Foto: Philip Davali / Ritzau Scanpix\nSelvom regionerne er blevet kaldt hans “politiske barn”, så er følelserne ikke ømmere, end han nu er klar til at ofre dem på fremskridtets alter.\n- Vi har et sundhedsvæsen, som på mange punkter fungerer rigtig godt, men som også har en udtalt mangel på nærhed, sagde han, da regeringen præsenterede sundhedsudspillet.\nSpørgsmålet er nu om nærhed er nok, og om Løkke med meningsmålingerne imod sig igen-igen kan overleve og mønstre et flertal i folkestemningen.\nLars Løkke Rasmussen har kun én udfordring: Han skal fastholde regeringsmagten. Resten er luksusproblemer.\nLøkke skal atter vise sig som Venstres stærkeste kort på faglighed og gennemslagskraft. Og så skal han holde ro i Venstres rækker.\nIngen politikere har en bredere indsigt og viden end han efter mange år på de tungeste ministerposter. Han bliver Venstres stærkeste kort i valgkampen, men også partiets risiko. Vinder Venstre, er det hans fortjeneste. Taber partiet, er det hans skyld.\nLøkke er enormt stærk i debatter, og når han vil, kan han vise betydelig humoristisk sans og verbal skarphed.


Hvordan man laver med helvedesild 💉 Sundhed, Skønhed, Ernæring ... 2019\nVigtigste » Sundhed » Hvordan man laver med helvedesild\nHelvedesild, eller herpes zooster, er en smertefuld viral infektion i nerverne. Det påvirker almindeligvis ældre voksne eller personer med svækkede immunsystemer. Ofte vil udslæt forekomme på den ene side af kroppen som en strimmel, et band eller et lille plaster. Udslætene blister ofte og skorpes over, og det kan tage 2 til 4 uger for blærerne at helbrede. Et hav af havregryn eller majsstivelse vil ofte afhjælpe nogle af smerten og kløen, der er forbundet med udslæt, der forekommer i helvedesild.\nFyld dit badekar med varmt vand. Brug ikke varmt vand for at undgå irritation. Anbring en dråbe vand på dit håndled. Du bør ikke være i stand til at mærke vandets varme på håndleddet, hvis det er ved den rigtige temperatur.\nBland i en håndfuld majsstivelse eller havregryn (som Aveno) i vandet.\nFuldstændigt nedsænk området af din nakke og nedenunder i karret. Sug i 10 til 15 minutter.\nFor at hjælpe med at berolige og slappe af, tag et bad 30 minutter før sengetid.\nBrug en badmåtte for at undgå at glide i karret.\nVælg ikke eller ridse udslæt eller blærer. Du skal rengøre blister daglig med sæbe og vand.\nFår ikke vand med bagepulver, majsstivelse eller havregryn i øjnene. Det er ikke farligt at gøre det, men det kan forårsage ubehag. Hvis dit øje bliver betændt og irriteret, skyl dem med lunkent vand under en vask i 20 minutter.\nForrige PostHvad betyder PSA-tal?\nNæste IndlægSådan konverteres Lantus Insulin til Nph Insulin\nSådan slippes spor af spor på våben\nHvad er linseformede briller?\nSådan fortæller du hjemme, hvis din livmoderhalsen fortyndes?\nSådan forhindrer du en gagrefleks med falske tænder\nSådan læses en EKG Strip


Merle.dk | @ Cecilie | Page 2\nTag Archives: Merle.dk\nTagged layout, Merle.dk, scrap\t| Leave a comment\nPosted on 21/01/2014 by Cecilie\nJeg har bestilt proffesionelt fremkaldte billeder af Bertram, Merle og Alma, fordi jeg synes, de er federe at arbejde med end hjemmeprintede billeder er det. Det betyder naturligvis også, at det er om at komme i gang med at scrappe nogle af dem. Jeg var ret vild med sommerbilledet af Merle, så det skulle naturligvis scrappes i en fart.\nJeg kørte med lag på lag på lag af papirer og dims, jeg lige blev inspireret af, og det var en sjov proces. Det der voldede mig mest besvær var sådan set titlen, som jeg måske heller ikke er 100% tilfreds med, men som jeg på den anden side heller ikke kan se, hvordan jeg skal ændre. Så den får lov at forblive, som den er.\nJeg kan godt lide idéen med splat på layouts mm, men jeg synes ikke lige, at det er en teknik, jeg behersker. Men jeg har et stempelsæt, hvor der er et konfettistempel med, og det kan bruges lidt som splat. Det bliver mindre tilfældigt, men jeg synes, det er et lidt lækkert look alligevel.\nTagged layout, Merle.dk, Papertrey Ink, scrap\t| 1 Comment\nWeek-end i Belgien: Lørdag\nPosted on 29/07/2013 by Cecilie\nLige inden Fam. Skovgaard kørte fra Bonn mandag opfordrede de os til at komme og besøge dem i deres midlertidige hjem i Belgien. Det tænkte jeg lidt over, og diskuterede det med K, og vi blev enige om, at det kunne være super hyggeligt. Så vi bestilte et hotelværelse til tre (Liza var på sommerferie i Bonn) i Wavre, 10 minutters kørsel fra Fam. Skovgaard til natten mellem lørdag og søndag.\nVi stod tidligt op lørdag morgen, og sad i bilen på vej mod Belgien, da klokken var 7.15. Undervejs kørte vi ind i et voldsomt uvejr med hård vind, masser af regn samt lyn og torden. Billedet gør desværre ikke oplevelsen fyldest, for det var virkelig ekstremt vejr med nedfaldne grene og skraldespande, der var blæst ud på kørebanen.\nVi havde aftalt at mødes med Fam. Skovgaard i Dinant, som kan prale med en citadel højt over byen samt et Leffe-museum. Da det fortsat væltede ned, da vi ankom til byen, besluttede vi at nappe det indendørs ølmuseet fremfor den udendørs citadel. Vi nåede at blive godt og vel våde på vejen op til det gamle kloster, der huser museet. Da vi så nåede op blev vi mødt af en usædvanligt uimødekommende museumsansat, som gjorde os opmærksomme på, at museet først åbnede 25 minutter senere. Hun gav os dog – omend lidt modvilligt – lov til at vente indenfor i tørvejret.\nSelve museet var i klosterets tidligere kirke, og et lidt besynderligt sted, hvor den primære udstilling bestod af tv-skærme i guldrammer. Man brugte et lille kort til at få rammerne til at vise små film eller billeder relateret til produktionen af Leffe – eller til at dufte til potentielle smagsgivere til øllen. Det sidste koncept var Merle svært begejstret for; faktisk så meget at hun lagde hovedet helt ned på bordet, når hun skulle dufte til sagerne.\nInden vi gik ind, havde jeg joket med, at der måske bare var en pedistal med en Leffe på… Og jeg var ikke helt galt på den. Heidi bemærkede, at det var meget fint, at øllene havde erstattet munkene på kirkebænkene…\nLiza fik hurtigt en ny fan, og Bertram var vældigt interesseret i, hvad Liza spillede på telefonen, om hun skulle med i poolen mm. Det var faktisk rigtig sødt.\nForuden det lille interaktive museum var der smagsprøver på tre forskellige Leffe-øl med i entreprisen, og det var hyggeligt lige at holde en kort øl-pause i Chesterfield-sofaerne og smage lidt forskelligt øl. Heidi og jeg var mest til den røde øl til venstre, Chr. var begejstret for øllen i midten, mens K var til den mørke øl. Så der var tydeligvis lidt for enhver smag.\nFra museet gik turen nedad bakke igen, og pga. vejret nøjedes vi med at se byens anden seværdighed på afstand; så har vi også en årsag til at vende retur til Dinant ved en anden lejlighed.\nBroen over Maas er udsmykket med en allé af unikke malede saxofoner (lige som man kender med bjørne i Berlin, Beethoven i Bonn og køer over hele verden). Notre-Dame kirken ses i baggrunden, og det så lidt tosset ud med saxofonerne foran den lidt dystre kirke.\nDer er naturligvis en forklaring på saxofonerne i Dinant: Adolphe Sax, som opfandt saxofonen, var fra byen. Så de her saxofoner er faktisk at sidestille med de Beethoven-statuer, der fra tid til anden dukker op i Bonn.\nHeidi & Chr. havde lejet et super fint feriehus i Bonlez med udsigt, pool, kirsebærtræer, terrasse og grill. Helt perfekt til sommerferie og for vores vedkommende sommer-week-end-visit. Eftermiddagen gik da også med at plaske i poolen, guffe kirsebær lige fra træet, slikke sol og hygge.\nMerle tog sig en lur i skyggen under et af havens kirsebærtræer, og man kan godt forstå, hvis det var et dejligt sted at sove – men man kan undre sig over, at hun kunne sove for lyden af en begejstret storebror, der live rapporterede fra sine udskejelser i poolen.\nUdsigten over markerne og ned til den nærmeste lille by var bestemt heller ikke ringe – faktisk var det helt perfekt. Og når man sidder der med fødderne i poolen, glade unger, gode venner og familie, temperaturer under 30° og en mild brise – så kan selv JEG holde af sommeren.\nLiza slappede af med udsigten over markerne og lidt solskin på snuden. Jeg lånte hendes objektiv, og fik sågar lov til at tage et par billeder af damen selv. Det her er mit favorit, og jeg forsøger at overbevise hende om, at det er et super billede.\nDer er ingen tvivl om, at en pool er en magnet – både for børn og voksne. Bertram var næsten ikke at holde fra poolen (faktisk måtte “låget” rulles for, for at holde ham ude af den), og heller ikke Merle kunne stå for det kølige vand. Men man skal være hurtig for at fange et billede af den lille frøken.\nDen her øvelse handlede vist nok om noget med “rullestols-politiet”, som dog var lidt vanskeligt at tage alvorligt. Bertram forsøgte at anholde Heidi, som bare grinede af ham, som han sad der helt sammenkrøllet i baderingen. Men sjovt var det! Efter middagen blev selv Liza lokket til at hoppe i poolen! Og det var da også virkelig fristende med det dejlige lune vand og den milde aftentemperatur.\nMiddagen var grillmad serveret med ratatouille, salat, kartofler og majs – og indtaget på terrassen lige ved siden af poolen. Chr. var grillmesteren, og resten af os kommentatorer på grillprocessen ;o)\nJeg glæder mig faktisk til at få en terrasse i Muffendorf, hvor der er plads til at sidde ud og spise, for det er rigtig hyggeligt. Og noget af det der faktisk er skønt ved sommer.\nK holdt behørig afstand til poolen og holdt i stedet øje med alle løjerne med en kølig belgisk øl i hånden. Det ser dejligt tilbagelænet ud, må man sige.\nVi blev siddende ude og snakkede, mens mørket faldt på over markere, og regnen langsomt trak nærmere. Da det var blevet mørkt, og det begyndte at dryppe, vendte Liza, K og jeg snuderne mod Wavre og Hotel Leonardo efter en skøn dag i selskab med Fam. Skovgaard. Tak, fordi vi måtte være med på en del af jeres ferie – det var alletiders.\nTagged Bertram, familie, Merle.dk, oplevelser, venner, week-end\t| 1 Comment\nFamilien Skovgaard i Bonn – sommerudgaven IV\nPosted on 24/07/2013 by Cecilie\nMandag markerede den allersidste lille bid af vores dage sammen med Fam. Skovgaard, som skulle videre på ferie, videre til Belgien. Mens Heidi & Chr. fik samlet sammen og pakket bil, nussede Merle rundt og tømte sin lille rygsæk for al indhold – et par gange ;o)\nBertram spillede DragonVale – der skulle avles nye dragearter og bygges nye habitater.\nDet var skønt at have besøg af Fam. Skovgaard, vi glæder os allerede til næste gang. Der bliver simpelthen bare så stille på Riesstrasse, når ungerne (og deres forældre) ikke længere er her til at lave ballade.\nTagged Bertram, Merle.dk, venner\t| 1 Comment


