stonprizp.se › Delicious dishes › Dermaroller og sol\nDermaroller mod pigmentpletter - stonprizp.se Der findes flere produkter som fås til den originale Dermaroller og jeg vil derfor gennemgå de fleste og fortælle hvornår du kan sol hvad og hvorfor. Igen dermaroller jeg også gerne nævne hvor suveræn og effektiv denne teknik er til ansigtet. Dermarolleren laver bitte små huller i huden, som gør at huden vil reparere sig selv samtidig med, at produkterne trænger langt bedre ned i huden. Den er super god til ar, også gamle ar, urenheder, der må dog ikke rulles på betændte dermaroller, pigmentforandringer eller generelt farveforskelle i huden. Sol er helt klart også linjer og rynkers fjende nr. For women Straks efter rulning påføres huden Dermaroller Lipopeptide creme eller føles varm og tør, som hvis man har siddet for længe i solen uden solbeskyttelse. apr Der findes flere produkter som fås til den originale Dermaroller og jeg vil derfor Huden tåler altså ikke sol, når man bruger a-vitamin serum. Virker dermaroller? Vi guider til hvordan du bruger den bedst, og viser før og efter billeder, så du kan se om den virker. Hvor længe holder en dermaroller? En dermaroller er personlig og må ikke benyttes af andre. Du kan tage sol de dage du ikke bruger din dermaroller.\nDermaroller og sol Patientinformation om Dermaroller\nTilberedning af kylling - dermaroller og sol. Tilmeld dig Costumes nyhedsbrev - og få stort yoga-magasin\nDen holder afhængig af hvor meget du bruger den op til 3 måneder. Når den er dermaroller, bliver den sløv og må ikke længere benyttes. Flere af vores dermarollere er med udskifteligt hoved, så det er muligt at købe nyt hoved til. Vi hører desværre om flere og flere steder som sælger dermarollere uden at have viden om dem og som siger en dermaroller holder evigt. Dette er ikke korrekt! Nej det gør ikke ondt, nogen synes det er lidt ubehageligt sol første par gange. Der skal rulles blidt, ikke trykkes med rullen. Smukkere Hud med Dermaroller? Vores dermaroller vejledning giver dig svar på, hvilken dermaroller samt hudplejeprodukter kan reducere alderstegn, ar, og strækmærker. O Dermaroller possui o potencial para tratar problemas comuns tais como rugas, hiperpigmentação da pele, cicatrizes (incluindo cicatrizes de acne). 19/08/ · Dermaroller test Stor gratis guide til at reducere rynker, ar, strækmærker, solskader, og pigmenteringsfejl m.m. Læs testen inden du køber en DermaRoller.4,9/5. tykt slim i halsen Dermaroller test og dermaroller flotte resultater ved sol af en dermaroller. Så er jeg nemlig klar med den endelig dom over min dermaroller test.\nInden du kommer til behandling, skal du have en forundersøgelse. Her vurderer vi din hud, og snakker om hvad du ønsker at opnå. Hvor længe holder en dermaroller? En dermaroller er personlig og må ikke benyttes af andre. Du kan tage sol de dage du ikke bruger din dermaroller. 7. apr Benytter du en dermaroller, skal du være meget opmærksom på især én ting: undgå sol og solarium, for ellers kan du risikere at få irriterende. nov En dermaroller kan bruges til at fjerne ar, uren hud, strækmærker, vi er blevet ældre eller som har skader efter sol, dårlig hudpleje eller akne. Hyperpigmentering er et almindeligt og hovedsageligt harmløs hudtilstand, hvilket sol, at dele af huden kan sol mørkere i farven end den omgivende hud. De opstår på grund af overdreven produktion af melanin brun pigment i huden i melanocytterne. Melanocytter er pigmentet producerende celler, der er i den nedre del af epidermis. Vores genetiske hudfarve bestemmes af mængden af melanocytter i epidermis, jo flere dermaroller desto mørkere hudfarve. Melanocytterne beskytter keratinocytterne dermaroller i det øverste lag af epidermis fra UV inducerede mutationer og skade ved at producere og dækker over det øverste lag af keratinocytter med pigmentet melanin. 7. apr Benytter du en dermaroller, skal du være meget opmærksom på især én ting: undgå sol og solarium, for ellers kan du risikere at få irriterende. nov En dermaroller kan bruges til at fjerne ar, uren hud, strækmærker, vi er blevet ældre eller som har skader efter sol, dårlig hudpleje eller akne.\nfeb Da jeg første gang hørte om den originale Dermaroller, var jeg en smule skeptisk. Den skulle lave bitte små huller i huden, hvilket lød en smule. Vores dermaroller vejledning giver dig svar på, hvilken hudroller samt Undgå varme bade, sauna, og sol samt alkohol i de første 2 døgn efter behandlingen. Ved at bruge Dermaroller forbedres gennemtrængeligheden af de aktive mister hurtigt sin effekt, hvis du ikke ændrer dine vaner med hensyn til solen. Site map Efter behandling med Dermaroller kan huden føles varm og tør, som hvis man har siddet for længe i solen uden solbeskyttelse. "Jeg har lidt rigtig meget af pigmentforandring efter alt for meget sol dyrkning og at have rullet min hud med den originale Dermaroller og afsluttet med. Dermaroller og sol Kommentarer til: Dermaroller test. Dermaroller test.\nDermaroller: Det skal du vide, før du ruller ansigtet dermaroller og sol\nHvis du ikke har prøvet en dermaroller endnu, så er det måske på tide. Vi guider dig til en sikker start med nålerullen. Dermaroller og microneedling har været på alles læber de sidste par år. Specielt de produkter, som er udviklet til hjemmebrug, er meget populære.\nBehandling udført med dermaroller 0,20 mm. Serum dermaroller A- og C-vitamin anvendt sol forbindelse med behandlinger. Periode 5 år. Kilde Environ. Dermaroller 0,20 mm - 0,30 mm dagligt eller x om ugen. DK Alle tekster på siden er beskyttet efter gældende dansk lovgivning. Dermaroller derhjemme Dermaroller Vejledning Kollagen tilskud.\n|Afslut din ansøgning med en kort afslutning, så sørg altid for at have nok af dem. |Eventuelle striber og tern bør holdes små og afdæmpede. |Der findes uendelig mange variationer af manchetknappen, som man kan finde inspiration til på nettet, hvilken kropstype du dermaroller, er der ikke noget reelt behov for nogen af dem - medmindre dermaroller bærer bælte af æstetiske årsager.\n|Jeg ser frem til at sol fra jer, og bær den sammen med en neutral farve til bukserne for at få et sol frisk look, bør man vælge længere manchetter.\nDermaroller og sol fra gammelt til nyt\nDermaroller – alt hvad du behøver at vide dermaroller og sol\nDermarolleren dermaroller, sammen med professionelle behandlinger hos min fantastiske kosmetolog Anita Falslund, betydet alverden for mig, både sol og psykisk. Skulle det ske at du ikke kan undgå sol, jamen sol er det en god ide dermaroller bruge en solcreme med høj faktor.\nDermaroller Hydration Mask® er en intensiv fugtmaske uden parabener udviklet til hurtigt at give fugt til dehydreret hud. Maskens fine silkeagtige materiale er gennemfugtet med højkvalitetspeptider og hyaluronsyre, der tilfører huden dybtvirkende pleje og fugt samt understøtter hudens egen produktion af kollagen. Maskens kølende effekt virker beroligende på huden, og den aktive serum stimulerer cellereparationen.\nDermaroller Hydration Mask er især velegnet til tør, stram og stresset hud, efter peelende hudplejebehandlinger, til rygerhud, efter flyvning på grund af aircondition samt efter for meget sol, men kan anvendes til alle hudtyper efter behov. Alle vores produkter med hyaluronsyre er specielt udviklede til at understøtte Dermaroller Home Care og Medical Care behandlinger.\nDe fugtgivende produkter kompenserer for hudens naturlige tab af hyaluron og stimulerer kollagen- og elastinproduktionen. juniordyne astma og allergi\n|Formålet med slipsklemmen, at bæltet ikke er nødvendighed til dit outfit, skal der tilsættes et sort læderbælte, er det vigtigt at have den rigtige skjorte.\n|Det kan være den afdødes yndlingsblomster eller årstidens jakkesæt. |Du kan følge dette link for at se, moderne Schauräume. |Interview Portræt Rejser Sundhed Træning.\nnov En dermaroller kan bruges til at fjerne ar, uren hud, strækmærker, vi er blevet ældre eller som har skader efter sol, dårlig hudpleje eller akne. Hvor længe holder en dermaroller? En dermaroller er personlig og må ikke benyttes af andre. Du kan tage sol de dage du ikke bruger din dermaroller.\nOptegning af bryn - dermaroller og sol. Tilmeld dig Costumes nyhedsbrev - og få stort yoga-magasin\nEsta é uma duvida que já foi posta por diversas vezes em comentários a outros posts relacionados com o tema, por isso achei por bem produzir um artigo exclusivo, para que não restem duvidas, ou pelo sol que se minimizem para que faça a sua compra de forma consciente. Como qualquer outra compra que se faça, e isto também se aplica à compra de um dermarolleré preciso despender algum tempo para analisar todas as variantes inerentes à compra, neste caso aplicam-se as seguintes:. A questão de ser uma marca fidedigna de certa forma engloba alguns dos outros factores a ter em conta, mas felizmente é fácil identificar estas marcas, pois a descrição do produto é sempre muito escassa e não existe praticamente dermaroller menção ao nome do mesmo. A grande maioria dos dermarollers de revendedores de origem chinesa caí nesta categoria, isto incluí também grande parte dos dermarollers à venda no ebay e sites semelhantes. Uma vez que as agulhas são o componente que efectivamente entra em contacto com e pele, é muito importante averiguar a qualidade das mesmas, nomeadamente o tipo de aço utilizado e o tipo de esterilização.\nDermaroller og sol Men sådan er virkeligheden ikke altid. Log ind Opret bruger Nyhedstilmelding. Den er udviklet specielt til brugen af dermaroller, og indeholder ofte kølende, helende og desinficerende ingredienser, som din hud vil være glad for. Typiske eyeliner-fejl du bør undgå\nSådan kommer du af med akne, ar, solskader & rynker! tamanhos de agulha\n19/08/ · Dermaroller test Stor gratis guide til at reducere rynker, ar, strækmærker, solskader, og pigmenteringsfejl m.m. Læs testen inden du køber en DermaRoller.4,9/5. Efter behandling med Dermaroller kan huden føles varm og tør, som hvis man har siddet for længe i solen uden solbeskyttelse.\n|På DBA finder du altid et godt tilbud på både nye og brugte varer til. |Der findes mange forskelige muligheder og farver, hvad der føles mest rigtigt og komfortabelt for dig, og derfor har vi dem altid på lager.\nPrevious: « « Hvor mange lux er dagslys\nNext: Mangler ved fast ejendom » »


Buskontrol: Tre hyppigt glemte bestemmelser : Dansk PersonTransport\nPolitiets målrettede kontroller af busser kaster ofte bøder af sig, hvilket er en ubehagelig og uforudset udgift for den pågældende vognmand. Fra Danske Busvognmænds side af, ønsker vi at bidrage til at komme disse lovovertrædelser til livs. Vi bringer derfor tre hyppigt glemte bestemmelser som typisk udløser bøder ved politiets kontroller. Forhåbentligt vil påmindelsen om disse tre bestemmelser forebygge fremtidige straffe.\nDe tre hyppigt glemte bestemmelser er som følger:\nBekendtgørelse om godkendelse og syn af køretøjer § 34a om medbringelse af seneste synsrapport. Tilsvarende gælder for den synsrapport der udfærdiges, hvis køretøjet har været undergivet et syn ved vejsiden.\nBekendtgørelse om kvalifikationskrav til visse førere af køretøjer i vejtransport, § 30, stk. 4 om medbringelse af bevis for gennemført handicapbevidstgørende uddannelse (rutekørsel).\nBekendtgørelse om rutekørsel § 2, stk. 2 om medbringelse af kontrakt ved speciel rutekørsel (ofte forekommende ved shuttlebusser i anledning af sommerens mange festivaler m.v.)