Deltag i afslutningsseminar for Smag for Livet ved UCL\nDato: 02.03.2022 - Forfatter: Mikael Schneider. Foto: Christoffer Rosenfeldt.\nSmag har et stærkt potentiale til at åbne fagligheder på nye måder både i grundskolen og på erhvervsuddannelser og til at motivere og engagere elever. Det har forsknings- og formidlingscentret Smag for Livet vist igennem de seneste mere end syv år. Samtidig har centrets tværfaglige tilgang bygget broer mellem fagligheder og mellem børn og unges uddannelser.\nSmag for Livet er ejet af UCL Erhvervsakademi og Professionshøjskole og inkluderer partnere fra Københavns Universitet og Aarhus Universitet samt fire erhvervsskoler: Techcollege i Aalborg, College360 i Silkeborg, Kold College i Odense og Hotel- og Restaurantskolen i Valby.\nMed en samlet støtte fra Nordea-fonden på 61,6 mio. kr. og i det stærke tværinstitutionelle samarbejde har Smag for Livet omsat forskningsbaseret viden for at skabe almen forståelse og praksis omkring smagen som ressource, særligt i børn og unges uddannelse, trivsel og sundhed.\nAfsluttende seminar fejrer samarbejdet\nNu inviterer Smag for Livet og UCL Erhvervsakademi og Professionshøjskole til afsluttende seminar med fokus på projektets brobygning og tværinstitutionelle samarbejder, smag i undervisningen samt motivation for læring og smagens rolle for den grønne omstilling.\nDer vil være oplæg fra centrets forskellige partnere og fagligheder, plads til dialog og spændende smagsprøver. Find det fulde (foreløbige) program her:\nForeløbigt program for Smag for Livets afslutningsseminar\nSeminaret foregår fredag 18. marts kl. 13-15 i GastroLab på Kold College i Odense. Kontakt projektkoordinator Mikael Schneider på misc1@ucl.dk, hvis du er interesseret i at deltage.\nNordea-fonden har netop omtalt Smag for Livets arbejde i et tilbageblik i forbindelse med fondens årsrapport.\nLæs artiklen 'Øget forståelse for smag' her.\nSelvom selve projektet Smag for Livet nu er afsluttet, fortsætter centrets digitale platforme - hjemmesiden smagforlivet.dk og læringsuniverset Fag med Smag - som en del af UCL Erhvervsakademi og Professionshøjskole samt læremiddel.dk.\nLæs mere på Smag for Livets hjemmeside eller kontakt en af nedenstående projektdeltagere:\nEva Rymann Kommunikationskonsulent 93 50 70 71 evry@ucl.dk\nFag med Smag: Smag for Livets læringsunivers\nBesøg Smag for Livets gratis læringsunivers Fag med Smag fyldt med didaktiserede undervisningsforløb, læremidler og meget andet til alle skolens fag.\nFlere nyheder fra Center for Anvendt Skoleforskning


Som nyresyg kan der opstå der mange spørgsmål i forbindelse med COVID-19. Vi har samlet en række vigtige oplysninger til dig og dine nærmeste. Her på siden kan du læse om, hvordan du som nyresyg skal forholde dig til COVID-19 og hvor du kan finde yderligere oplysninger.\nPersoner i øget risiko, samt deres pårørende, anbefales at være ekstra opmærksomme på at følge Sundhedsstyrelsens seks generelle råd til forebyggelse af smitte.\nDer er skærpet opmærksomhed på bl.a. patienter i immundæmpende behandling (fx nyretransplanterede), kronisk nyresvigt med eGFR < 60 og patienter med nefrotisk syndrom med plasma albium < 20 g/L. Dertil kommer, at mange med kronisk nyresygdom er ældre med anden kronisk sygdom. Det er fx diabetes og hjerte-kar-sygdom, hvilket kan medvirke til et mere alvorligt forløb ved smitte med COVID-19. Dialysepatienter har et nedsat immunforsvar som følge af kronisk nyresvigt. Er du i hæmodialyse er det svært at undgå tæt kontakt til andre. Derfor er anvendelse af værnemidler, god hygiejne og isolation særlig vigtigt. Download Sundhedsstyrelsen pjece Gode råd til dig i øget risiko, 6. december 2021\nBetydelige symptomer på covid-19 er symptomer som feber, vedvarende hoste, nysen og problemer med at trække vejret, hvor du føler dig syg.\nHvis du har symptomer på COVID-19, skal du bestille tid til test på coronaprover.dk.\nDe fleste personer, som bliver smittet med COVID-19, også personer i øget risiko, vil få et mildt forbigående forløb med lette luftvejssymptomer, som går over af sig selv uden behandling fra sundhedsvæsenet.\nSærligt yngre personer kan være smittet med COVID-19 uden at udvikle symptomer. For de, der udvikler symptomer, begynder forløbet i gennemsnit 5-7 dage efter smitte. Nogle kan opleve et mere alvorlige sygdomsforløb, hvor de på 4. -7. dagen efter de første symptomer får vejrtrækningsbesvær, forværring af hoste og feber, og hvor de kan få behov for behandling på sygehus. Langt de fleste vil blive udskrevet efter få dages indlæggelse, mens få vil have behov for yderligere intensiv behandling og måske respiratorbehandling. Det er således vigtigt at huske på, at langt de fleste bliver raske igen, også personer med sygdomme eller tilstande, der menes at medføre en øget risiko for et alvorligt forløb.\nBehandling hvis du bliver smittet med COVID-19\nBliver du smittet med COVID-19, skal du kontakte din afdeling, så snart du har en positiv pcr-test. Der er gode behandlingsmuligheder, bl.a. med Remdesivir og monoklonale antistoffer.\nEr du nyretransplanteret og smittet med COVID-19, så kan du have gavn af behandling med monoklonale (kunstige) antistoffer. Behandlingen med monoklonale antistoffer reducerer risikoen for et alvorligt forløb med 80 %. Kontakt din nyreafdeling så snart du får en positiv test, da behandlingen skal startes indenfor 3-4 dage efter, du har fået de første symptomer. Behandlingen foregår på den måde, at man får sprøjtet antistoffer ind i kroppen via en åre. Det tager cirka en halv time, og efterfølgende skal man blive til observation i to timer. Læs mere om antistofbehandlingen.\nSiden december 2021 er behandling med tablet tilgængelig for mennesker i øget risiko, herunder kronisk nyresyge. Tabletbehandlingen reducerer risikoen for et alvorligt forløb med COVID-19 med ca. 30 %. For at få tabletterne skal du have en positiv PCR-test og derefter henvende dig til din praktiserende læge. Det er vigtigt, at du ikke har haft symptomer på COVID-19 i mere end 5 dage. Læs mere om tabletbehandlingen.\nI januar 2022 har Det Europæiske Lægemiddelagentur godkendt en pille fra Pfizer til særligt udsatte personer. Pillen viste i et forsøgsstudie en reduceret risiko for indlæggelse og død på 89 %.\nVaccinerne er det bærende element i den danske håndtering af COVID-19.\nDe to vacciner, som tilbydes, er udviklet af medicinalvirksomhederne Pfizer/BioNTech og Moderna.\nVaccinerne fra Pfizer/BioNTech og Moderna er såkaldte RNA-vacciner. RNA-vacciner indeholder ikke virus, og indholdsstofferne i vaccinen nedbrydes hurtigt i kroppen, efter den har virket. Vaccinen stimulerer kroppens immunsystem til at lave beskyttelse mod, at man bliver smittet og syg.\nLige som ved andre vaccinationsprogrammer kan du ikke selv vælge hvilken COVID-19 vaccine du får. Du vil blive tilbudt den samme vaccine ved revaccination.\nLæs mere om Vaccination mod COVID-19 på Sundhedsstyrelsens hjemmeside.\nDet er Sundhedsstyrelsen som tilrettelægger det danske vaccinationsprogram, herunder anbefalinger om prioritering af særlige grupper ud fra fx alder, risikofaktorer, erhverv, udbrud, geografisk afgrænsning mv.\nEffekten af vaccinerne har vist sig at være god, men Sundhedsstyrelsen mangler stadig data omkring langtidseffekten. Det vides endnu ikke, hvor længe vaccinerne mod COVID-19 vil give immunitet hos den enkelte. Hverken hos den almene befolkning eller hos nyrepatienter.\nSundhedsstyrelsen har i januar 2022 meldt ud, at nyretransplanterede og personer i dialyse får tilbudt et fjerde stik. Typisk vil man få sit fjerde stik af den læge, der har ansvaret for en på sygehuset. Vær opmærksom på, at der skal være gået mindst tre måneder siden 3. stik, før du kan få det 4. stik. Hvis du har været behandlet med monoklonale antistoffer i forbindelse med COVID-infektion, skal der gå mindst 3 måneder, før du får det 4. stik.\nPersoner i immundæmpende behandling\nVi ved fra andre vacciner, at folk der er i immundæmpende behandling er mindre beskyttet af vacciner generelt. Men Sundhedsstyrelsens anbefaling er at blive vaccineret, da den stadig dækker langt bedre end ingen vaccine.\nDer er ikke noget belæg for, at vaccinen skulle give øget risiko for afstødning hos transplanterede generelt. Der kan dog være nogle problemstillinger, hvis man skal til at transplanteres eller man lige er blevet transplanteret. Det vil lægerne på sygehuset være opmærksomme på, og kun de kan give den rette vejledning om det.\nVi ved, at en del transplanterede ikke har dannet så mange antistoffer. Vi har været i dialog med Dansk Nefrologisk Selskab, der lige som Sundhedsstyrelsen på nuværende tidspunkt ikke anbefaler antistof-test. Det gør de ikke, fordi vacciner kan have effekt på forskellig vis, dvs. ud over antistoffer kan der gives beskyttelse via cellulær immunitet, herunder hukommelsesceller. Dette kan ikke måles.