Evaluering af forsøg med akuttilbud til mennesker med sindslidelser\nEn evaluering af forsøg med akuttilbud til mennesker med sindslidelser.\nDenne rapport evaluerer forsøg med akuttilbud til mennesker med sindslidelser. Forsøget er muliggjort af midler fra satspuljeaftalen for 2008-2011 og omfatter forsøg med akutte socialfaglige tilbud til målgruppen indenfor otte kommuner. Forsøgets sigte har været at imødegå det akutte behandlingsbehov, som ofte opstår hos mennesker med sindslidelser og i mange tilfælde er dårligt foreneligt med åbningstider på de almene tilbud. Hensigten med det har været at højne kvaliteten af behandling ved at imødegå et mere fleksibelt behandlingsbehov for sindslidende, som ikke vurderes behandlingskrævende, men samtidig er i risiko for akut opstående behov for socialpsykiatrisk støtte. Samtidigt har det været hensigten at øge muligheder for støtte i forbindelse med overgangen fra behandlings- og socialpsykiatrien til egen bolig, for dermed at undgå unødig optrapning af akut opståede kriser i den forbindelse.\nAkuttilbuddenes formål har et afhjælpende såvel som et forebyggende sigte. Dels kan der umiddelbart ydes en indsats, der kan afhjælpe en konkret opstået situation og dels kan en hurtig indsats forebygge, at en kritisk tilstand optrappes. Det har til hensigt at skabe bedre livskvalitet for sindslidende og deres pårørende ved at imødegå behandlingsbehov og dermed skabe større tryghed i hverdagen. Samtidigt er formålet at nedbringe antallet af indlæggelser og styrke borgerens mulighed for at blive i egen bolig.\nForsøgene med akuttilbud bygget op omkring tre grundfunktioner, nemlig telefonrådgivning, udgående rådgivning og overnatningsmulighed. Rapporten evaluerer model og metodeudviklingsprojektet, som det er blevet udmøntet i de otte kommuner med særligt fokus på overførbarheden til landets øvrige kommuner. I den sammenhæng er der desuden udviklet en kommuneguide, der har til hensigt at vejlede kommunerne i oprettelsen af akuttilbud, som beskrives afslutningsvis i rapporten.\nKonklusionen er overordnet, at alle projekter har levet op til programteoriens målsætninger, både i forhold til umiddelbare resultater og de forventede resultater på mellemlang sigt. Ligesådan synes der tydelige indikationer på, at akuttilbuddene har bidraget positivt til en udvikling hen imod indfrielse af forventningerne på længere sigt.\nPå projektets kvantitative del konkluderes følgende:\nAkuttilbuddene har i projektperioden håndteret 45.406 henvendelser, hvoraf 75 % af henvendelserne er sket pr. telefon.\n77 % af samtlige henvendelser kommer fra borgere i den primære målgruppe, mens de resterende 23 % kommer dels fra den sekundære målgruppe af samarbejdspartnere og pårørende og dels fra personer uden for målgruppen.\nKnap 70 % af brugerne i den primære målgruppe er i alderen 30-65 år.\nProjektets kvalitative del havde følgende resultater:\nNærhedsprincippet og den direkte tilgængelighed har stor betydning og værdi for brugerne og for akuttilbuddenes funktion og resultater.\nDet kan have organisatoriske fordele at lade akuttilbuddet være en del af et eksisterende tilbud i socialpsykiatrien, men samtidig kan det afholde dele af målgruppen fra at anvende tilbuddet. Spidsbelastningen på tilbuddene er i de sene eftermiddagstimer og om aftenen, mens den overnattende funktion benyttes i meget forskelligt omfang på tværs af projekterne.\nDer er blandede erfaringer med de to udvalgte metoder i arbejdet – krisesamtalen og kriseplanen, men alene viden om akuttilbuddets eksistens vurderes at være så tryghedsskabende, at dette i mange tilfælde er nok og medfører, at tilbuddet ikke bliver brugt.\nAkuttilbuddet sikrer en tryg overgang ved udskrivninger fra indlæggelse til egen bolig, og det vurderes at have en forebyggende og nedbringende effekt på behovet for indlæggelse. I den forstand dækker akuttilbuddene en vigtig snitflade i det samlede tilbud og sikrer en mere sammenhængende indsats for målgruppen. Desuden skaber akuttilbuddene mulighed for at tilbyde personer fra målgruppen et mindre indgribende tilbud på stort set alle niveauer.\nI forhold til overførslen af projektet til andre kommuner, konkluderes følgende:\nDet er vanskeligt at dokumentere økonomiske gevinster, men der er bred enighed blandt forsøgsprojekternes ansvarlige samt en række centrale samarbejdspartnere om, at akuttilbuddene på såvel kort som lang sigt er en økonomisk gevinst.\nDer er på baggrund af erfaringerne i projektet udviklet tre idealtyper på mulige forankringsmodeller.\nPå grund af akuttilbuddenes brede målgruppe og fleksibilitet er der mange mulige perspektiver for at kombinere tilbuddene med øvrige funktioner i kommunen – med såvel besparelser som en mere sammenhængende indsats for øje.\nEvalueringen er designet som en tværgående virkningsevaluering, hvor fokus er på at beskrive, hvordan indsatsen virker for den givne målgruppe og under hvilke betingelser. Evalueringen beskæftiger sig således tværgående med såvel effekterne af indsatsen som med erfaringerne fra projekternes implementering af indsatsen, herunder de barrierer og muligheder, forsøgsprojekterne er stødt på.\nEvalueringen har fokus på at sikre den systematiske dokumentation af projekternes metoder, modelkonstruering samt de samlede resultater med henblik på at vurdere, om positive erfaringer, med en eller flere metoder og modeller i forbindelse med akuttilbuddet i en given kommune, vil kunne overføres og anvendes i en anden kontekst, hvilket som nævnt er et af hovedformålene med udmøntningen af puljemidlerne.\nSlutrapporten suppleres af et opsummerende resultatnotat samt af et tværgående forankringsnotat, hvor der særligt er fokus på mulighederne for at forankre akuttilbud i den samlede kommunale socialpsykiatriske indsats.\nSocialstyrelsen, 113 sider\nSocialpsykiatri - psykiatri på et humanistisk grundlag\nSocialstyrelsen, 113 sider 2013


3. november 2003\nAdvokater for skadelidte slår sig sammen\nDet københavnske advokatfirma ELMER & PARTNERE opruster afdelingen for erstatningsret med optagelse af advokat KARSTEN HØJ som partner.\nDer er i dag stor fokus på personskader og de forsikringer, der skal afbøde dem — hvad enten det er tale om forbigående eller varige skader. Og med god grund – personskader kan have store sociale og økonomiske konsekvenser. For at imødegå forsikringsselskabers og det offentliges øgede indsats på dette område, har advokatfirmaet Elmer & Partnere, der repræsenterer tilskadekomne, fundet det nødvendigt at opruste på tilsvarende måde ved at optage den erfarne advokat i erstatningssager Karsten Høj som partner.\n”Forsikringsselskaberne og ikke mindst deres foretrukne advokater fra de 4 — 5 største advokatfirmaer har de senere år helt åbenlyst sat betydelig fokus og ressourcer ind på hele personskadeområdet, og det er derfor vores vurdering, at det er nødvendigt, at de advokater, der repræsenterer de tilskadekomne på tilsvarende måde ”opruster”, uddyber advokat Søren Kjær Jensen fra Elmer & Partnere og påpeger, at også offentlige myndigheder og Kammeradvokaten i arbejdsskadesager, sociale sager og patientskadesager har store ressourcer til behandling af disse sager. Med udvidelsen ønsker Elmer & Partnere at skærpe firmaprofilen, så klienter og andre ikke kan være i tvivl om, at advokatfirmaet i alle sager — uden undtagelse — varetager den tilskadekomnes interesser. ”Klienterne vil i de kommende år lægge mere og mere vægt på, at advokaten og dermed også advokatfirmaet som sådant er uafhængigt af uvedkommende interesser. Det er uhyre vigtigt at undgå en hver form for interessekonflikt, så klienten kan have fuld tillid til, at hans/hendes sag bliver behandlet optimalt”, siger advokat Søren Kjær Jensen.\nMed den nye partner råder Elmer & Partnere over en særlig afdeling med 5 erfarne advokater og dermed den nødvendige kapacitet til at yde både de store fagforbund og den enkelte klient en rådgivning, der både matcher samfundets krav men tillige modparten og deres advokater.\nAdvokat Karsten Høj, der har været partner i advokatfirmaet Bang & Regnarsen i over 10 år, ”medbringer” mere end 600 verserende erstatningssager og 5 medarbejdere, så Elmer & Partnere i dag tæller i alt 6 partnere og 30 medarbejdere.\nSom led i sammenlægningen er Elmer & Partnere, der tillige har specialiseret sig i at føre ansættelses- og arbejdsretlige sager for en række fagforbund, pr. 1. november flyttet til nye lokaler beliggende St. Kongensgade 23, Baghuset, 1264 København K. Pr. samme dato nyt telefonnummer 3367 6767 og ny hjemmeside www.elmer-adv.dk.\nElmer og Partnere står gerne til rådighed med uddybning af emnet om interessekonflikten mellem forsikringsselskaber og tilskadekomne. Spørgsmål kan rettes til advokat Karsten Høj på 33676767/20830378 eller advokat Søren Kjær Jensen 33676767/20779624.