\nDe fleste skal vaccineres på de regionale vaccinationscentre. Når du bestiller tid, vælger du et vaccinationscenter. Du må også godt vælge et uden for din egen kommune/region. Patienter, som får behandling på sygehus, og som på baggrund af en individuel vurdering om særlig høj risiko ved COVID-19, vil typisk blive vaccineret på sygehuset. Eksempelvis bliver centerdialyse-patienter typisk vaccineret på dialyseafsnittet. Hjemmedialyse-patienter bliver typisk vaccineret via vaccinationscenter eller via dialyseafsnittet.\nDu booker tid til vaccine ved at gå ind på www.vacciner.dk. Du skal logge ind med dit NemID, og du vælger selv vaccinationssted og tidspunkt. I nogle perioder har det været muligt at møde op uden tidsbestilling. Tjek altid de gældende retningslinjer i din region.\nHvis du ikke har et NemID, skal du bestille en tid telefonisk. Husk, at du KUN skal ringe, hvis du ikke har NemID.\nDu står som udgangspunkt selv for transport til vaccinationscenter, hvis du har fået tilbudt vaccination og ikke modtager hjælp via kommunen. Hvis du har en varig fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse, som betyder, at du ikke selv kan komme hen til vaccinationscenteret, skal du kontakte din kommune og aftale transport. Modtager du hjemmehjælp, kan du også gå i dialog med hjemmeplejen om transport. Du kan evt. ringe på 70 20 02 33 og få oplyst, hvordan du kontakter din kommune. Hvis kommunen sørger for transporten, er det også kommunen, der booker tid for dig.\nRøde Kors har oprettet en landsdækkende hjælpelinje, som du kan ringe til og få hjælp til at blive vaccineret. På vaccinationshjælpelinjen kan du bl.a. booke en frivillig ledsager, hvis du ikke selv har mulighed for at komme afsted til vaccination. Personale på f.eks. et botilbud, en pårørende, frivillig eller lignende vil også kunne booke på borgerens vegne. Hjælpelinjen kan informere om, hvor man lettest bliver vaccineret i sit nærområde. Hjælpelinjen har telefonnummer 3529 9660 og er åben for opkald dagligt mellem 10 og 16.\nLæs mere om hjælpelinjen her\nCOVID-19 er ikke grundlæggende anderledes end andre smitsomme sygdomme. Fokus på god hygiejne og social afstand er de vigtigste måder, du kan beskytte dig selv på. Ved at overholde Sundhedsstyrelsens gode råd, beskytter man sig selv og andre mod smitte. Personer med nyresygdom skal derfor følge de normale anvisninger og følge råd fra egen læge, ligesom ved andre smitsomme sygdomme. Nogle vil på baggrund af egen læges anbefalinger skulle tage mere vidtrækkende forholdsregler.\nSe Sundhedsstyrelsens 6 generelle råd til at reducere risikoen for smitte med COVID-19:\nDerudover har Sundhedsstyrelsen lavet særlige anbefalinger til personer i øget risiko, herunder nyresyge:\nHusk at holde dine hænder rene, og dermed fri for bl.a. virus og bakterier. Vask hænder i de situationer du plejer og ligeledes efter du har været ude på indkøbsture, afhentning i dagtilbud, ture med offentlig transport osv. Gør det lige når du kommer hjem, så undgår du at sprede evt. viruspartikler i dit hjem. Se også Sundhedsstyrelsens film om håndvask:\nHar du ikke adgang til vand og sæbe, kan du bruge håndsprit. Før du bruger håndsprit skal dine hænder være tørre og ikke synligt snavsede. Håndsprit påføres i en mængde, så huden kan holdes fugtig af midlet i mindst 30 sekunder.\nBrug de samme rengøringsmidler som du plejer, men rengør lidt oftere. Almindelig rengøring er i de fleste tilfælde tilstrækkelig, men kan suppleres med efterfølgende desinfektion, hvis der er smittede i husstanden. Husk især at rengøre fx tastatur, dørhåndtag, telefon og andre fælles håndkontaktpunkter som deles med kolleger, familie og andre. Husk også rækkefølgen under rengøring: Først det reneste og til sidst det mest snavsede og smittefarlige.\nFrisk luft er vigtig både for immunforsvaret og vores sundhed. Viruspartikler kan sætte sig fast på støvpartikler og være i luften. I lukkede rum kan antallet af viruspartikler stige og således er hyppig udluftning med til at mindske risikoen for smitte. Du bør derfor flere gange dagligt lufte ud med gennemtræk i ca. 10 minutter, så du får udskiftet luften i din bolig.\nCoronapasset er en personlig dokumentation for enten en negativ COVID-19 test, tidligere smitte eller et færdiggjort vaccinationsforløb.\nFra den 16. januar 2022 er dit coronapas gyldigt i fem måneder efter andet stik. Sundhedsstyrelsen har endnu ikke besluttet, hvor længe coronapasset er gyldigt efter tredje stik.\nCoronapasset er gyldigt i 72 timer efter en PCR-test og 48 timer efter en hurtigtest. Du kan ikke bruge en hjemmetest til at få et gyldigt coronapas.\nCoronapas kan dokumenteres med coronapas-appen, min sundhed-appen eller en udskrift af dokumentation for vaccination, negativ test eller tidligere smitte. Hvis du benytter printet dokumentation, skal du medbringe gyldigt ID.\nLæse mere om coronapas på coronasmitte.dk\nMundbind begrænser spredning af dråber fra mund og næse og kan derfor bidrage til at holde epidemien nede. Anbefalingen om mundbind eller visir er et smitteforebyggende supplement til de øvrige anbefalinger.\nVær opmærksom på de gældende regler for, hvor du skal bære mundbind. Du kan se, hvor der er krav om mundbind på coronasmitte.dk.\nEn række mennesker er undtaget for kravet om at bære mundbind. Det gælder fx børn under 12 år, personer med vejrtrækningsbesvær, nedsat bevidsthedsniveau eller personer med fysiske eller mentale svækkelser, som gør, at de ikke selv kan fjerne mundbindet.\nSundhedsstyrelsen anbefaler CE-mærkede engangsmundbind, da beskyttelsesgraden for disse er dokumenteret.\nUndersøgelser af stofmundbind viser, at der er stor forskel på, hvor god evnen til at filtrere partikler er. Det skyldes blandt andet materialevalg, fordi nogle stoftyper er bedre end andre. Der er udarbejdet en dansk standard for stofmundbind, der stiller krav til kvalitet, sikkerhed og funktion (DS 3000:2021). Det fremgår af emballagen, om stofmundbindet er godkendt i forhold til standarden. Sundhedsstyrelsen anbefaler, at man benytter et stofmundbind, der er godkendt i forhold til standarden og har en dokumenteret høj filtreringsgrad. Der findes også genanvendelige stofmundbind, der er CE-mærket efter samme standard som engangsmundbind.\nUndgå at røre det, mens det er på\nDu kan hente din medicin på dit lokale apotek, som du plejer, men det er også muligt at få din medicin leveret til døren – sikkert, fortroligt og til tiden.\nDu kan eksempelvis købe receptpligtig medicin, håndkøbsmedicin og hudplejeprodukter døgnet rundt via dit lokale apoteks webshop. Ønsker du en dosispakket ordning, skal det ske via lægen til det apotek, du ønsker varerne sendt fra. Du kan få dosispakket medicin til 14 dage ad gangen. Du kan også ringe til dit lokale apotek og aftale forsendelse. Find dit lokale apotek via Find Apotek.\nHusk, at du aldrig bør stoppe med at tage din medicin, med mindre det er aftalt med en læge.\nPneumokok-bakterier findes naturligt i svælget hos mange og giver ofte ingen symptomer. Pneumokokker kan dog forårsage en række sygdomme, som blandt andet lungebetændelse og andre luftvejsinfektioner, øjenbetændelse, mellemørebetændelse eller bihulebetændelse og i nogle tilfælde blodforgiftning eller hjernehindebetændelse.\nStudier viser, at sammenlignet med raske, er personer med kronisk nyresygdom i øget risiko for blodforgiftning eller hjernehindebetændelse forårsaget af pneumokokker. Ligeledes er patienter med kronisk nyresygdom i øget risiko for svær sygdom og død under indlæggelse med pneumokoksygdom.\nFor at beskytte ældre og risikogrupper mod ’dobbelt sygdom’, dvs. både COVID-19 og pneumokoksygdom, har Folketinget i foråret 2020 vedtaget et særligt vaccinationsprogram. Dette program blev udvidet i december 2021, så alle personer med kronisk nyresygdom over 2 år kan få en gratis vaccine mod pneumokoksygdom.\nDu kan blive vaccineret hos egen læge, på apoteker og på private vaccinationsklinikker. Hvis du er i tvivl, om du tilhører målgruppen, skal du kontakte din egen læge.\nø 6 cm, nål på bagsiden\n2 stk. ‘Hold afstand’ – badges\nPrisen på 25 kr. dækker administrationsgebyr, forsendelse og moms.\nHjælp med at stoppe spredningen af COVID-19 i Danmark med Smittestop-appen.\nMed Smittestop-app kan du give andre besked, hvis du testes positiv for COVID-19, og du kan få besked, hvis du har været i nærheden af en smittet.\nHvis appen giver dig besked om, at du har været tæt på en person, der er testet positiv, skal du følge Sundhedsstyrelsens anbefalinger.\nTal med Nyrelinjen: Som nyresyg, pårørende eller donor kan du have brug for en snak med en, som kender til hverdagens udfordringer og har prøvet at være i samme situation som dig. I Nyreforeningen har vi et korps af frivillige, som selv har nyreproblemer, er pårørende eller donorer, og som har tid til at lytte og støtte dig i stort og småt vedrørende nyrelidelser. Du kan finde en oversigt over de frivillige på hjemmesiden ved at følge dette link.\nRing til vores rådgiver: Oplever du udfordringer med hensyn til at beskytte dig selv i forbindelse med dit arbejdsliv eller har du brug for rådgivning med henblik på andre sociale forhold, økonomi, patienterstatning ved smitte med COVID-19 mv., kontakt socialrådgiver Jan Jensen på jj@nyre.dk eller tlf. 50 93 59 50.\nOffentlig rådgivning: I forbindelse med COVID-19 er der en række offentlige tjenester, som du kan bruge som patient og pårørende:\nMyndighedernes fælles coronahotline: 70 20 02 33 (åben alle dage kl. 7-22) – Svarer på spørgsmål om COVID-19 generelt.\nSmitteopsporingens hotline: 32 32 05 11 (åben alle dage kl. 8-22) – Her kan smittede få hjælp til bl.a. kontaktopsporing, og nære kontakter kan få rådgivning om fx testanbefaling, isolation og henvisning til test.\nDenne side er blevet opdateret den 28.01.2022


Rings (2017) | Filmz\nInstruktionF. Javier Gutiérrez\nMedvirkendeAimee Teegarden, Johnny Galecki, Zach Roerig, Vincent D'Onofrio\nUdgivet 1. feb 2017 | Af: Andreas Strini | Set i biografen\nRINGe gensyn med Samara\nSamara er tilbage! Du har stadig syv dage. Så dør du! VHS er udskiftet med laptop, smartphone og andre moderne medier. Men sammen med VHS’en er også mystikken forsvundet. Uhyggen er væk til fordel for en krimi, der bygger på en forceret udvidelse af myten om Samara.\nMen inden, vi når til det nye, så skal alt det gamle selvfølgelig genopfriskes. En ung mand sidder i et fly og sveder. Han er tilsyneladende bange for at flyve, men vi ved egentlig godt hvorfor. En ung kvinde ved siden af ham siger, at det hjælper at tale om det. Hvortil manden svarer: ’Har du nogensinde hørt om et videobånd, hvor du dør syv dage efter, du ser det. Jeg så det for syv dage siden i aften'. Jamen halløj for en elegant åbning. Ikke nok med denne indledning er replikmæssig krampagtig, så er den fuldstændig irrelevant for resten af den ringe “Rings”. I den første amerikanske “The Ring” var der en mening med begyndelsen og en gigantisk portion uhygge. Der er der ikke her.\nDet stopper aldrig. Sådan sluttede den første. Men det burde de måske alligevel have gjort. Hele idéen med “The Ring” er fed én gang, men VHS-båndet bliver slidt, når vi nu skal til at spole den samme historie tilbage for tredje gang. Sådan var det allerede med “The Ring Two”. I denne tredje ser Julia videoen, hvorefter der pludselig ankommer en ny video, som leder Julia og kæresten ud på en krimigåde fuldstændig ligesom i den første i rækken. Kunne de dog ikke bare have ladet “The Ring” stå alene? Så havde vi sluppet for at gå i ring.\nJovist var “The Ring” også mere en krimithriller end en egentlig gyser, men den fik mig dog trods alt op af sædet et par gange undervejs. Det er slet ikke tilfældet nu. Thrilleren med dårlig historie har taget over. Der bliver forsøgt med et par jump scares undervejs, men de lykkes aldrig. Det skyldes i høj grad musikken. Når Julia bevæger sig ind i mørket, hvorfor skal musikken så insistere på at hinte os til gyset? Kunne der dog ikke bare være stille med kun Julias fodtrin i vandet på gulvet. Så havde jeg nok sprunget op!\nVideobåndet er væk. Det går ud over mystikken. Hele den rituelle handling, Rachel skulle igennem med at sætte båndet i videomaskinen, skabte mystik. Det skabte uhygge. Uha, hvor stoppede jeg med at trække vejret, når hun trykkede ‘play’. Nu er det på en USB. Set på en laptop. Fuldstændig sjæleløst. Modsat videobåndet, der var fyldt med Samaras sjæl og skræk og gru.\nOg så har jeg ikke engang sammenlignet med den originale japanske. Det ville være en direkte fornærmelse mod Hideo Nakatas grufuldt fantastiske værk! Gore Verbinski slap hæderligt fra genindspilningen fra 2002. Men nu må det stoppe. Der kan ikke slides mere på det videobånd. Men desværre så stopper det aldrig.\nEt nyt kapitel i den populære “Rings” gyserserie tager nu sin begyndelse. En ung kvinde bliver bekymret for sin kæreste, da han begynder at udforske en mystisk subkultur, hvor et mystisk videobånd påstås at dræbe den, som ser det, inden for syv dage. Hun ofrer sig selv for at redde sin kæreste og gør samtidig en forfærdelig opdagelse: Der er en der “gemmer sig” i filmen, som ingen har set før.\nFalsk caster lokkede danske piger til sexvideoer: Nu svarer han på anklagerne Nyheder


Innovation i Vidensnetværk - PDF\nInnovation i Vidensnetværk\nDownload "Innovation i Vidensnetværk"\n1 - historien om Strategisk tøven og Intuitiv handlen Kandidatafhandling ved IT-højskolen i København Under vejledning af Leif Bloch Rasmussen Rikke Bygballe Agerholm Møller Design, Kommunikation og Medier Karsten Mottlau E-handel Marts 2002 Det vi må sætte alt ind på er de smukkeste, de omstændeligste og mest lærerige omveje til målet. Det ved jo ethvert barn, at man ingen vegne kommer i verden hvis man går den lige vej. Hvis der er en kantsten, må man balancere, en trappesten og man må op og springe ned, og porte må man ind i, og træer må man rundt om, og hvis der ingen svinkeærinder er, men kun er fortov med fliser, må man opfinde farer og forbud og forsinke det hele med en nærmest hensigtsløs opmærksomhed, som når man ikke må træde på stregerne. Inger Christensen om utopisk tænkning\n2 Indholdsfortegnelse Forord...4 I Departure 1. Eventyret kalder For enden af regnbuen et netværkstankesæt? Rejsen planlæggges: Metode, teori og empiri Rejsefæller udvælges: Præsentation af HumanConsult...17 II Initiation 5. Kikkertsigtet indstilles: Om skabelse af viden Mødet med rejsens hjælpere: Teorier for skabelse af viden Hvad har hjælperne givet os? I den Sorte Skov: Informationsrummet udforskes Vi nærmer os en lysning: Idealmodellen afdækkes...76 III Return 10. Søgen efter en magisk kraft: Lederdyder Hjemrejsen begynder: Optakt til konklusion Hjemkomst: Konklusioner Tilbageblik: Refleksioner over valg af primær kilde Valgte vi rigtigt: Metodekritik og refleksion Næste rejse planlægges: Perspektivering Litteraturliste Side 2 af 108\n3 Figuroversigt Figur nr. Betegnelse Side 1 Begreber omkring problemrummet 13 2 Teori og empiri oversigt 15 3 HumanConsult s indgangsbillede 17 4 Kategorisering af HumanConsult s services 20 5 Fire mulige udviklingstrin i HumanConsult 25 6 A Production Function 26 7 Vidensspredning kontra videnssamling 29 8 Tre grundopfattelser i innovationsteorien 30 9 Data, Information, Knowledge Social Evolution in the Evolutionary Production Function Experience and Insight in the Evolutionary production Function S-kurven Kubus-konceptets mødenøgle Kubus-konceptets arenaer Typer af Communities E-Space og typer af viden The E-Space Personalekonflikt i E-Space Eksempel på HR relateret viden i E-Space Information Space The movement of Knowledge in I-Space The Social Learning Cycle The S-learners Cycles Institutions in the SLC Transactions in the I-Space IT shifts the Diffusion Curve to the Right Four Different Social Processes i the I-Space HumanConsult i I-Space NetZonens aktiviteter i I-Space A NetZonens aktiviteter i I-Space ud fra databehandling og kultur B Four Different Social Processes i the I-Space Domæner i Idealmodellen SLC for Vidensspredning SLC for dannelse af kultur SLC for Best practice SLC for S-læring De græske lederdyder To perspektiver på ledelse Betydningen af ændrede kognitive skemaer i I-Space 100 Side 3 af 108\n4 Forord Dette speciale har fulgt en eksplorativ metode, og som dokumentation af vores erkendelsesrejse afspejler rapporten en eventyrlig rejse. Den er opbygget efter en lineær struktur, så læseren kan bevæge sig fra start til slut på traditionel vis, i et forsøg på at gengive vores erkendelsesrækkefølge, men er undervejs brudt op med opsamlinger, før rejsen genoptages. Fortælleformen indebærer, at vi arbejder med eventyrmetaforer, hvilket er afspejlet i sprogbrugen. Indryk: Desuden er teorien relateret til vores empiriske undersøgelser, hvilket er markeret ved indryk i teksten. Vi har desuden sideløbende medtaget supplerende relevante emner i tekstbokse, som ikke direkte refererer til den behandlede problemstilling, men som har fristet os, og til tider ledt os væk fra stien. Dette er emner, som vi alligevel har fundet for vægtige i vores egen erkendelsesproces til at udelade helt af rapporten, fordi formidlingen af en rejse foregår i en anden kontekst, end den man startede i. Vi ønsker at takke følgende personer for deres provokation, inspiration og hjælp på rejsen: Harly Sonne, Leif Bloch Rasmussen, Peter Plougmann, Niels Barfod, Lene Nielsen, Henrik Herlau, Peter Looms, Stine Gotved, Søren Olsen, Carsten Snedker og Esbjørn Mildh, Jochum Kirsebom, Klaus Busk og Bjarke Nørremark, Lisbeth Klastrup, Lars Ørn Rasmussen, IT-højskolen og bestyrelsen for alumneforeningen samt HumanConsult ansatte og medlemmer. Vi definerer læseren som det nysgerrige menneske, der søger at udforske og reflektere over samfundets omstillingsproces, herunder både praktikere og akademikere. Der forudsættes en vis evne til at håndtere abstrakt tænkning, især ved kapitel 8 om Boisot. For det fulde udbytte er det endvidere nødvendigt med erfaring og teoretisk viden om innovation og skabelse af viden. Dog har vi i formidlingen tilstræbt at praktikeren kan få et konkret udbytte af læsningen. Side 4 af 108\n5 1. Eventyret kalder ( ) But unlike the mass media of the McLuhan Galaxy, they [the Internet and its tributary systems] have technologically and culturally embedded properties of interactivity and individualization. However, do these potentialities translate into new patterns of communication? What are the cultural attributes emerging from the process of electronic interaction? Let us turn to an examination of the meager empirical record on this matter. (Castells 2000:385) Indledning og motivation Meget tyder på, at vi er i en omstillingsproces fra et industri- til et videnssamfund. Denne omstillingsproces har stor betydning for vores valg af fokus for specialet, idet vi dagligt oplever indikationer af, at vi lever i et samfund, som er bygget på grundsten fra et industrisamfund, men spørgsmålet er, om disse grundsten også er det rette fundament at bygge et videnssamfund på. Som fremtidige vidensarbejdere ser vi denne situation som en udfordring til nærmere undersøgelse, en udfordring vi ikke vil lade ligge ubesvaret hen. En udfordring som denne kan angribes på mange måder. Vi valgte at tage udgangspunkt i de tendenser, vi har mødt i vores tid som studerende på IT-højskolen, henholdsvis på linien for Design, Kommunikation og Medier (DKM) og E-handel (EH). Inspirationen til at arbejde med specialets problemfelt udfra en rumlig tilgang, er således et resultat af vores respektive uddannelser samt specielt kurset Teknologi-historie og den Nye Økonomi på IT-højskolen, som satte informationsteknologiens betydning for