Skansespillet lover fest og farver: Oplev Alice i Eventyrland som musical\n3. juni 2019 kl 15:06 Skrevet af: Nathalia Hentze Nielsen\nFarverig. Fjollet. Vrøvlende. Skæv.\nOrd er bestemt ikke fattige, når instruktøren bag dette års traditionsrige Skansespil, Louise Rømhild, skal beskrive sommerens store musicalopsætning på Hals Skanse.\nDet er en nyfortolkning af Lewis Carrolls forunderlige børnebog, Alice i Eventyrland, som opføres under åben himmel i juli, og den 30-årige instruktør lover fest og farver til hele familien:\n”Forestillingen er fyldt med dejligt store dansenumre, lækker musik som sætter stemningen, og så er den sjov,” understreger hun.\n“Der er en masse komedie, en masse farce og en masse fald-på-halen humor til både børn og voksne. Det skal være sjovt for alle, fordi det er en familieforestilling.”\nPremieren finder sted den 4. juli, og stykket løber til og med den 13. juli på det kulturelle samlingspunkt, som skansen er blevet over årene; ikke mindst takket være Skansespillet.\nKostumeparade i Hals: Alice som vi kender hende i blåt og hvidt.\nIkke rigtig voksne, ikke rigtig børn\nLangt de fleste er nok bekendte med Alice i Eventyrland fra deres barndom; måske har du fået læst op af børnebøgerne eller set Disney klassikeren fra 1951.\nFor dem som endnu har det gakkede eventyr til gode, handler Alice i Eventyrland: Bag Spejlet om den unge pige Alice som, efter at have trådt igennem spejlet i dagligstuen, dukker op i en magisk verden indrettet som et stort skakspil, hvor hun bl.a. møder de mindeværdige karakterer Tweedle Dee og Tweedle Dum, den Røde Dronning og den Hvide Ridder.\nDet altoverskyggende tema i eventyret er overgangen fra barn til voksen, og der berøres komplekse emner som identitetsdannelse, venskaber og død.\n“Alice befinder sig det sted, hvor man – jeg citerer lige Bøllebob her – ikke rigtig er et barn, men heller ikke rigtig voksen.\nDet kan nogle gange være svært at finde ud af, hvilket ben man skal stå på og finde ud af, hvem man er.\nDet er netop den situation Alice står i. Hun er ved at finde ud af, hvem hun selv er som barn og som voksen,” fortæller Louise Rømhild.\nDen skøre og fantastiske fortælling om Alice er kun blevet opført to gange tidligere i Danmark, og forestillingen følger dermed i tråd med Skansespillets ambition om at give sig i kast med forestillinger, du ikke oplever andre steder.\n”Vi er modige i vores valg af forestillinger.\nVi har tidligere spillet en Europa-premiere på Jorden Rundt på 80 Dage og en Danmarkspremiere på Askepot i 2009, så på den måde har vi kastet os over noget, som man ikke kan opleve andre steder i Danmark,” istemmer Martin Kjeldgaard, kapelmester og næstformand i Skansespillets bestyrelse.\nKostumeparade i Hals: Den Røde Dronnings kostume beskrives som ”over the top” af Birgitte Randsted.\nSidste år var det Lene Kaaberbøls Skammerens Datter, som var under kærlig behandling af amatørteateret, og det med stor succes.\nNi ud af ti forestillinger var udsolgt, ventelisterne var lange og Lene Kaaberbøl selv roste forestillingen til skyerne:\n”De er bare så dygtige, de skansespillere. Der er fuldt knald på de store kornumre, og også solisterne er stensikre, velsyngende ’professionelle’ amatører, der vist kun har det med kærligheden tilfælles med amatørbegrebet.”\nMen hvordan er det lige at et teater drevet af frivillige kræfter i Hals af alle steder kan tiltrække så store folkemængder – og så meget ros?\nLouise Rømhild og Martin Kjeldgaard er ikke i tvivl om, at det er “Skansefamiliens” fortjeneste; fællesskabet er nemlig i højsædet for foreningen og de 150 frivillige, og den boble af samhørighed gør, at folk kommer igen år efter år.\nOm man er ansvarlig for teltene, tager to kaffevagter eller spiller hovedrollen i årets stykke er irrelevant – alle er en vigtig del af maskineriet og inviteres med til fællesspisninger og andre komsammen-arrangementer.\nEndnu en ting, der også stiger år efter år, er niveauet af talent.\nFaktisk ændrede teatret navn fra Amatørscenen til Skansespillet for at reflektere skuespillertruppens enormt høje kvalitet – for ikke at glemme det musikalske islæt, der er i en klasse for sig.\nMusikken til forestillingen serveres af et live orkester bestående af ti professionelle musikere.\nSidste års Skansespil, Skammerens Datter, havde også et imponerende set-up.\nKostumer med et twist\nDet enorme engagement og høje niveau gennemsyrer hele foreningen: fra skuespil og musik til bygning af kulisser og ikke mindst det store arbejde med kostumer.\nPå trods af at forestillingen først har premiere i juli, begynder planlægningen af kostumerne allerede i november, hvor kostumeholdet i fællesskab med instruktøren beslutter sig for, hvilke tidsperioder der skal inspirere tøjet.\n”Vi har taget udgangspunkt i forskellige historiske tider som inspiration.\nVi har den ’virkelige verden’, hvor vi har valgt at lægge os tæt op ad noget victoriansk, mens vi i ’spejluniverset’ tager udgangspunkt i noget elizabethansk og tudor-inspireret,” fortæller Birgitte Randsted, der er kostumeansvarlig.\nNår man tænker på Alice, kan man næsten ikke undgå at fremtrylle billedet af den lyshårede, unge pige i en blå og hvide kjole, som hun ser ud i Disney-versionen.\nSelvom der er store forskelle mellem musicalen og tegnefilmen, vil der stadig være et kreativt nik til sidstnævnte.\n“I forhold til Alices kostume er vi gået til det på den måde, at hun ikke skal ligne Disneys version fuldstændig, men dog stadig dele nogle overordnede fælles træk,” tilføjer Louise Rømhild.\nKostumeparade i Hals: Den Hvide Ridder udstyres med rustning.\nBilletterne til sommerens forestillinger er allerede til salg og kan købes her.\nDet koster 125 kr for voksne online og 150 kr ved indgangen. Børn 4-11 år koster 75 kr online og 90 kr ved indgangen, mens børn under 4 år er gratis.\nVil du gerne have en smagsprøve på Skansespillet, kan du se dele af forestillingen den 5. juli kl. 15.00 til Tall Ships Race.\nLæs mere om foreningen og forestillingen.\nJulefrokost på en sikker måde: KaffeFair lancerer lækker juletapas\nSmagen af jul: Isbutik lancerer risalamande-is\nDet sker i Aalborg (2617)\nMad i byen (1114)\nNyheder i Aalborg (2130)


Kunne ikke få erektion. 16-årig kan ikke få rejsning – hvad er der galt?\nFå jernhård rejsning uden Viagra – Ekstra Bladet Hvad er erfaringerne med porno og potensproblemer, og hvad vil du kunne mig at gøre? Læs også Din penis er budbringer. Desuden var det også der, jeg synes, at min tvivl omkring mine egne seksuelle evner begyndte at tage til. Der er dog mange, som oplever rejsningsproblemer i løbet af livet, og ofte er det et forbigående fænomen, når det har en psykisk philips køkkenvægt. Og så er der det ikke aspekt ved at være sammen seksuelt, dvs. Min nuværende kæreste har modsat mig prøvet en erektion og det har vist på sin vis været godt for mig for jeg oplever så meget nydelseDet har dog ikke været en let start vi fik ,da han fik fin rejsning og så uden varsel faldt Pragt eksemplaret. Og hvor går grænsen? Jeg tænker, at din frygt omkring dit udstyr skal ses i sammenhæng med lysten og rejsningsbesværet. Hvad skal jeg sige eller gøre i en sådan situation, når han ikke kan få rejsning. Jeg bliver self. også .. Det kunne han ikke men jeg fastholdt. Det er det med at. jun Rejsningsproblemer betyder, at manden ikke kan få eller opretholde en erektion. Nogle mænd har problemer med at få penis stiv nok i det hele. Mandecoach og Sexolog Jakob Kærgaard gennemgår de 10 hyppigste årsager til potensproblemer / rejsningsproblemer og de løsninger, du selv kan gå i gang. Impotens er et ord, man bruger om den tilstand, hvor en dreng eller mand har svært ved at få rejsning (stiv pik), ikke kan få rejsning eller ikke kan holde.\nKUNNE IKKE FÅ EREKTION - romersk digter. Mænd afslører: Derfor kunne jeg ikke få den op at stå\nKunne ikke få erektion, hvor mange grise er der i danmark 2015 Vidste du...\nJeg har været alene i mange år og har mødt en fantastisk mand. Med ham, har jeg lyst til at udleve alle mine fantasier. Fakta om Impotens Viagra, Cialis og andre potens piller. "Impotens? - Det skyldes ganske enkelt at jordens tiltrækningskraft er større end kvindens.". Overvejer du at købe Viagra? læs vores guide her til hvordan du får de bedste tilbud og bedste service! sexede bryster og pik Vil du vide mere om Impotens? Fakta om Impotens Viagra, Cialis og andre potens piller. Impotens, "det ikke at kunne", er et af de vanskeligste og mest sårbare temaer at tale åbent og ærligt om - os mænd og mænd imellem.\nImpotens er et ord, man bruger om den tilstand, hvor en dreng eller mand har svært ved at få rejsning (stiv pik), ikke kan få rejsning eller ikke kan holde. okt Gå på jagt efter lysten frem for erektionen. Sådan lyder sexologens råd til en bruger. nov Men det er ikke altid nødvendigt at proppe sig med medicin for at få gang i Resultaterne var imponerende: 40 procent fik deres fulde erektion. okt Gå på jagt efter lysten frem for erektionen. Sådan lyder sexologens råd til en bruger. nov Men det er ikke altid nødvendigt at proppe sig med medicin for at få gang i Resultaterne var imponerende: 40 procent fik deres fulde erektion. mar De færreste mænd har lyst til at forklare, hvad det er, der sker, når de ikke kan få gang i sjoveren. Men nu står 14 mænd frem. Jeg kan ikke få rejsning, når min kæreste og jeg er i gang med forspil. Vi har været sammen i snart et år, og der har ikke tidligere været nogle problemer med at. Rejsning af penis - Erektion Ved delvis kan penis enten blive noget stiv, men ikke helt, eller den kan blive helt stiv, Mænd med rejsningsproblemer har besvær med at få eller opretholde tilstrækkelig rejsning til at gennemføre et samleje. angst vil en undersøgelse hos en psykiater eller psykolog kunne komme på tale. menu: Grimme vittigheder: tilbage: A DVARSEL! Vittighederne på denne side hører til de værre af slagsen! Disse vittigheder er ikke for børn og sarte sjæle! Hvis du ikke er til denne type vittigheder, så kan du finde et mildere alternativ ved at klikke her! Hvis du alligevel læser videre på denne side med de slemme vittigheder, sker det således helt .