samfundsudviklingen på dagsordenen. I foråret 2001 udførte vi derfor et 4-ugers forprojekt 1 til dette speciale for at undersøge, om vores interesser kunne mødes samt for at afdække en række nøglebegreber omkring: netværk, innovation, teknologi og vidensdeling m.m. Forprojektet efterlod os med flere spørgsmål end svar, og vi følte det som en nødvendighed at bruge specialet til kaste os ud i en opdagelsesrejse, som er meget personlig og relateret til vores identitet som cand.it ere. Vi mente, det ville være forkert at forlade IT-højskolen uden en kropslig forankret viden om og forståelse for de kræfter, der ligger forankret i spændingsfeltet: innovation, netværk, og teknologi. Det personlige formål har således været at komme frem til en handlingsorienteret indsigt forstået som en parathed til at handle i en digital vidensøkonomi, når vi afslutter kandidatstudiet. Dette er tæt forbundet med ånden på IT-højskolen, som vi betragter som et sted, hvor det er muligt at konkretisere et alternativ til en traditionel uddannelsesform at søge grænserne i en innovativ proces. Procesforløb Vi har oplevet vores forskellige uddannelsesmæssige baggrunde og traditioner som både en styrke og en udfordring i processen, hvor Rikke er Bachelor i Kommunikation fra RUC og Karsten er uddannet produktionsingeniør. Der har ofte været kon- 1 Fire-ugers projektet W3: Innovation i vidensnetværk. (http://www.it-c.dk/~rikke/inquiringnetworks/w3/) Side 5 af 108\n6 sensus omkring identifikationen af de tendenser, vi ser i samfundet, samt hvilken teori vi skulle anvende til forståelsen, men tolkningen og konklusionerne er i udgangspunktet erhvervet med to forskellige forklaringssprog. Vi har oplevet, at den tværfaglige sammensætning af gruppen har skabt både synergi og kaos. Vi tog derfor udgangspunkt i, hvem vi var fagligt såvel som personligt som studerende på en ny uddannelse med en hidtil uset faglig profil, og begav os ud på en rejse, som undervejs foldede sig ud som en vifte med en konstant række af nye spørgsmål. Vi så begge det formål med rejsen at søge svar på spørgsmål omkring, hvad denne faglighed kan bruges til. Problemets rum Som nævnt, så er spørgsmålet om vi er i en overgang fra industrisamfund til videnssamfund udgangspunktet for specialesamarbejdet. Vi er vidne til en tendens mod, at produkter bliver stadig mere vægtløse 2, hvilket betyder, at der indlejres stadig mere digital information i fysiske produkter, og at værdien af transaktioner i stadig højere grad udgøres af digitale produkter/services. Vi ser nye forretningsmodeller, som bevæger sig både horisontalt og vertikalt i forhold til de traditionelle produktionsvirksomheders værdikæder, modeller som inddrager brugere, interessenter og relaterede partneres produkter/ydelser i en samlet integreret værdikæde. Samtidig har vi set, at konvergens mellem IT, medier og telekommunikation skaber nye alliancer og produkter. Værdiskabelse med økonomisk slagkraft i globale, ikke-økonomiske fællesskaber, som bl.a. open-source fænomenet Linux 3, er ligeledes et eksempel på, hvorledes der radikalt vendes op og ned på velkendte værdikæder. Vi ser endvidere, at den danske velfærd står overfor store udfordringer i en udvikling, der går mod en stigende andel af ældre medborgere og et produktionsapparat, der går hjem ved fyraften. Global konkurrence sætter innovation, hvilket groft sagt betyder evnen til nytænkning, på dagsordenen i et land, hvis væsentligste råstof er befolkningens hjerner. For at udnytte denne vidensressource skal der sandsynligvis opfindes nye måder at organisere samt udføre arbejde og produktion på. Disse forandringer vælger vi herefter at betegne som sociale innovationer, og vi skelner på dette tidspunkt ikke om innovationerne udmønter sig i nye kommercielle forretningsmodeller eller i mere smidige, værdiskabende og effektive organisationsformer på arbejdsmarkedet, i lovgivningen, socialpolitikken, integrationspolitikken m.v. men vil senere vende tilbage til begrebet social innovation. I denne omstilling ser vi også en nødvendighed i at revurdere de begreber og teorier, der indtil videre har dannet et stabilt fundament i vores velfærdssamfund. Således ser vi, at i takt med at informationer og viden bliver omdrejningspunktet i videnssamfundet, står de traditionelle erhvervsøkonomiske teorier overfor at blive udfordret. Det er vores formodning, at der må udvikles nye begreber, teorier og metoder, der gør os i stand til at forstå kræfterne i videnssamfundet. For uden denne forståelse 2 Begrebet vægtløs som det er brugt her stammer fra Diane Coyle s bog The Weightless World, (Coyle 1999). 3 Side 6 af 108\n7 mener vi ikke, at vi på makroniveau, som samfund, kan indrette os således, at vi er i stand til at sikre samfundets og erhvervslivets konkurrenceevne. Metoden, vi har brugt til at undersøge dette problemrum gennem, har været eksplorativ, og det har været nødvendigt at starte rejsen med udgangspunkt i en konkret problemstilling. Vi har således valgt at følge netværksvirksomheden HumanConsult, som vi stiftede bekendtskab med første gang i februar HumanConsult er et Human Ressource (HR) netværk, hvor medlemmerne via Internettet sparrer med hinanden for at løse konkrete opgaver indenfor HR. Vores første møde med medlemmer og stifteren af netværket var på en konference om kompetenceudvikling for netværkets medlemmer. Her oplevede vi, hvorledes medlemmerne af det nystartede netværk fik en mulighed for at sætte ansigter på hinanden og dele erfaringer. Dog foregik hovedparten af arrangementet ved at medlemmerne sad bænket, mens eksperter behandlede konferencens emne fra et podium. Oplevelsen efterlod os et blandet indtryk: dels havde vi oplevet, hvor stærkt det virkede at sætte fagfolk fra forskellige virksomheder sammen og oplevet den synergi, der opstod, når de diskuterede fælles problemstillinger. Dels havde vi på fornemmelsen, at en sådan fridag fra de daglige rutiner kunne bruges bedre. Vi sætter ingen tvivl om, at det var meget kompetente talere, der fra podiet inspirerede og provokerede mødedeltagerne, men vi oplevede, at medlemmerne ikke havde nok tid til at tale samme, og at de ikke vidste hvordan de skulle gribe denne netværksmulighed an. Man famlede sig frem. Da dagsordenen til slut kom til punktet networking & musik, var mange medlemmer så fyldte med indtryk, at der ikke var plads til mere. Vi gik derfra med fornemmelsen af at dette måtte kunne gøres bedre, men hvordan? Der er mange måder at trække på hinandens ressourcer i et netværk eksempelvis gennem fokusgrupper, kreativitetsøvelser og caféarrangementer, men vi søgte efter et redskab, der understøttede en vidensdeling, så viden efterfølgende kunne spredes til flere end dem, der deltog i fokusgruppen. Vi forestillede os, at HumanConsult netværket i deres fysiske møder erstattede ekspertoplæggene med arbejde i interessegrupper, hvor hver gruppe både behandlede et emne og formidlede resultaterne videre til det øvrige netværk. Spørgsmålet om hvordan blev aktuelt, da vi på kurset IT, Innovation og virksomhedsopstart blev præsenteret for en metode til vidensdeling og -generering i grupper Kubus-konceptet 4. Samtidig fattede vi interesse for en konceptuel ramme for informationsøkonomien, en ramme som bl.a. omfattede læring i sociale systemer. Vi så derfor en mulighed for at sætte disse komponenter sammen til en ny model for skabelse og deling af viden, som gennem netværket spredte de sociale innovationer til omverden. Formål Udgangspunktet var et ambitiøst ønske om at beskrive en samlet og konkret idealmodel for skabelse af viden i faglige vidensbaserede netværk, men forløbet har 4 Udviklet af Henrik Herlau, og behandles i kapitel 6. Side 7 af 108\n8 medført en ændring i fokus, idet processen viste sig at afdække flere spørgsmål end svar. Processen drejede således fokus mod at afbilde det felt, som skabelse af viden i faglige netværk udspiller sig i eller sagt på en anden måde: at tegne konturerne af det rum, hvori der skal navigeres i en informationsøkonomi. Ønsket er således at tyde de svage tegn på nye forklaringsmodeller for det samfund vi er på vej ind i, ganske som det var nødvendigt i overgangen fra landbrugssamfund til ndustrisamfund. Resultatet bliver således nærmere en kobling mellem eksisterende tegn i vores samtid, ved vores casevirksomhed, og en teoretisk forståelsesramme end en direkte operationaliserbar idealmodel. Der er således tre formål med specialet: 1. At opnå en større indsigt i området netværk, viden og innovation: a. At forstå og kunne anvende en teoretisk funderet konceptuel ramme for en informationsøkonomi, og b. at få kendskab til konkrete redskaber og praksiser for skabelse af viden. 2. At belyse formodningen om at vidensnetværk med fagligt fokus kan være en effektiv måde at organisere kollektive innovationer. 3. At fremkomme med karakteristika for organisering af vidensnetværk og kombinering af disse med konkrete fremgangsmåder med henblik på skabelse af viden og dermed innovation. Problemformulering: Vores teleologiske holdepunkt Problemformuleringen er forbundet med en undren over, om det er muligt for almindelige danskere og danske virksomheder at løse en række opgaver, i forbindelse med udvikling og fornyelse af det danske samfund, som en integreret del af deres professionelle liv/hverdag. Vores teleologiske holdepunkt er således: Kan HumanConsult, som et vidensnetværk med fagligt fokus, udvikle sig således, at det på sigt vil udnytte netværkets potentiale for innovation i en fysisk og virtuel model? En undersøgelse af dette efter en eksplorativ metode medfører en række uddybende spørgsmål, som vi vil komme ind på undervejs. På et overordnet niveau handler vores opdagelsesrejse om at finde tegn på, om et sådant netværk kan betragtes som en generisk model for fornyelse, og om vi ud fra en sådan model kan se tegn på en løsning af nogle af de samfundsmæssige udfordringer, vi står over for? Side 8 af 108\n9 2. For enden af regnbuen et netværkstankesæt? Om nødvendigheden af at kunne tænke i netværk Flere akademikere har behandlet samfundstendenser på makroniveau, hvoraf vi vælger at anvende Manuel Castells 5, som argumenterer for hvorledes, det globale samfund er på vej mod at blive et Netværkssamfund 6. Hans værker indeholder et bidrag til en forståelse af denne nye verden baseret på tilgængelige beviser og eksplorativ teori. En af hans hovedkonklusioner er, at samfundsudviklingen er tæt forbundet med ITudviklingen, således at der uden IT ikke ville være tale om et netværkssamfund. Men at udviklingen ikke er et resultat af IT alene. Dette skyldes at IT-udviklingen muliggør en ændring i menneskets kultur ved at give nye interaktionsmuligheder, som er frigjort fra tid og rum. (Castells 1997b:6) Castells beskriver en økonomi, hvor virksomhedernes produktivitet og konkurrenceevne er afhængig af viden og information, og han beskriver hvorledes teknologi anvendes til at håndtere dette. I en sådan økonomi er muligheden for social og økonomisk udelukkelse af særlige befolkningsgrupper stor, hvilket i netværkets natur er til skade for alle (Ibid:7). Castells fremstilling af den globale økonomi betegner vi herefter netværksøkonomi, idet vi mener, at dette rummer betegnelser som videns- og informationsøkonomi, afhængig af ens fokus, samtidig med at Castells betegnelse tilføjer væsentlige sociologiske aspekter. Castells argumentation for netværkssamfundet er bygget på identifikationen af ni globale tendenser, hvor vi i relation til specialets problemrum vil fremhæve tre af disse: (1) Den første er The Network Enterprise, som er Castells betegnelse for en ny form for organisering af virksomheder (Castells 2000: ). Der er ikke tale om et netværk af virksomheder, men kan beskrives som en værdikæde, hvor hvert led kan bestå af forskellige virksomheder, afdelinger i virksomheder, netværk mellem ofte små og mellemstore virksomheder eller dele af disse, som er samlet omkring specifikke projekter af varierende længde. Årsagen til denne nye organisering er at finde i den stigende brug af projektarbejde, som ofte er den afgørende faktor for en virksomheds økonomi, da det i høj grad er her værdi skabes eller tabes. Denne tendens er i høj grad aktuel, da vores sparringspartner i dette speciale netop består af en sådan virksomhed. En nærmere beskrivelse af HumanConsult kommer i kapitel 4. 5 Castells er professor i sociologi og regionalplanlægning ved University of California, Berkeley 6 Argumentationen for dette fremlægger han i trilogien The Information Age (1997, 1999, 2000) Side 9 af 108\n10 (2) Castells hævder, at en ny teknologisk transformation af samme betydning som alfabetets indførelse 7 er i gang, nemlig ved forskellige muligheder for interaktive netværk som benytter sig af multimedie og konvergens. Dette ændrer i stigende grad fundamentalt ved kommunikationen og derved ved kulturen, for i sproget findes vores oplevelse af kultur, vores metaforer mv. I argue that through the powerful influence of the new communication system, mediated by social interest, government policies, and business strategies, a new culture is emerging: the culture of real virtuality. (Ibid: 358) De nye kommunikationssystemer omfatter; massemedie-kulturen, de individuelle medier, computermediet, konvergensen mellem forskellige medier samt de interaktionsmuligheder dette giver. Castells argumentationen for den anden tendens mod Real Virtuality følger denne logik: Kulturer består af kommunikative processer, og al kommunikation er baseret på produktionen og forbruget af tegn. Derfor er der reelt ingen forskel på virkeligheden og den symbolske repræsentation. Der er tale om real virtuality, i modsætning til virtual reality, netop fordi virtuality betyder being so in practice though not strictly or in name og reality actually existing (Ibid: 403). Således har virkeligheden, som oplevelse, altid været virtuel, fordi den opfattes gennem symboler, som tildeler praksis en bestemt mening, som overstiger deres strenge semantiske logik (Ibid:404). Kort sagt, så udspilles stadig flere aktiviteter af symbolbehandling i ægte virtualitet, dvs. ophævet fra det fysiske rum ved hjælp af teknologi og medier. (3) Den tredje tendens omhandler begrebet rum, som udtryk for den sociale praksis. Den hidtidige sociale tilknytning til det fysiske rum ( places ), som ramme for det fysiske møde i nuet, afløses nu gradvis af en social tilknytning til The Space of Flows. Dette betyder eksempelvis, at det bliver stadig mere nødvendigt at håndtere et ikke-fysisk arbejdsliv. The space of flows is the material organization of time-sharing social practices that work through flows (Ibid: 442) Ovennævnte tendenser understøtter vores opfattelse af, at det ikke blot er nødvendigt at lære, hvad en digital, netværksbaseret økonomi består af men også at opøve en netværksbaseret verdensforståelse, læring, arbejdsform og derved også identitet. Nye måder at organisere velfærd Vi ser således en tendens mod, at både virksomheder og privatpersoner indgår i netværk. På virksomhedsplan handler det om forretningsmæssig udvikling med før Kristi fødsel blev alfabetet opfundet i Grækenland. Denne konceptuelle teknologi anser mange for værende fundamentet for udviklingen af Vestens filosofi og videnskab. Alfabetet gjordet det muligt at overkomme kløften mellem det talte ord og sproget ved at separere det talte ord fra taleren. Udbredelsen af dette kom ikke før opfindelsen af trykkerkunsten, alligevel anser Castells alfabetet som det der gav den mentale infrastruktur for cumulative, knowledge-based communication (Castells 2000:356). Men samtidig blev den skrevne kommunikation separeret fra de audiovisuelle systemer af symboler og perceptioner, som blev forvist til det (private) følsomme/kunstneriske domæne. Det audiovisuelle er dog i det tyvende århundrede vendt kraftigt tilbage i form af radio og tv. Side 10 af 108\n11 meget fokus på virksomheders konkurrenceevne, innovationskraft og omkostningsreduktion. I de hobbyprægede fællesskaber på Internettet er der fokus på individuel behovsopfyldelse. Vi står i en overgangsfase til et vidensbaseret netværkssamfund, hvor industrisamfundets grundinstitutioner, virksomheden og familien, er ved at blive redefineret. Således opstår spørgsmålet, om forskningen også bør ligge i grænsefladen mellem dem i potentialet for individets handling i samspil med det kollektive? Dette perspektiv er bl.a. behandlet af Diane Coyle (Coyle 1999), som præsenterer et bud på forandring af samfundets institutionelle organisering ved den tredje sektor, hvor frivillige organisationer, uden profitmotiv, vil gå ind og overtage mange af de opgaver, der i dag ligger under nationalstaten. The third sector is a varied mixture of activities with rather fuzzy boundaries, some of them outside the formal, monetary economy. It includes charities, voluntary organisations from unions to think tanks and lobby groups, nongovernmental organisations including the quangos that overlap with the public sector, not-for-profit businesses, churches, schools, housing associations, museums, and mutual and co-operative organisations. The list could go on. (Coyle 1999:65) Coyle ser altså denne tredje sektor som en mulig løsning på det forhold, at staten ikke længere kan finansiere velfærden. Et supplement til hendes tanker findes hos Charles Leadbeater, som giver et bud på, hvem der skal drive denne tredje sektor, nemlig den sociale entrepreneur, som ifølge Leadbeater (Leadbeater 1997) bygger på: 1) Problemløsning (diversitet af mulige måder at angribe et givent problem på). 2) Supply-side efficiency i forhold til velfærdsstaten (mindre bureaukrati, større fleksibilitet osv.). 3) Aktiv velfærd kobling mellem velfærd og well-being medfører øget selvværd. 4) Jobskabelse opgraderer lavtuddannede til meningsfulde tilværelser. 5) Skabelse af social kapital nye bygninger, pladser, men også nye netværk og alliancer på tværs af faglige skel. Både det første og andet punkt kan henføres til et systems kassetænkning, hvor et givent problem hører under en bestemt afdeling, som løser problemet på en bestemt måde. Den sociale entreprenør vil gå på tværs af disse skel og vil muligvis komme frem med mere effektive løsningsmodeller. Leadbeater s social entrepreneur indeholder mange af de karakteristika, som Castells efterlyser, når han hævder, at han tror på rationaliteten og muligheden for at påberåbe sig fornuften i sociale ændringer og en forandring i det politiske landskab uden dog at hylde utopierne (Castells 2000:4). Fremstillingen af den tredje sektor er ét forslag til, hvorledes den vestlige verdens velfærdssamfund kan overleve globaliseringens og digitaliseringens udfordringer 8. Historiske paralleller kan være andels- og højskole bevægelsen i Danmark, som ligeledes var afgørende institutioner for det danske velfærdssamfund, om end de ikke kunne indpasses i hverken stats- eller markedsmekanisme. Men de var en mellemting, som ud over behovet for overlevelse, bl.a. var drevet af en passion og ånd hos deltagerne. 