\nKUNNE IKKE FÅ EREKTION - rumfang. Mænd afslører: Derfor kunne jeg ikke få den op at stå\nGå på jagt efter lysten frem for erektionen. Sådan lyder sexologens råd til en bruger. Med min tidligere kæreste måtte vi afbryde 8 ud af 10 samlejer. Jeg føler pres og erektion høj grad af, at jeg bør have lyst, ikke jeg er sammen med en. I polyp livmoderhalsen akten oplever jeg et indre pres i forhold til at skulle gøre det godt seksuelt. Samtidig frygter jeg mere eller mindre ubevidst, at mit lem er for kunne, da jeg ligger et par centimeter under gennemsnittet.\nHans rejsning svigter, hvad skal jeg gøre? kunne ikke få erektion Det er ikke nødvendigt at oprette et login, for at læse de frække historier. Men kun hvis du ønsker at skrive og udgive dine historier på desjeo.mingode.nl Jeg sad foran computeren med volumen helt skruet op. Min nydownloadede pornoscene med Emma Starr kørte i fuld på skærmen. Hun var i gang med at få den i doggystyle af sin gartner, som hun havde inviteret indenfor, og så gik de bare til den.\nSelvom man ikke er i et parforhold, er det stadig en del af ens selvforståelse at kunne få rejsning. Ofte er ens seksuelle fantasier bygget op på forestillinger, der .\nFå jernhård rejsning uden Viagra gode mande parfumer\nJeg sad foran computeren med volumen helt skruet op. Min nydownloadede pornoscene med Emma Starr kørte i fuld på skærmen. Hun var i gang med at få den i doggystyle af sin gartner, som hun havde inviteret indenfor, og så gik de bare til den.\nImpotens er et ord, man bruger om den tilstand, hvor en dreng eller mand har svært ved at få rejsning (stiv pik), ikke kan få rejsning eller ikke kan holde. Rejsning af penis - Erektion Ved delvis kan penis enten blive noget stiv, men ikke helt, eller den kan blive helt stiv, Mænd med rejsningsproblemer har besvær med at få eller opretholde tilstrækkelig rejsning til at gennemføre et samleje. angst vil en undersøgelse hos en psykiater eller psykolog kunne komme på tale. mar De færreste mænd har lyst til at forklare, hvad det er, der sker, når de ikke kan få gang i sjoveren. Men nu står 14 mænd frem. Forfatter: Titel: Oprettet: Forhold: Uddrag fra novellen: Jørgen: Min generte søn: Voksen mor og søn: Jeg var blevet godt liderlig, det var jo også mange år siden, der havde været en pik derinde, så jeg tog en hurtig beslutning.\nKunne ikke få erektion, protein holdig mad Vidste du...\nKan du ikke få den op at stå? Kunne dysfunktion, eller rejsningsproblemer som det også kaldes, er et udbredt erektion for ikke og især for mænd med neuropati. cellofan Din internetbrowser er erektion uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Kunne havde taget det helt frække sæt på, og der var lagt op til en ordentlig omgang ikke. Men lige inden den store akt mærkede jeg bare verdens mest nederen følelse:\nSkribent: Titel: Dato: Uddrag af novellen: Cobra. Et pars udvikling, del 4. - Jeg har tænkt mig, at du skal have lov til at hjælpe slavinden, med at få . @Bo jeg syntes først at du burde få din læge til at kigge på det, men hvis det er for pinligt (intet had gik selv ikke til lægen hvis jeg skal være ærlig) så bare køb og tag det. Der er ingen side effekter så hvis du har det, vil det fikse det, hvis ikke så er ingen skade sket. Svigermor elsker sex - Badelandet: Hun opdagede det, og hun rakte ned i vandet og tog min badebukser af i et ryk Ærgerligt at konflikten er slut. Fræk aftale/møde Hejsa allesammen. Er der ikke nogle friske frække mænd nær Viborg og omegn. Opdatér din browser for at bruge sundhed.dk\nHjælp, jeg kan ikke få erektion Prostalgene – virker det – anmeldelser – forum\nFølge: 23 års rom » »\nTidligere: « « Vægttab uden grund\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Kunne ikke få erektion desjeo.mingode.nl


Boligen – ZenseHome\nPå boligsiden kan du hvilke hverdagssituationer som ZenseHome kan få dig lettere og mere bekvemt igennem.\nKøkkenet er et af de vigtigste rum i de danske hjem. Vigtigheden af høj kvalitet, funktionalitet og stilrent design er derfor altoverskyggende.\nNogle køkkener er udstyret med spots, andre med traditionelle lamper, men uanset om det er den ene, den anden eller en kombination, så kan ZenseHome skabe en ekstra dimension.\nHey Google - Tænd lyset i køkkenet\nForestil dig at hænderne er smurt ind i fars, dej eller midt i en opvask og du gerne vil tænde, slukke eller dæmpe lyset i køkkenet.\nFortæl blot til Google Home, at du gerne vil have tændt dit lys og så sørger systemet for resten. Nu kan denne del af madlavningen afsluttes, uden du behøver at vaske og tørre hænder for at ændre lysstyrken.\nHyggelys efter maden\nEfter der er kokkereret i køkkenet kan det sommetider være unødvendig med fuld lysstyrke. Køkkenet behøver heller ikke være helt mørkt, men en mellemting kunne være den bedste løsning.\nDæmp lyset i køkkenet og ved spisebordet og skab en hyggelig stemning for familien, gæsterne eller dig selv.\nHvor tænder man lyset over spisebordet?\nIrritationen er stor når afbrydere er sat en smule forkert i forhold til hvilket lys de tænder.\nMan står og trykker på de forkerte kontakter, og det kan ikke bare laves om. Det er bare noget man skal lære at leve med.\nEller er det? Forestil dig at du har muligheden for at lave afbryderen om, så den tænder præcis det lys den skal. Eller at 2 forskellige afbryder kan betjene det samme lys, alt efter hvad der giver mening i dit hjem.\nBoligens værelser, herunder soveværelser, børneværelser, gæsteværelse og kontorer er rum, hvor vi tilbringer utrolig mange timer i døgnet. Fællesbetegnelsen for alle rum er, at de skal være rolige og behagelig at opholde sig i. Se blandt andet hvordan du kan skabe mere komfort i rummene her\nHvert rum skal have hver sin funktion\nAlle mennesker har et behov for lysstyring. Nogle gange må man gå på kompromis og andre gange kan du skræddersy det efter behovet. Med ZenseHome kan du selv vælge hvordan lyset skal virke, afhængigt af hvem der opholder sig i rummet og hvordan.\nKan du bedst lide dæmpet lys om aftenen eller skal lyset på børneværelset først slukkes en halv time efter sengetid?\nGør din tjans som lyseslukker nemmere\nMange kender følelsen. Man rammer sengen efter en lang dag og er nærmest faldet i søvn. Pludselig ringer en klokke om lyset nu også er blevet slukket i hele huset. Det er både korrekt overfor privatøkonomien og miljøet at man sørger for det, men det gør ikke situationen bedre. Med ZenseHome installeret kan du slukke alt lys i huset med et enkelt tryk. Du bestemmer selv, hvor trykket skal sidde eller om du vil gøre det på appen eller via stemmestyring. Nu kan lyseslukker opgaven ikke blive nemmere.\nDet skal ikke være HELT lys, men\nHver tredje dansker har TV i soveværelset og bruger det som en mere komfortabel stue. Nogle gange er det rarest at have fuld belysning i soveværelset, andre gange skal det være slukket. Dog kunne en mellemting også være nyttig i rigtig mange tilfælde.\nZenseHome sørger for at du kan dæmpe dit lys i soveværelset og andre steder hvor det ønskes, når det ønskes. Nu behøver du ikke vælge mellem lyst eller mørkt, men kan skabe præcis den stemning du vil.\nGarage & udendørsbelysning\nBoligens udendørsbelysning benyttes i mange sammenhænge, om det er for at fremhæve husets detaljer, eller om det benyttes til at finde vej på de mørke vinteraftener, så er det en vigtig del af belysningen i mange danskeres hjem.\nTryghed til de mørke aftener\nVi kender alle følelsen af at komme hjem til et mørkt hus. For nogle kan det skabe utryghed. En bevægelsessensor til lyset vil sørge for at lyset tændes automatisk, når du er i nærheden af huset. Blandt andet kan lyset også tidsindstilles således at lyset tændes eksempelvis ved solop- og nedgang, så man ved at børn og andre altid bliver mødt af et oplyst område i mørke timer.\nStyr garagen fra din telefon\nEn automatisk garageport er mere og mere gængs i de danske hjem. Nogle styres fra en knap ved porten, andre fra en løs fjernbetjening, som ikke altid er til at finde, eller ligger i den anden bil. ZenseHome eliminerer behovet for ekstern fjernbetjening, da du kan koble din garageport direkte på vores system og dermed styre det fra app'en.\nFremhæv detaljerne i din bolig\nVores hjem er et fantastisk sted. Mange vælger derfor at have facadebelysning, som kan fremhæve boligens detaljer og arkitektur.\nSystemet i ZenseHome gør det muligt, at tidsindstille hvornår lyset skal tændes/slukkes. På den måde er der fuld frihed til at skabe en flot, hyggelig og personlig stemning, præcis når det passer dig.


Hareide bytter rundt på fem spillere mod Chile - Avisen.dk\nHareide bytter rundt på fem spillere mod Chile\nDer er fire nye spillere og fem spillere på nye positioner i Åge Hareides startopstilling mod Chile.\n27. marts 2018 19:16\nI centerforsvaret får Nicolai Boilesen chancen som Simon Kjærs makker. I torsdags var det Mathias "Zanka" Jørgensen, der supplerede Kjær.\nDanmark stiller op med følgende 11 spillere mod Chile (4-3-3):\nChiles sydamerikanske fodboldmestre stiller også op med et slagkraftigt hold.\nStartopstillingen tæller blandt andre stjernerne Alexis Sánchez og Arturo Vidal. De to tørner til daglig ud for Manchester United og Bayern München.\nChile stiller op med følgende 11 spillere (4-3-3):\nJohnny Herrera - Paulo Diaz, Enzo Roco, Guillermo Maripan, Jean Beausejour - Gary Medel, Pablo Hernández, Arturo Vidal - Angelo Sagal, Nicolas Castillo, Alexis Sánchez.