8 Disse påstande i forbindelse med kurset Teknologihistorie og den Nye Økonomi var med til at anspore vores interesse for den tredje sektor Side 11 af 108\n12 3. Rejsen planlæggges: Metode, teori og empiri Valg af metode Den eksplorative tilgang til en problemstilling giver en stor udfordring i valg af metode. Vi søgte fra starten at anvende Grounded Theory metoden (Olsen & Pedersen 1999) men måtte erkende, at den medfølgende stringente planlægning af forløbet ikke var hensigtsmæssig for vores eksplorative undersøgelse. Der var i højere grad brug for en metode til dokumentation af en meget åben erkendelsesrejse, hvilket betød, at Churchman s (Churchman 1971) circumambulatory fremgangsmåde, en omvandrende søgen, blev dominerende. Fra Grounded Theory har vi dog fundet vekselvirkningen mellem teori og praksis meget anvendelig Hvis man skal forsøge at forstå grundlæggende samfundsændringer, er det nødvendigt at åbne sindet ved at udfordre de eksisterende mentale modeller, hvorfor vi har taget udgangspunkt i Churchman og Singer 9. Derfor har vi bevidst søgt at bringe os selv ud på dybt vand, for på denne måde at udfordre vores egne mentale billeder af verden. Arbejdsmetoden har således fulgt Churchmans anbefalinger ved dannelse af ny viden: Ifølge Singer (Churchman 1971) er det ikke muligt at foretage en entydig måling af et givent objekt, idet både objekt, måleredskab og individet kan påvirke hinanden gensidigt. Derfor bør måling ske gennem en sweeping-in proces, hvor der anvendes et katalog af koncepter og variable til at indkredse fænomenet eller objektet (Churchman 1971:197). Et sådant katalog kan bestå af hele den videnskabelige palette dvs. matematik, fysik, geometri, psykologi, biologi osv. Men da udvalg af det relevante katalog er vilkårlig, må forskeren i stedet lade sig drive af det heroiske mod på sin teleologiske rejse. Således anbefaler Churchman brug af meandering - at vandre rundt om et fænomen, uden at nogen kan afgøre, om der er fremgang eller ej, hvilket sætter processen og ikke målet i centrum. Dette svarer til det klassiske eventyr, hvor helten bryder op fra en tryg hverdag for at drage ud på en rejse, som ad mange omveje fører til en kamp på liv og død, før helten endelig vender hjem, forandret for evigt. Om denne rejse pointerer Churchman, at der på rejsen kun er proces, mens den ægte fremgang sker i selve kampen (Churchman 1971:204). Derfor vælger vi at lade fortællingen følge Campbell s model for opbygning af et eventyr med tre faser Departure, Initiation og Return (Campbell 1993). Se bilag 1. Der har været to faste pejlepunkter på denne rejse: Casevirksomheden HumanConsult som har fungeret som sparring og spejl for vores spirende erkend- 9 Singer som han er behandlet i Churchman 1971 Side 12 af 108\n13 elser samt en konceptuel ramme for en informationsøkonomi 10, som er formuleret af Max H. Boisot 11 (Boisot 1995, 1998). Vi har arbejdet med et problemrum, som indeholder en kompleks mængde af teoretiske tilgangsvinkler og forklaringsmodeller, men ingen som passede til den konstellation, som vi ønskede at undersøge. Derfor var vi nødt til at arbejde eksplorativt og afdække og anvende teorier efterhånden, som vi kom dybere ind i problemrummet. Vores udgangspunkt, dvs. de områder vi ved rejsens start mente var nødvendige at få kortlagt i undersøgelsen af vores vision for det vidensdelende samfund, er illustreret i figur 1: Figur 1: Begreber omkring problemrummet Transaktionsomkostninger, virksomhedsøkonomi m.m Det komplekse netværks -/videns samfund Sociale innovationer, kollektivt ansvar Community: - Roller - Identitet - Loyalitet Innovations - begrebet HumanConsult: Netværk, Redskaber Teknik Problemrum/ Vision Andelsbevægelse og folkehøjskolen Brugerens præmisser for deltagelse Kubus modellen Illeris: Læring Fogh Kirkeby: - Ledelse - Værdier og moral - Dyder Boisot, I - space, SLC Kilde: Egen tilvirkning Brug af teori Vores valg af teori falder i to anvendelsesområder: hovedvægten kommer fra Max H. Boisot, der opstiller en omfattende konceptuel ramme for informationsøkonomien. Supplerende perspektiver på samfundsniveau stammer fra Manuel Castells og Ole Fogh Kirkeby. Boisots hypoteser bevæger sig på et meget abstrakt plan, hvorfor det har været nødvendigt at supplere dem med praktisk empiri og med operationelle teoretikere. 10 Betegnelsen informationsøkonomi indeholdes i Castells begreb Netværksøkonomi. 11 Max H. Boisot: Senior Associate på Judge Institute of Management Studies, Cambridge og professor i strategisk ledelse på ESADE, Barcelona. Side 13 af 108\n14 Det andet anvendelsesområde er derfor på den operationelle side, som startede med Herlau & Tetzschner, der beskriver et radikalt anderledes syn på begrebet innovation gennem en konkret model for dannelse af viden i Kubus-konceptet. Dette koncept ledte os mod begrebet ledelse, som vi valgte at belyse gennem Ole Fogh Kirkeby, hvorved kooperation, selvledelse, græske lederdyder og moral blev behandlet. Endvidere fortsatte vi med uddybende litteratur om innovation, hos Drucker, Kanter, Sundbo, Tetzschner, Nahapiet & Ghoshal, Hämäläinen & Schienstock, samt Darsø. Herved blev scenen sat for både grundopfattelser af innovationsbegrebet samt teorier om, hvilke konkrete faktorer, der påvirker innovation på operationelt niveau. Da casevirksomheden opererer delvist virtuelt, var det nærliggende at behandle området fællesskaber på Internettet, dels med en sociologisk tilgang ved Gotved, dels med en forretningsmæssig og designteknisk tilgang ved Kim og Figallo, suppleret med empiri omkring disses drivkræfter og succesfaktorer. Brug af empiri Den empiriske del drejer sig om at sammenholde de fænomener, vi observerer i den virkelige verden. Konkret har vi fulgt HumanConsult gennem et år via deltagelse i forskellige aktiviteter i selskab med medlemmer og medarbejdere, både on- og offline. Disse observationer er suppleret med interviews med en række medlemmer og medarbejdere i HumanConsult. I dette arbejde har vi fået kendskab til en særlig faggruppes interesser og behov for vidensskabelse og -deling i et fagligt netværk. Vores brug af HumanConsult ligger i en metodisk gråzone, da de ikke har fungeret som en casevirksomhed i traditionel forstand men derimod som en blanding af casevirksomhed, spejl og inspirationskilde. Derudover har vi foretaget ekspertinterviews med en række fagfolk indenfor sociologi, antropologi og netfællesskaber for at få belyst disse felter og for at få afprøvet vores erkendelser. Kendskabet til Kubus-konceptet er foregået gennem dialog med Henrik Herlau m.fl. 12 samt gennem observationer, når dette har været muligt. Se evt. bilag 2 for detaljer om Kubus-konceptet. Som sideløbende aktiviteter har vi eksperimenteret med vores erkendelser og forståelsen af teorien gennem opstart af to netværk, nemlig alumneforeningen på IThøjskolen 13 og et netværk for innovative studerende i Øresundsregionen. I den forbindelse har vi lært meget om betydningen af den menneskelige faktor i en netværksøkonomi herunder særligt om konflikten mellem strategisk tøven og intuitiv handlen. 12 i forbindelse med opstarten af et netværk for innovative studerende i Øresundsregionen (www.innostudentnetwork.org), blev Kubus-konceptet endevendt i samarbejde med tidligere studerende på Læreanstalternes Fælles Projektleder- og Innovationskursus, Carsten Snedker og Esbjørn Mildh. 13 Side 14 af 108\n15 Sammenhængen mellem teori og empiri samt arbejdsmetode kan også illustreres billedligt som et lysbilledapparat: den konceptuelle ramme fungerer som en lyskilde, der får farve gennem forskellige spørgsmål i karrusellen. Dette lys brydes nu af en række filtre bestående af teori og empiri om praktiske redskaber til dannelse af viden. Billedet, som kommer frem, kastes op på et eksisterende billede af HumanConsult, hvorved nye billeder fremkommer. Disse billeder forvrænger måske billedet af HumanConsult, eller gør det mere klart. Billedet kan være i tre dimensioner og får forhåbentlig en ny forståelse til at træde frem for os og læseren. Således er Human- Consult også at forstå som et redskab, som en del af det samlede flerdimensionelle billede. Sweeping-in processen kan da illustreres ved at udskifte spørgsmål og filtre foran lyskilden. Forløbet med brug af teori og empiri er illustreret i figur 2. Figur 2: Teori og empiri oversigt. Teori og empirioversigt Motivation, provokation, bekymring, forvirring Frem til Jan 2001 Søgning ud fra Netværkssamfund, fremtid, velfærdssystem, demokrati, kompetence, innovation og finansiering, digitale forretningsmodeller, virtuelle organisationer, ledelse, arbejdsfællesskaber EMPIRI TEORI Feb HumanConsult konference og møder Marts Mercantilius Boisot (informationsøkonomi) Herlau & Tetzschner (innovation) April Maj Juni InnoStudentNetwork 4-ugers projekt Alumneforening Castells (Netværkssamfund) Hagel (Communities) Tapscott (businessweb) Juli Aug Sept Okt Nov Dec Jan Feb Gå-hjem-møder Groupcare seminar Kubus kursus Børsen Studienet Undervisningsassistenter HumanConsult strategimøder Rapportskrivning Illeris (læring) Figallo og Kim (Communities) Kirkeby (ledelse, kooperation) Korsgaard (højskole) Darsø (innovation) Gotved (netfællesskaber) Tetzschner, Kanter, Drucker, Sundbo (Innovation) Boisot og Kirkeby Churchman, Singer (videnskabsteori) Wenger (praksisfællesskaber) Castells Hämäläinen & Schienstock, Nonaka, Nahapiet & Ghoshal (læring, innovation) Kilde: egen tilvirkning Yderligere detaljer fremgår af bilag 3. Side 15 af 108\n16 Fortællingens opbygning Første del Call for Adventure består af en indledning til rejsen, hvor vores vej fra motivation til handling beskrives. Dette omfatter de foregående kapitler, samt næste kapitel, hvor vi præsenterer HumanConsult og baggrunden for valg af casevirksomhed. Anden del Initiation beskriver vores rejse med omveje, vildveje og erkendelser gennem kampen. I kapitel 5 behandler vi begrebet skabelse af viden fra forskellige vinkler for at komme frem til vores egen midlertidige afklaring. I kapitel 6 gennemgår vi forskellige teorier og redskaber for operationel skabelse af viden, hvilket leder til en revision af vores syn på skabelse af viden i kapitel 7. Herefter behandler vi i kapitel 8 Boisots konceptuelle ramme, suppleret med praktiske eksempler fra HumanConsult. Dette leder frem til en indkredsning af karakteristika for systemer til skabelse af viden. I kapitel 9 analyserer vi HumanConsult nærmere i forhold til den konceptuelle