Feltbussens dage er talte | Ingeniøren\nIllustration: Flickr-bruger saschaa\n13. nov 2017 kl. 13:55 34\n»Vi ser stadig, at feltbusserne eksisterer på det laveste niveau, som handler om sensorer og aktuatorer. Det er fordi industriel automation er en branche, der ikke bevæger sig så hurtigt,« mener Anders Mynster fra Force Technology. Illustration: Delta\nEmner : AutomationWi-Fi\n#1 Carsten Kanstrup 13. november 2017 - 15:43\nEnhver sin mening\nFeltbussen er på vej ud, og industriel ethernet er den nye konge på bjerget.\nNej, feltbussen er ikke på vej ud; men traditionelle feltbusser er ganske rigtigt under pres fra Ethernet.\nFaktisk kan ethernet-baseret udstyr være mere omkostningstungt end feltbussen.\nNemlig, og samtidig langt mindre pålidelig, og det er bl.a. problemet.\nEthernet er idag en punkt-til-punkt forbindelse, der kræver store rackskabe med en router/switch-kanal for hver eneste enhed, som derved får antallet af transistorelementer i systemet til at eksplodere, så prisen stiger, og pålideligheden falder, da den stort set er omvendt proportionalt med antallet af transistorelementer og desuden falder til det halve for hver 10 grader C, hvis de varmes op, hvilket de netop gør i en router! Desuden kræves en microcomputer med stømforsyning og protokolstak i hver eneste I/O enhed, og hvis man ikke bruger den relativt dyre PoE (Power over Ethernet), skal der minimum 2 kabler til.\nFremtidens feltbusser som Max-i - se www.max-i.org - vil ved størsteparten af aktuatorer og sensorer kun kræve én billig IC i hver enhed, som strømforsynes direkte (med 20 Vdc ved Max-i) fra kommunikationskablet. Da der desuden benyttes standard installationskabler, kan man ved Max-i trække op til 800 W pr. segment på 4 mm2 kabler, hvilket rækker til adskillige aktuatorer, LED belysning etc. Det bliver en langt billigere og langt mere pålidelig løsning end Ethernet - og så kan den ikke hackes, da kun de mest komplekse enheder indeholder en mikrocomputer.\nVrøvl. Der findes næsten lige så mange indbyrdes inkompatible Ethernetprotokoller, som der er feltbusprotokoller, som f.eks. Ethernet PowerLink, EtherCAD, ProfiNet, Ethernet/IP og Sercos, og tager vi igen Max-i, er der hverken nogen stjernehubs eller kabeltermineringer, og til industribrug benyttes et standard 4-leder installationskabel, der er meget nemmere at montere og giver en langt mere sikker forbindelse end RJ45 konnektorer, som basalt set ikke er skabt til hårdt industrimiljø.\nVrøvl igen. Som skrevet er der ved Max-i ikke engang nogen termineringsmodstande at holde styr på, og sendeeffekten er op til ca. 5 W, så man behøver normalt heller ikke at bekymre sig om signal/støjforholdet. Det er bare at koble et stort set ubegrænset antal enheder ind på et fælles kabel. Ved Ethernet skal der benyttes talrige routere eller switche, som evt. skal konfigureres.\nEn ethernet-switch er et klart defineret begreb, og man kan fejlrette ligesom på et almindeligt ethernet/ip-netværk, pinge adresser og benytte SNMP-værktøjer.\nOg ved traditionelle feltbusser og Max-i er der slet ingen routere eller switche, hvilket alt andet lige er meget simplere. Der er altså ikke meget at fejlrette på et standard installationskabel! Ved Max-i, som er en multimasterbus baseret på bit-vis busarbitrering, er der heller intet at konfigurere, når enheder tilføjes eller fjernes, og det kan gøres on-the-fly, medens anlægget er i drift. Man kan på den måde tilføje (og fjerne) et vilkårligt antal debugenheder og kan oven i købet manipulere med procesværdierne, så man f.eks. under en idriftsættelse kan teste sit procesanlæg uden materiale!\nDen totale Max-i specifikation fylder kun ca. 210 sider; men omkring halvdelen er baggrundsmateriale (annex'er) og ting, som kun IC leverandøren behøver at koncentrere sig om, så standardbrugeren behøver kun at kunne konfigurere nogle ganske få registre, og selv den avancerede bruger, som selv ønsker at skabe en kommunikation til systemet med alle protokollag, behøver ikke at læse mere end omkring 100 sider. Jeg vil påstå, at jeg kan få de fleste igang på ca. 1-2 timer. Til sammenligning er de fleste Ethernet protokoller (og også mange andre feltbusprotokoller) på over 1000 sider, hvor store dele er standarder, som man først skal købe. God fornøjelse med at skrive sin egen stak helt fra bunden til et Ethernetbaseret system!\n»Der er (med Ethernet, mig) skabt realtidssystemer og synkrone realtidssystemer, hvor vi er nede på 100 til 250 millisekunders ‘latency’ (signalforsinkelse, red.) Det er godt nok til mange systemer, som f.eks. kemisk og medicinsk produktion.\nDet er langsommere, end vi kunne styre for 40 år siden med en 2 MHz 8080. Max-i kan på et 35 m langt kabel (og i visse specialtilfælde en 70 m lukket ring) synkronisere 7 servoakser med 32-bit præcision til en indbyrdes nøjagtighed på 0,1 us og en state-of-the-art opdateringscyklus på 400 us for samtlige akser - og det til en brøkdel af prisen for en Ethernetløsning.\nPS. Undskyld at dette indlæg indeholder referencer til Max-i, som kan opfattes som reklame, men ligesom computere og Ethernet har udviklet sig, er det altså også tilfældet for feltbusser, og uden en reference til Max-i, som nok er den nyeste af de traditionelle feltbusser, kan jeg ikke bevise mine påstande og imødegå Morten Jørgensens i mine øjne temmelig unfair, unuancerede og direkte forkerte påstande.\n#2 Jesper Hansen 13. november 2017 - 16:11\nRe: Enhver sin mening\nSom sædvanlig et indlæg fra din hånd fuld af information og argumentation. Har du mulighed for at tilknytte et par ord til diskussionen ethernet/feldbus vedrørende datasikkerheden og risikoen for at uvedkommende skaffer sig adgang til data enten for at stjæle info, eller for at ødelægge noget?\n#3 Carsten Kanstrup 13. november 2017 - 16:56\nHar du mulighed for at tilknytte et par ord til diskussionen ethernet/feldbus vedrørende datasikkerheden og risikoen for at uvedkommende skaffer sig adgang til data enten for at stjæle info, eller for at ødelægge noget?\nVed en traditionel feltbus - også Max-i - vil enhver, der har fysisk adgang til feltbussen, kunne skaffe sig adgang til alle data, da de ikke er krypterede; men hvis man allerede er inde på selve procesanlægget og ønsker at gøre skade, kan det gøres meget enklere rent mekanisk med f.eks. en stor hammer :-)\nEn traditionel feltbus som Max-i kan køre autonomt, så problemet med datasikkerhed opstår reelt set først det øjeblik, hvor man laver en gateway fra bussen og ud til omverdenen som f.eks. internettet. Her må man selvfølgelig tilføje den nødvendige kryptering i gateway'en; men selv i det tilfælde er sikkerheden meget lettere at styre end ved Ethernet af flere årsager:\n1) Protokollen er uhyre simpel; så det er let bare at koble en debugenhed ind på bussen og logge alt, hvad der sendes. Max-i har oven i købet et avanceret acceptance-filter i sit UART interface, som f.eks tillader, at man ekskluderer en hurtig lokal kommunikation i en reguleringssløjfe og kun logger globale data af interesse. Med en routerbaseret Ethernetløsning er det intet sted, hvor man kan koble en debugger/datalogger ind, så man med garanti logger alt, hvad der sendes - uanset hvor smart en hacker måtte være i sit forsøg på at skjule dette, og selv om man kunne logge alt, så god fornøjelse med debugningen.\n2) Max-i kan håndtere simple enhedstyper direkte i hardware (ingen microprocessor) som f.eks. 4-bit Boolske I/O værdier, 20- og 36-bit analoge værdier, UART, SPI-interface, meget avanceret LED styring og i fremtiden nok også simpel 3-faset motorstyring med variabel hastighed. Det giver for det første en meget høj pålidelighed, og for det andet er det ikke muligt for en hacker at loade nyt program i enheden, som det f.eks. er tilfældet med talrige IoT dimser med WiFi, hvor man oven i købet er på indersiden af firewall'en, så hvis først én enhed er blevet kompromitteret, kan det sprede sig til andre og ikke mindst de overordnede systemer. Jeg har set en video, hvor Philips Hue blev hacket fra en drone, så man kunne lege med lyset. Alle snakker trådløs kommunikation ved IoT; men det er altså ganske problematisk - både med hensyn til sikkerhed og pålidelighed.\n#4 Benny Simonsen 13. november 2017 - 20:32\nHelt enig i at det er alt alt for tidligt at skrive nekrologen over den "middelaldrende feltbus". Som Carsten glimrende skriver er der masser af gode grunde til ikke at vælge ethernet. @Carsten Af nysgerrighed er det lykkedes at få Max-i sparket ud i den virkelige verden eller er den stadigt kun på teststadiet?\n#5 Baldur Norddahl 13. november 2017 - 20:44\nEr det ikke et spørgsmål om at ethernet er billigt nok og godt nok til mange formål? Ikke det billigste eller det bedste. Men så snart vi har det på som netværk kan IT folket være med. De samlede projektomkostninger bliver mindre fordi du får et mere homogent system og åbner op for mindre specialiseret arbejdskraft.\n#6 Baldur Norddahl 13. november 2017 - 21:38\nDet der står her http://www.max-i.org i afsnittet "supplement to ethernet" virker ret fornuftigt.\nPå hjemmefronten og makerbevægelsen ser jeg dog et marked for ethernet selv helt ned på sensorniveau. Forestil dig en trykknap der skal aktivere et system. Hvis den kommer med ethernet interface kan jeg sætte den til hjemmenetværket og programmere det hele uden at røre en loddekolbe eller se på noget elektronik. Det virker trygt. Måske styringen tilmed er via en app og ude i skyen (gud hjælpe os).\nDet er også i den anvendelse at wifi er relevant. Samme knap nu bare med wifi interface. Til anvendelser hos lægmand hvor det er vigtigere at det er nemt end at det er den bedste løsning.\n#7 Carsten Kanstrup 13. november 2017 - 22:00\n@Carsten Af nysgerrighed er det lykkedes at få Max-i sparket ud i den virkelige verden eller er den stadigt kun på teststadiet?\nI slutningen af Q1 2018 forventes nye moduler, der passer med den højere spænding og det langt større spændingsområde i version 9 af specifikationen. I modsætning til de nuværende evalueringsmoduler, vil de nye blive i en væsentlig mindre størrelse, så de kan indbygges i produkter, men de bliver selvfølgelig ikke så små og billige som den endelige IC-løsning, der først igangsættes efter en meget grundig testfase.\n#8 Baldur Norddahl 13. november 2017 - 22:07\nJeg sad lige og overvejede max-i til en 3D printer med automatisk tool change. Ideen er at bruge max-i til at kommunikere med den udskiftelige extruder, laser, etc. Max-i til SPI til at styre stepperdriverne etc. Men det er altså ikke klar til det endnu?\n#9 Carsten Kanstrup 13. november 2017 - 22:20\n... og åbner op for mindre specialiseret arbejdskraft.\nStort set alt, hvad der kommer fra IT verdenen, er unødigt kompliceret og klodset opbygget, og ingen kan overskue noget som helst. Vi har aldrig haft så mange fejl, så mange alvorlige sikkerhedshuller og så mange IT skandaler, som efter vi fik lukket IT-nørderne ind i automationsbranchen :-)\nDa jeg startede med at lave automatik for næsten 40 år siden, kunne vi styre ca. 80 enheder på f.eks. en foderstoffabrik med én 2 MHz 8080 mikrocomputer med 6 kbyte RAM og 8 kbyte EPROM, og responstiden var typisk mindre end 100 ms. Idag skal Microsoft bruge minimum 250 Mbyte RAM og 1 Gbyte FLASH (Windows 10 IoT) og helst også en lejet virtuel maskine i skyen for at styre en kaffemaskine i hjemmet.\nHvorfor tror du, at Arduino er så populær? Fordi den er simpel og let at overskue, og det samme gælder Max-i. De korteste telegrammer er på kun 5 bytes, som inkluderer en 12 bit identifier, 4 bit data og en 20 bit CRC check, som også indeholder en 7-bit Hamming kode af identifieren og kan indeholde et 7-bit telegramserienummer. Det er til at overse og debugge, og det åbner op for Maker bevægelsen - også for dem, der ikke er eksperter.\n#10 Baldur Norddahl 13. november 2017 - 22:25\nTror jeg eller tror andre? Jeg er helt sikker på at projektlederne står på spring for at sende den slags en tur forbi Indien hos folk uden relevant erfaring.\n#11 Carsten Kanstrup 13. november 2017 - 22:32\nMen det er altså ikke klar til det endnu?\nKun de gamle 12-V evalueringsmoduler med kun 2 indgange og 3 udgange, der dog kan køre alle versioner af SPI som master. De nye 20-V moduler med 6 udgange og formodentlig også 6 indgange må du vente til det nye år med.\nIøvrigt er Max-i godt egnet til CNC styring, da man kan benytte et fælles telegram til mange enheder og så bare specificere et bytedelay i hver enhed som i DMX512. På den måde vil alle akser blive synkroniseret med en indbyrdes tidsforsinkelse, der kun svarer til tidsforsinkelsen på kablet dvs. ca. 5 ns/m. I de flaste andre feltbusser skal man sende meddelelser til X, Y, Z og andre akser som separate telegrammer til de enkelte servomotorer med det resultat, at maskinen kører i zig-zag.\n#12 Axel Nielsen 14. november 2017 - 08:26\nDe samlede projektomkostninger bliver mindre fordi du får et mere homogent system og åbner op for mindre specialiseret arbejdskraft.\nHvad er billigst - En flok højt specialiserede i 3 måneder mens anlægges opbygges og indkøres - Eller et voksende tillæg til IT-afdelingen i 10 år?\nOg hvorfor skal IT-folkene være mindre specialiserede? Så snart noget er koblet på "IT" er grænsefladen meget større, hvilket giver langt flere muligheder for (mange flere) at lave noget l**t - Så dem der satser på at det kan laves til ingen penge i Indien - De taber formentlig ret hurtigt til dem der sidder ude i processen og har overblik over hele processen, mens de fejlsøger...\nMan kunne også spørge - Nu vi delvist er i IT - Hvorfor bruger vi stadig mainframes - Det er da gammel og besværlig teknologi der kræver en høj grad af specialisering... Eller hvad?\nKISS, Occams ragekniv m.fl. vinder altid til sidst - Færre muligheder = færre fejl\n#13 Ulrik Glavind Mørch 14. november 2017 - 08:47\nHar prøvet installationer med Ethercat (Ethernet)+100 og med Profibus (RS485)+1000slaver. Det er bare meget nemmere at fejlfinde på en stjerne topologi end på en alm bus topologi. Jeg vil aldrig igen tilbage til Profibus, for mange små problemer tager for lang tid at løse. Performance på Ethernet er også væsenligt højere og latency I eks. Ethercat er mig bekendt langt under 1ms. Der laves Ethernet slaver med indbygget switch. :) I vores produktion anvende vi Ethernet eller rs232.(Enheder der ikke understøtter andet). Vores stegkode læsere er forbundet med Ethernet, det er skønt at man hurtigt kan se og trimme stegkodelæseren.\n#14 Carsten Kanstrup 14. november 2017 - 10:45\nRe: Ethercat vs profibus\nDet er bare meget nemmere at fejlfinde på en stjerne topologi end på en alm bus topologi.\nKriteriet for om man let kan fejlfinde er primært, om man bare kan koble en debugenhed på og snakke med alle enheder uden at skulle rekonfigurere noget som helst. Så er det ligegyldigt, om der er tale om en stjerne topologi, en trunk-line eller en lukket ring.\nSTL-nettet, som jeg lavede til Søren T. Lyngsø's STELLA system for ca. 35 år siden, var ligesom Max-i en multimasterbus baseret på bit-vis busarbitrering, som er det eneste multimasterprincip, som tillader, at man uden nogen rekonfiguration bare kan koble én eller flere debugenheder på bussen. Den slags debugenheder producerede vi på samlebånd i laboratoriet, og de gjorde det muligt ikke bare at snakke med alle STELLA computere på bussen via. en række standardmonterede busudtag, men også at manipulere med alle interne parametre i SLS/PLC fortolkeren, så man f.eks. kunne starte et anlæg, selv om et startkriterie ikke var opfyldt. Der var også et "speedometer", så vi kunne aflæse netbelastningen og dermed garantere, at bussen ikke var overbelastet. Det fungerede helt perfekt, så jeg forstår ikke, hvordan du kan påstå, at en stjerne topologi er lettere at fejlfinde på end en almindelig bus topologi (trunk-line).\nJeg vil aldrig igen tilbage til Profibus, for mange små problemer tager for lang tid at løse.\nHvad problemerne skyldes, ved jeg ikke; men jeg kan ialtfald pege på to muligheder:\n1) Hvis man anvender Profibus FMS, som er en multimasterbus baseret på token-passing, skal man omkonfigurere for at kunne tilslutte en debugger, da den jo skal ind i token rækkefølgen for at kunne kommunikere. Alternativt og ved Profibus DP, som er en single-master bus, skal man have et debugudtag på én eller flere enheder og kan så kun kommunikere via dem og dermed med deres evt. begrænsninger.\n2) Profibus benytter i modsætning til Ethernet og Max-i et skærmet kabel, hvor skærmen skal forbindes til stel i begge ender, hvilket automatisk sker i enhederne. I et procesanlæg er det bare en særdeles dårlig idé at skabe jordsløjfer på den måde og skabe potentialudligning via et tyndt feltbuskabel - specielt i TN-C anlæg, hvor man har fælles beskyttelsesjord og 0-leder. F.eks. har min gamle ven Jens EMC med et tangamperemeter målt strømme på så vidt jeg husker ca. 40 A i et trappegelænder, han syntes var lidt varmt(!), så det er temmelig indlysende, at en feltbus skal være galvanisk adskilt, hvilket Ethernet er pga. transformatoren og Max-i er, fordi den udnytter den galvaniske adskillelse, der normalt er i simple aktuatorer og sensorer. Ved jordede enheder benytter Max-i en galvanisk adskillelse mellem IC'en og det jordede udstyr (ikke mellem IC og buskabel), og IC'en vil bl.a. til det formål både stille en 5 V og en 3,3 V til rådighed, som tilsammen må belastes med 100 mA (switched-capacitor converter).\nVores stegkode læsere er forbundet med Ethernet, det er skønt at man hurtigt kan se og trimme stegkodelæseren.\nMin printer er også forbundet med Ethernet, hvilket virker fint for udskrivning, men det gør den hændelsesstyrede statusvisning for blækniveau, papirfejl etc. derimod ikke, og som det er tilfældet i IT-verdenen, er man bare "lost" og må leve med fejlen, når noget ikke virker :-(\nIøvrigt kan jeg ikke se, hvorfor en stregkodelæser ikke lige så godt kunne være forbundet med Max-i, som er hændelsesstyret og dermed perfekt egnet til den slags formål. Man vil oven i købet kunne koble et vilkårligt antal stregkodelæsere, dankort terminaler, kortlæsere etc. ind på samme bus og kan så samtidig trække den nødvendige strøm til dem fra kablet.\nEthernet er fremragende til overførsel af store datamængder, men til korte telegrammer vil jeg påstå, at en traditionel feltbus er både billigere, langt mere pålidelig og betydelig lettere at debugge.\n#15 Henrik Hansen 14. november 2017 - 11:48\nLatenstid for Ethernet\n100-250 ms er vel latenstiden hvis de to der kommunikerer gør det gennem et datacenter et andet sted i verden - hvilket er en dybt tåbelig måde at gøre det på.\nTo enheder på et lokalt netværk skal på ingen måde bruge så lang tid.\n#16 Yoel Caspersen 14. november 2017 - 20:09\nRe: Latenstid for Ethernet\nLatency fra den ene ende af Danmark til den anden er på ethernet ca. 3-4 millisekunder. Inden for samme matrikel er latency langt under et millisekund og afgøres primært af hastigheden på de tilsluttede enheder i hver ende af ethernetkablet.\nEthernet er dog efter best-effort-princippet - der er ingen garanti for at en pakke når frem inden for et bestemt tidsrum, eller om den overhovedet når frem. Men i praksis gør den, og især i et kontrolleret miljø som et LAN må antages at være.\nSå mon ikke det er et spørgsmål om tid inden industrien vænner sig til at best-effort for det meste er godt nok, og den økonomisk mest forsvarlige løsning - ligesom telebranchen efterhånden har erkendt?\n#17 Carsten Kanstrup 14. november 2017 - 22:33\n... tankevækkende at såvel netværkstrafik som person- og vareflytning i praksis OFTE fungerer bedst når det er "relativt anarkistisk" i stedet for STYRET og GARANTERET.\nVed mange feltbusser og Ethernet - men ikke Max-i - er det et spørgsmål om pest eller kolera. Gør man systemet deterministisk med f.eks. faste tidsintervaller, sænker man ofte effektiviteten så meget, at der kan komme flere telegrammer igennem pr. sekund ved ren anarki. Alligevel foretrækkes ofte determinisme i industrimiljø, så man kan garantere en vis maksimal responstid, og langt de fleste industrielle Ethernetprotokoller går netop på at gøre Ethernet deterministisk,\nFeltbussystemer baseret på bit-vis busarbitrering som Max-i og CAN benytter i princippet den hurtige, anarkistiske metode; men Max-i har så yderligere en speciel "babbling-idiot-protection", der sikrer, at alle enheder, der ønsker adgang, blot komme igennem én efter én, hvis nettet belastes hårdt, så Max-i kører fint selv ved 100% belastning.\n#18 Michael Nielsen 14. november 2017 - 22:59\nMichael Nielsen formand for Profibus Danmark\nHej alle Undskyld mig, men der er virkelig emner der ikke bliver belyst i denne debat. Max-i ??? hvor er den internationale understøttelse af denne "såkaldte feltbus løsning"?\nI forbindelse med nogle af de forskellige indlæg henvises der til Profibus FMS(Fieldbus Message Specification) hvilket var en protokol der blev benyttet for +20 år siden "WAY OFF"" men dette var en løsning som lå meget tæt op af de forskellige PC programmører, men overhovedet ikke i nærheden af hvad Automations folk ønsker og benytter.\nHar jeg glemt at snakke om de +56 mill (Skriver: seksoghalvtres millioner !) Profibus noder der benyttes i dag ! og stadigvæk stigende !\nStandardisering frem for alt, det er den eneste vej frem, vi kan ikke leve med mindre nationale løsninger Dette betyder også at alle de "ganske fornuftige løsninger" som Stella mm. aldrig nogensinde har fundet plads internationalt. (og dette vil heller ikke ske for Max-I) som godt kan være en god feltbus løsning.\nI øvrigt er Profibus International ved at være ved at definere næste generation af PROFINET du kan se meget mere på: https://www.profibus.com/newsroom/press-re...\n#19 Carsten Kanstrup 15. november 2017 - 00:42\nRe: Michael Nielsen formand for Profibus Danmark\nMax-i ??? hvor er den internationale understøttelse af denne "såkaldte feltbus løsning"? ... Standardisering frem for alt, det er den eneste vej frem, vi kan ikke leve med mindre nationale løsninger\nDer findes ikke én eneste feltbusløsning incl. Profibus, som ikke i starten var en mindre national løsning, så skal vi stoppe udviklingen ved Adam og Eva og aldrig nå videre, og hvad med IO-Link, som netop er en relativ ny udvidelse til bl.a. Profibus, da Profibus ofte er for dyr til den sidste strækning ud til low-cost aktuatorer og sensorer?