ramme og fremkommer med en idealmodel for opbygning af et system til skabelse af viden. I tredje del Return bringer vi en del forvirring ind i idealmodellens univers og kritiserer den konceptuelle ramme, men vender til slut tilbage til udgangspunktet med en handlingsparathed med de modsætningsfyldte erkendelser. I kapitel 10 introducerer vi ledelsesbegrebet, hvilket fører til indledningen til en konklusion i kapitel 11. Vi slutter i kapitel 12, 13 og 14 af med hhv. konklusion, metodekritik og refleksion over processen. I kapitel 15 peger vi mod horisonten med en perspektivering. Side 16 af 108\n17 4. Rejsefæller udvælges: Præsentation af HumanConsult I dette kapitel vil vi præsentere det faglige netværk, vi anvender som illustrativ case til forståelsen af drivkræfterne i et fagligt netværk, samt til at illustrere den teori vi senere sætter i spil. HumanConsult er valgt, fordi de giver os indtryk af, at de har en intuitiv forståelse af en netværksøkonomi og handler derefter. Med dette mener vi, at de forsøger at drive et netværk og en forretningsmodel ud fra den samme filosofi, som vores teoretikere teoretiserer over. De er praktikerne og har bidraget væsentligt til vores forståelse af feltet og teorien. HumanConsult er et dansk Human Ressource (HR) netværk 14 og drives som en forretning, hvor medlemmerne sparrer med hinanden omkring løsning af konkrete HR-problemer. HumanConsult blev startet i 1998 af inspirator og administrerende direktør Klaus Busk og har hovedkvarter i Odense. Da virksomheden hovedsagelig arbejder via Internettet og anvender en høj grad af outsourcing og freelancere, er det muligt at drive netværket med 12 ansatte (januar 2002). Indholdet bliver genereret i et samarbejde mellem virksomheden bag netværket, som eksempelvis leverer daglige nyheder, og i stigende grad medlemmerne selv. Figur 3: HumanConsult s indgangsbillede Kilde: (januar 2002) Netværket kan betegnes som en avanceret ERFA-gruppe indenfor HR, som skaber og deler informationer via Internettet. Side 17 af 108\n18 Medlemmerne De ca medlemmer (januar 2002) deler alle fælles udfordringer indenfor ledelse og HR management på både operationelt og strategisk niveau. En inddeling giver 8 segmenter i netværket 15 : Privat sektor 1. Personalechefer med HR ansvar 2. Personaledirektører 3. Funktionschefer med personaleansvar 4. Konsulenter Offentlig sektor 5. Kommunale personalechefer og konsulenter 6. Ledere på sygehuse og institutioner 7. Ledere på skoler og uddannelsesinstitutioner Andre 8. Studerende Det er karakteristisk for det typiske medlem, at han/hun oplever at være alene med HR problemstillingerne, hvad enten tilknytningen er til små virksomheder med få ressourcer eller store virksomheder med komplekse strategiske udfordringer. Mange medlemmer oplever, at deres HR fagområde har svært ved at få ordlyd overfor ledelsen og den øvrige organisation på strategisk niveau. Som den rådgivende funktion HR typisk er i en organisation, har mange medlemmer ikke samme beslutningskompetence som eksempelvis funktionschefer. De medlemmer, som har et formelt ledelsesansvar, men som mangler en rådgivende HR-funktion, har særlig behov for både praktiske redskaber til personaleadministration (eksempelvis skabeloner til medarbejdersamtaler) og hjælp til håndtering af de komplekse og bløde sider af personalepleje. Ved opstarten af netværket tog HumanConsult udgangspunkt i menneskelige behov, dvs. lederens behov for daglig sparring med ligesindede, og brugte den nye teknologi til at sætte elektroniske nåle på landkortet (Klaus Busk november 2001). Grundtanken var, at man i et netværk af ledere har større chance for at finde brugbare (og kvalitative) svar på en vifte af problemstillinger, end hvis man kun har sit personlige netværk til rådighed. Således er ideen bag netværket en holdning om, at der allerede eksisterer al den nødvendige viden indenfor området ledelse og HR, som der skal til for at løse de daglige problemer i de danske virksomheder. En konkret drivkraft i netværket er visionen om, at man ved at arbejde målrettet med visioner, værdier og udvikling kan frigøre et uudnyttet menneskeligt potentiale på ca. 30% 16 i de danske virksomheder. Det er HumanConsult s mål at samle den viden og ledelseskompetence, der findes i danske virksomheder, systematisere den og gøre 14 Det er muligt at tegne et 14 dages gratis medlemskab af HumanConsult, hvilket er nødvendigt for at få adgang til indholdet på NetZonen. På vælges Prøv gratis. 15 Interview salgschef Synne Harsbo Busk september 2001 Side 18 af 108\n19 den tilgængelig for medlemmerne, først og fremmest via Internettet men også gennem andre tiltag som f.eks. konferencer, gå-hjem-møder og kurser. HumanConsult karakteriserer sig med udgangspunkt i bogen Digital Capital (Tapscott et al 2000) som et forretningsnetværk: Forretningsnetværk er et system af kunder, infrastrukturformidlere, serviceudbydere, leverandører, distributører, der finder sammen på Internettet. De indgår i et aktivt, gensidigt samarbejde og udnytter nettet som det primære forum for deres kommunikation og transaktioner. I et sådant netværk opstår helt nye værdier, som transformere reglerne for konkurrence og formår at få både mennesker og ressourcer til at yde noget, der overgår alle tidligere mål og præstationer. (www.humanconsult.dk, januar 2002) Citatet rummer langt hen ad vejen vores vision om at skabe et system, hvori medlemmerne i deres dagligdag er med til at forny det danske samfund. I denne forretningsmodel er det vigtigt, at man som ansvarlig for netværket fremstår som uvildige i forhold til indhold og relationsdannelse. Bannerreklamer anvendes ikke, og deltagere (især konsulenter) kan kun profilere sig/udbyde ydelser gennem kvalitative indslag og deltagelse i netværket. Indtægterne er baseret på medlemskontingent. Efter ca. 3 års drift har ca. 75% af medlemmerne fornyet deres medlemskab 17. Virksomheden HumanConsult har fire hovedansvarsområder i forhold til netværket: Udvikling og vedligeholdelse af infrastruktur for netværket (digitalt og fysisk) I stigende grad at påtage sig en rolle som facilitator/redaktør af det indhold, der bliver genereret i netværket Udvikling af et holistisk læringskoncept, der kombinerer det fysiske og det virtuelle rum Tiltrækning og udvikling af komplementære netværk for andre interessegrupper Helt konkret udbyder HumanConsult 10 serviceydelser til sine medlemmer under området NetZonen, som er beskyttet med kodeord: NetLink, giver medlemmerne mulighed for at stille spørgsmål til resten af netværket, forespørgslen sendes ud via mail, og de indkomne svar sendes gennem en moderator tilbage til spørgeren, og bliver også postet på sitet. Moderatoren sørger for, at alle spørgsmål og svar har et kvalitativt indhold, og konsulenters salgstaler bliver frasorteret ved denne procedure. NetDebat, et debatforum på sitet hvor et indlæg i artikelform skal sætte en debat om et emne i gang blandt medlemmerne. I dag indeholder NetDebat dog ikke mange kommentarer til oplæggene typisk har kun ét medlem taget imod opfordringen og besvaret et oplæg. 16 Jævnfør LOK-initiativer (Ledelse, Organisation, Kompetence): 17 Jævnfør interview med Klaus Busk januar 2002 Side 19 af 108\n20 NetTeam, giver medlemmerne mulighed for at oprette undernetværk i netværket. Denne mulighed har kun få taget imod. I dag er der 7 undernetværk. NetEvents, indeholder forskellige former for fysiske møder for netværket, primært det månedlige gå-hjem-møde 18, hvor ca. 30 medlemmer mødes omkring månedens emne, får input fra eksperter og mulighed for at debattere med andre medlemmer. Møderne dokumenteres på Internettet. Desuden har HumanConsult afholdt fem konferencer og et enkelt virksomhedsbesøg. NetWeb, en database over alle medlemmer med mulighed for at præsentere sin faglige og personlige profil overfor resten af netværket. NetNews, 22 danske aviser scannes dagligt, og medlemmerne modtager en kort oversigt over dagens nyheder indenfor HR på mail med link til resten af artiklerne. Nyhederne kan også læses på hjemmesiden eller hentes via WAP. NetBank, en database med interne og eksterne ressourcer indenfor HR, rapporter, debatter mv. som er koblet til en søgemaskine. NetVision, en samling af artikler og ekspertudtalelser fra politikere, professorer, erhvervsfolk, konsulenter o. lign, der har føling med tidens tendenser indenfor HR, som skal give inspiration til medlemmerne. NetSupply, er under udvikling med det formål at udnytte netværket til at opnå fordele ved fælles indkøb. FondMonitor, et samarbejde med et fundraising firma, som skal give medlemmerne mulighed for at søge udviklingsmidler, når ideer til nye projekter opstår. Disse services er beskrevet med eksempler i bilag 4, og vi vender tilbage til dem i form af eksempler i relation til teorien i kapitel 9. HumanConsult s services har vi inddelt i tre kategorier, jævnfør figur 4: Figur 4: Kategorisering af HumanConsult s services 1. Effektivisering Effektivisering af generel informationssøgning og daglige processer 2. Overførsel af best practice Overførsel af eksisterende viden mellem virksomheder og internt i virksomheder 3. Innovation Udvikling af nye måder at løse HR relaterede problemstillinger på Kilde: egen tilvirkning I forhold til vores problemrum, er den tredje kategori den mest interessante. Se bilag 5 (især side 19-20) for detaljerne bag denne inddeling. Læring i HumanConsult Selvom HumanConsult ikke markedsfører sig som et netværk for læring, er der stort fokus på udviklingen af medlemmernes læring i netværket. I dag kan aktiviteterne dog bedst betegnes som overførsel af best practice mellem medlemmerne. Dvs. udveksling af metoder til at løse fælles operationelle problemstillinger såsom firmabils-, kantine- og mobiltelefonordninger mv. I den nuværende fase af netværkets Side 20 af 108