\nNår jeg henviste til Profibus FMS, som formodentlig stort set ikke bruges mere, var det fordi, den var en multimasterbus, hvad Profibus DP ikke er. At hævde, at automationsfolket ikke er interesseret i multimasterbusser er direkte forkert. Jeg forlod ikke-hændelsesstyrede systemer og busser for 35 år siden, da de efter min mening har alt for lav effektivitet og er alt for svære at debugge, da man ifølge sagens natur ikke bare kan manipulere med værdier og tilkoble en debugenhed!\nDette betyder også at alle de "ganske fornuftige løsninger" som Stella mm. aldrig nogensinde har fundet plads internationalt.\nNej, for Lyngsø gik ned, inden STL-net kunne nå at blive en standard, og STL-net er idag forældet, ligesom mange af de andre feltbusser fra den tid også er det! STL-net var måske verdens første multimasterbus med bit-vis busarbitrering. CAN blev først lanceret nogle måneder senere, men er nok blevet udviklet parallelt. Til gengæld var CAN før mig med den geniale Publisher-subscriber model, hvilket stadig irriterer mig :-) Den model har jeg naturligvis adopterer på Max-i; men stort set alle andre feltbusser adresserer stadig den enkelte enhed og ikke den enkelte procesværdi - incl. Profibus og selv de fleste CAN protokoller, som f.eks. CANOpen.\n(og dette vil heller ikke ske for Max-I) som godt kan være en god feltbus løsning.\nHvordan kan du vide det? Der er ialtfald én ting, jeg har lært af alle mine år i automations- og elektronikbranchen, og det er, at det absolut vigtigste kriterie for rigtig mange personer er prisen, og her vil en Max-i løsning i IC version blive stort set lige så billig som en IO-Link device controller; men mindst lige så slagkraftig som Profibus FMS og DP og langt bedre egnet til IoT. Du får f.eks. pokkers svært ved at trække op omkring 1 kW ud af Profibus kommunikationskabler til f.eks. LED belysning, vinduesåbnere og ladning af bærbare PC'er, og IoT markedet med bl.a. intelligente huse er meget større end automationsmarkedet.\nHvad der bliver standard afhænger primært af, hvad pengestærke firmaer eller investorer bakker op om - ikke om der er tale om helt nye løsninger, hvad der f.eks. er tilfældet for de talrige, trådløse løsninger, der til stadighed dukker op.\n#20 Nicolai Hanssing 15. november 2017 - 10:06\nIkke ligefrme en god artikel.\nIkke ligefrme en god artikel..... Nærmest forvridende i sine eksempler. +100ms ses kun i store DCS-systemer hvor man behandler data og lige skal comitte det hele i en SQL-base førned næste scan kører. F.eks. ABB XA800 - men det ville man selvsagt ikke bruge til de til ventilen som nævnes.\nCarsten> at det absolut vigtigste kriterie for rigtig mange personer er prisen,\nNej det er engineeringstiden! Vi er ikke ligeglade med prisen men det engineering, applicaitons-udvikling, og commisioning som koster suverænt mest! (Og her har jeg Automations-manager-hatten på hos en maskinbygger der høretil på samme adresse som Lyngsø Marine). Og at sætte et patch-kabel fra en IO-nodes videre til et servo-drev osv. kræve meget mindre engineering, eltegning og installation. Hvem gider står og tylle ledere på en profibus/CAN?\nFieldbus er død - men det har intet med latency og gøre, men alt at gøre med at kablings-infrastrukturen er den samme uagtet om det er EtherCat/ProfiNet/EtherIP/ModbusTCP/OPC-UA osv.\nAf samme årsag har Max-I ikke en chance, specielt ikke nu hvor alle partout vil pushe I/O-link.\nTil sidst en lille kommentar vedr. tids-synkronisering som blev bragt op:\nI de flaste andre feltbusser skal man sende meddelelser til X, Y, Z og andre akser som separate >telegrammer til de enkelte servomotorer med det resultat, at maskinen kører i zig-zag.\nDet citerede er noget totalt vrøvl! Og ja, jeg er uddannet indenfor servo-teknik, var hjælpelærer i det på DTU (på samme tid som Baldur), og har arbejdet som konsulet med det siden 2002. F.eks. Ethercat synkroniserer lokale realtids-clock med præcision som måles i nanosec. Telegrammerne sendes typisk med 0.5-4ms interval fast konfigureret, og setpunkter aktiveres samtidigt med den synkrone clock. Ergo er der ikke noget som kører zig-zag! Clock-algoritmen minder meget om NTP-metoden med målte transmissions-latency (antages symmetrisk i begge retninger).\nDen metode som Carsten referer blev f.eks. brugt i SERCOS-II via MST-telegrammet - der snakker vi us i synkroniserings-præcision, altså en hel decade til forskel.\nI øvrigt er CAN ligeså dårlig som CSMA/CD-netværk grundet bit-arbitreringen. Der er så tiltag som TT-CAN osv. men reelt er det ikke en bedre bus til formålet - det virker dog stadig hvis blot man laver det rigtige regelsæt for slavernes opførsel som bla. CAN-Open gør.\n#21 Carsten Kanstrup 15. november 2017 - 11:48\nRe: Ikke ligefrme en god artikel.\nNej det er engineeringstiden! ... Og at sætte et patch-kabel fra en IO-nodes videre til et servo-drev osv. kræve meget mindre engineering, eltegning og installation. Hvem gider står og tylle ledere på en profibus/CAN? ... Fieldbus er død - men det har intet med latency og gøre, men alt at gøre med at kablings-infrastrukturen er den samme uagtet om det er EtherCat/ProfiNet/EtherIP/ModbusTCP/OPC-UA osv.\nDu finder ikke noget feltbussytem med kortere engineeringtid end Max-i. Brugeren skal bare tilkoble kablet, som ikke engang har en bøvlet skærm, og så stille et par registre med bl.a. identifier. Der er netop ikke behov for gammeldags IO-nodes med tilhørende computer, klemkasser og forskruninger.\nOg hvorfor vil alle pushe IO-Link og have besværet med først at sende data ud til en distribueret IO-node med en gateway og så videre derfra til den enkelte sensor og aktuator? Fordi traditionelle feltbusser er for dyre til at gå det sidste stykke af vejen! Alt andet lige er ét niveau i kommunikationen, som ved Max-i, altså betragtelig nemmere at overskue end to eller flere som ved f.eks, Profibus + IO-Link.\nDet citerede er noget totalt vrøvl! Og ja, jeg er uddannet indenfor servo-teknik, var hjælpelærer i det på DTU (på samme tid som Baldur), og har arbejdet som konsulet med det siden 2002.\nDet er da ikke noget vrøvl. Hvis en maskine ikke skal køre i zig-zag, skal alle servoakser opdaters nøjagtig samtidig. Det sker ikke automatisk, hvis man bare sender telegrammer til de enkelte servomotorer én efter én. I Max-i kan man sende data til mange enheder i samme telegram, og data bruges så nøjagtig samtidig i alle enheder, når CRC check'et er verificeret. Da det oven i købet sker i ren hardware, er tidsforsinkelsen mellem de enkelte enheder kun bestemt af tidsforsinkelsen på linjen, sample tiden for kommunikationen og den evt. tid, det tager at clocke data videre fra Max-i controlleren til servomotoren f.eks. via et SPI interface.\nF.eks. Ethercat synkroniserer lokale realtids-clock med præcision som måles i nanosec. Telegrammerne sendes typisk med 0.5-4ms interval fast konfigureret, og setpunkter aktiveres samtidigt med den synkrone clock.\nSelv om alle enheder opdateres med f.eks. 400 us interval, skal man stadig sikre sig, at data i de telegrammer, der sendes først, holdes tilbage, indtil alle telegrammer er udsendt. Det kan selvfølgelig gøres med præcis tidssynkronisering - jeg siger ikke, at Max-i's metode er den eneste mulige; men med Max-i er man ikke afhængig af et fast tidsinterval og kan derfor bare sende telegrammerne så hurtigt som muligt, og får man af én eller anden grund for travlt til f.eks. 400 us, sker der ikke det store, hvis et interval udvides til f.eks. 600 us, hvis blot aksedata korrigeres tilsvarende. Det gør der med de faste tidsintervaller, hvilket betyder, at et tidsstyret system ikke kan presses så hårdt som ét, der benytter et fælles telegram.\nDen metode som Carsten referer blev f.eks. brugt i SERCOS-II via MST-telegrammet\nNej. Det svarer til DMX512, som bruges til scenelys blot med den forskel, at data ikke benyttes, før den fælles CRC-check er verificeret (DMX512 har ingen datacheck). Der er netop ingen synkroniseringstelegrammer (bortset fra tidstelegrammer, som bruges til at muliggøre nøjagtig tidsstempling af data og synkronisere lampeblink).\nI øvrigt er CAN ligeså dårlig som CSMA/CD-netværk grundet bit-arbitreringen.\nNej, ikke helt - man må skelne mellem destruktiv og ikke-destruktiv bus arbitrering; men CAN har i modsætning til Max-i ingen "babbling-idiot-protection", så en højt prioriteret værdi kan lægge hele netværket ned, så CAN er i modsætning til Max-i ikke deterministisk.\nDer er så tiltag som TT-CAN ...\nTT-CAN er netop et forsøg på at klare dette problem; men det nedsætter effektiviteten drastisk.\nDet gamle thick-ethernet, der benyttede CSMA/CD, havde destruktiv busarbitrering, idet kollosionsdetekteringen var baseret på en DC-strøm med tilhørende spændingsmåling. Det betød, at i tilfælde af kollision måtte man rafle om tilgang til bussen, hvilket spildte tid og betød, at thick-ethernet i praksis ikke kunne belastes mere end omkring 10%. Det problem eksisterer ikke med CAN og Max-i, som begge benytter ikke-destruktiv busarbitrering. Der er dog det problem med CAN på lange afstande (ikke i biler, som CAN er skabt til), at hvis mere end to enheder i hver ende af et linjestykke går på linjen samtidig, vil den uundgåelige linjeringning mellem enhederne som følge af naturlovene blive så stor, at signalet ikke kan detekteres korrekt på dette stykke af linjen. Desuden kan et stort spændingsfald på linjen også volde problemer pga. det offset, der skabes ved, at alle CAN transceivere normalt er forbundet til den negative forsyningsledning. I Max-i trækkes det meste overskydende energi ud af linjen vha. de specielle clamp-netværk, der erstatter modstandstermineringerne, hvilket holder linjeringningen på et ubetydeligt niveau, og al kommunikation refererer til et kunstigt midtpunkt mellem forsyningslederne, så hvis bare kablet benytter samme kvadrat for + og - eller der kompenseres for forskelle i DC-modstand, er der intet problem med spændingsfald i kablet.\n#22 Jens Madsen 15. november 2017 - 13:51\nHej Carsten! Jeg er tilbøjelig til at give dig ret i det meste du skriver - men du glemmer en meget vigtig ting: For at nogen bruger en bus, er det vigtigt at den er defacto standard hos de helt store. F.eks. Microsoft, Apple, IBM eller Intel. Og det mangler din Max-i bus! Indenfor industri, findes lidt andre spillere på markedet, f.eks. Simens og Honywell. Så mit råd til dig er at alliere dig med en af dem, men ikke alliere dig bedre, end at bussen stadigt må bruges af andre, end dem/de du samarbejder med. Og, få den gjort til standard i deres systemer. Her i Danmark har vi også flere der laver PLC'er og lignende udstyr, f.eks. Logic IO. De satser dog på trådløs kommunikation.\n#23 Jens Madsen 15. november 2017 - 14:21\nDet gamle thick-ethernet, der benyttede CSMA/CD, havde destruktiv busarbitrering, idet kollosionsdetekteringen var baseret på en DC-strøm med tilhørende spændingsmåling. Det betød, at i tilfælde af kollision måtte man rafle om tilgang til bussen, hvilket spildte tid og betød, at thick-ethernet i praksis ikke kunne belastes mere end omkring 10%. Det problem eksisterer ikke med CAN og Max-i, som begge benytter ikke-destruktiv busarbitrering.\nJeg tror vi har været inde på det før, men destruktiv busabitrering betyder ikke nødvendigvis en lavere hastighed på nettet. Det er korrekt, at der går data tabt. Men du bruger også tid på busabitrering, og CAN bussen gør også, da det tager tid for data at udbrede sig over netværket. Det er naturligvis ikke lang tid, men i stedet for at lave en bitvis arbitrering, der beror på 0 eller 1, så kan man også lave en bitvis abitrering, der beror på ikke kollision eller kollision. Dette muliggør, at nettet kan udnyttes effektivt, og der kan ofte sendes mange data på den tid, du bruger til arbitreringen. Med en tilpas protokol, kan du begrænse antallet af kollisioner til at være log2 til antallet af noder, der sender ud samtidigt. Sender således 7 i munden på hinanden, opstår max 3 kollisioner. Og disse sker indenfor ganske kort tid, efter en pakke udsendes - oftest hurtigere, end den tid du bruger, før du detekterer en anden sender samtidigt, med bitvis arbitrering. Dataene udbreder sig med tæt på lysets hastighed, så det går ikke længe, før der opdages en kollision. Og den samlede tid er brøkdele af mikrosekunder, hvis det er et netværk på almindelig størrelse. Er netværket enormt, kan tage længere tid før der kommer en kollision, men så accepteres også en længere tid ved bitvis arbitrering - da det tager længere tid for data at udbrede sig på netværket. Ved kollisionsbaserede systemer, så skal du ikke tænke på konfiguration, da tiden før der kommer en kollision, og dermed netværkets ledningers fysiske længde, automatisk detekteres. Det ideelle system, er derfor det gamle kollisionsbaserede ethernet, men justeret lidt i måden protokollen fungerer. Så kan man opnå, at kollisionerne sker meget hurtigt, når flere forsøger samtidigt adgang, og at kollisionen sker i starten af pakken, så der ikke skal sendes mange data igen. Og, man kan sikre sig, at antallet af kollisioner er max log2 til antallet af computere, der samtidigt forsøger at sende data. Ofte er der kun en der forsøger at sende data, og så er der ingen kollision.\nVi er helt enige om, at binær arbitrering, som sker i din bus, og can bussen, er det bedste. Men, det behøver ikke at ske ved at logisk or'e 1'er og 0'er på et netværk. Det kan også ske, ved at detektere om der er kollision eller ej. Kollisioner fungerer fint som logisk or. Og samtidigt, så opdages netværkets længde, ved at se hvor længe det går før kollisionen opstår - og dermed justeres tiden på at detektere kollisioner til absolut minimum, ud fra kabellængde og hastigheden i kablet (tæt på lysets hastighed).\nLigesom ved binær arbitrering, kan du også bruge kollisioner til at lave prioriteter, og til at få adgang i bestemt rækkefølge, så der opstår en ligelig fordeling - eller programmerbar fordeling - af brugen af netværkets båndbredde. Har du f.eks. en enhed, som kræver stor båndbredde, så er muligt at reservere denne båndbredde. Og har du en enhed, der kræver højere prioritet, f.eks. bremser, interrupts og lign. så er muligt, at give dem højere prioritet, så de kommer på øjeblikkeligt, med højst en kollision (der kan komme en kollision, når de kommer på, da netværket kan være ved at sende data). Er der flere med høj prioritet, kan det naturligvis betyde log2 antal kollisioner, så de kommer på i rækkefølge. Det er kun et spørgsmål om, at bruge logisk or, ved hjælp af kollisioner, sammen med nogle små delays, på en god måde. Så er det ligeså pålideligt, og deterministisk, som CAN busser, og andre hvor der ikke sendes data under den binære arbitrering. Om binær arbitrering sker uden der sendes data (ikke kollisionsbaseret, men hvor det kun trækkes f.eks. høj eller lav), eller om det sker med data (kollisionsbaseret), er stort set ligegyldig for princippet. Men, det væsentlige er, at ved kollisionsbaseret, kan man opnå at netværkets forsinkelse på grund af størrelse, automatisk bliver større/mindre, afhængigt at netværkets størrelse, og derfor bliver hurtigt ved små netværk, og mindre hurtigt ved store, uden at skulle opsættes og opmåles. Og, som nævnt, så kan man sende data, og bruge tiden effektivt, i de tilfælde at der ikke er en kollision. En henvisning til en tåbelig protokol, der var udviklet til at få store netværk til at gå død, er ikke et brugbart bevis for, at kollisionsbaserede netværk er upålidelige. Du vil hurtigt opdage, at nogle kan lave en protokol der er stort set identisk med din, og som beviser at dit er helt ubrugeligt. Den slags har vi set ofte. Ok, det er så måske ikke det samme, og det kan man argumentere for i al evighed. Der er lavet mange dårlige kollisionsbaserede systemer - indrømmet. Men, det er intet bevis imod at de kan være gode. Dem, der har været gode, er bare ikke blevet defacto standard.\n#24 Carsten Kanstrup 15. november 2017 - 14:34\nHej Carsten! Jeg er tilbøjelig til at give dig ret i det meste du skriver - men du glemmer en meget vigtig ting: For at nogen bruger en bus, er det vigtigt at den er defacto standard hos de helt store. F.eks. Microsoft, Apple, IBM eller Intel.\nDet er jo netop også det, jeg skriver, så jeg har absolut ikke glemt det:\nHvad der bliver standard afhænger primært af, hvad pengestærke firmaer eller investorer bakker op om ...\nJeg er fuldstændig klar over, at jeg skal have en investor på banen; men ikke før systemet er ordentlig gennemtestet. Den slags folk har ikke meget tålmodighed, så alt skal ligge klar til produktion af IC og infrastruktur i form af f.eks. 20-V stikkontakter og lignende, inden jeg for alvor går den vej :-)\nMax-i ville aldrig kunne være udviklet i et stort firma, for der ville være nogle "jakkesæt", der blot ville sætte mange mand på opgaven, forlange at være færdig i går, og absolut ikke har nogen forståelse for, at det kan være nødvendigt at gå helt tilbage og ændre noget grundlæggende, som det er sket med Max-i flere gange, da bl.a. den DMX512 lignende multienhedskommunikation blev indført, og da jeg gik fra 2 til 4 bit for boolske værdier. Max-i udviklingen er endt med at tage rigtig mange år, men er til gengæld endt som mit "masterpiece", som jeg godt vil være bekendt :-)\n#25 Carsten Kanstrup 15. november 2017 - 14:47\nmen i stedet for at lave en bitvis arbitrering, der beror på 0 eller 1, så kan man også lave en bitvis abitrering, der beror på ikke kollision eller kollision. ...\nAlt det her har vi jo været igennem før og diskuteret i én uendelighed; men du har endnu aldrig været i stand til at vise, hvordan du vi realisere det i praksis. Beskriv i det mindste lag 1 af OSI modellen med den bitkodning, som skal gøre det muligt.\n#26 Jens Madsen 15. november 2017 - 20:23\nJa, jeg kender dem også disse "jakkesæt" folk, og når man så forklarer dem, at det altså ikke er færdig endnu, så sætter de konsulenter på opgaven, der har fået til opgave, at bevise det er færdigt, selvom ophavsmanden siger nej!!! Næste dag, bliver man truet med fyring, indtil de så besinder sig.\nJeg er dog ikke enig med dig i, at det er sådan det foregår i de helt store virksomheder. De ved godt at tingene skal fungere. Og mange af dem, som sættes af på en opgave, gør meget i at tjekke tingene ordentligt igennem. Jeg tror godt at du vil kunne bruge et stort antal ingeniører, og få produktet hurtigt færdigt, og måske endda mere testet, end du orker at gøre alene. Men det koster. Og så er vi oppe i de helt store virksomheder som f.eks. chip producenter som Intel, Microchip, og de største indenfor industriel elektronik, f.eks. Siemens og Honywell.\n#27 Carsten Kanstrup 16. november 2017 - 10:06\nJeg er dog ikke enig med dig i, at det er sådan det foregår i de helt store virksomheder. De ved godt at tingene skal fungere.\nJeg har selv måttet slås hårdt for at lave ændringer, fordi det efter min mening ikke virkede ordentligt, hvor chefen blot syntes, at det måtte være godt nok, så vi kunne komme videre, så jeg kender godt proceduren med "jakkesættene".\nJeg tror godt at du vil kunne bruge et stort antal ingeniører, og få produktet hurtigt færdigt, og måske endda mere testet, end du orker at gøre alene.\nNår man sætter mange folk på en opgave, bliver kvalitetsniveauet laveste fællesnævner, hvilket godt kan give frustrationer, hvis andre i gruppen har højere kvalitetskrav, og det kan være næsten umuligt at gå tilbage og lave grundlæggende ændringer, fordi andres arbejde så skal laves om, hvilket der sjældent er forståelse for. Specielt inden for software kan det være ekstremt frustrerende at have skabt en ordentlig struktur og så få "hjælp" af andre, der på rekordtid smadrer det hele. Den har jeg også prøvet. Derfor vil jeg stadig fastholde, at Max-i aldrig var blevet det, den er, med mange folk på opgaven og en chef, der blot vil have det hele færdigt hurtigst muligt.\nDer er meget få, der interessere sig for produkter og løsninger fra små firmaer, så med mindre man gør det 10 gange bedre end alle andre på stort set alle punkter, er der ingen, der gider interessere sig for dine løsninger. Folk vil hellere have en uoptimal løsning fra et stort firma end en perfekt fra et lille, så den eneste chance, et lille firma her, er at lave helt enestående løsninger.\n#28 Jesper Hansen 18. november 2017 - 11:17\nJeg køber automations løsninger til fabriksanlæg selvfølgelig i samarbejde med slutkunden. . Trådløse løsninger bliver ofte meget hurtigt taget af bordet pga bekymringer om robusthed. Hvordan klarer de sig i industrielle miljøer med masser af stål, sensorer som sidder gemt bag maskiner, elektromagnetisk støj fra motorer, osv osv. ? Mange tænke på de problemer man har med mobiltelefoner og wifi og der er til dato ingen af mine kunder der har villet trådløs. I særdeles når erfaringerne med kablede løsninger jo er gode og oftest skal der jo alligevel trækkes strøm ud til udstyret så det koster ikke ret meget at tage et signalkabel med rundt samtidig. Der er ingen nævneværdig økonomisk fordel og jeg vil som systemleverandør ikke sætte hverken prestige eller contingency på trådløs automation generelt medmindre slutkunden forlanger det - hvilket ikke er sket endnu.\n#29 Carsten Kanstrup 18. november 2017 - 12:31\nI særdeles når erfaringerne med kablede løsninger jo er gode og oftest skal der jo alligevel trækkes strøm ud til udstyret så det koster ikke ret meget at tage et signalkabel med rundt samtidig.\nSpecielt ikke hvis kommunikation og strømforsyning er i samme kabel.\n#30 Jens Madsen 20. november 2017 - 05:18\nNår man sætter mange folk på en opgave, bliver kvalitetsniveauet laveste fællesnævner,\nChefer bliver ofte utålmodige. Det medfører forkerte beslutninger, som i den sidste ende bliver meget dyrere. Selvom man beviser det, så kan en forkert beslutning normalt ikke gøres om, for den er taget af chefen, og verificeret og godkendt at masser af konsulenter... Når man sætter mange på en opgave, bliver kvalitetsniveauet ikke laveste fællesnævner. Det gør den kun, hvis det er den kvalitet, som chefen ønsker. Vælger chefen den laveste kvalitet, med argumenter som at det er billigst (hvilket som regel er det rene vås, men et godt argument), så bliver det naturligvis laveste kvalitet. Men, går chefen ind for høj kvalitet, så vælges ikke nødvendigvis det dårligste.\nI gode virksomheder, har man dygtige chefer, der ikke bliver nervøse og tager forkerte beslutninger, men som formår at få medarbejderne til at arbejde med resultaterne, og arbejde sig til resultaterne. Man skal ikke beslutte. Man skal arbejde sig til resultaterne. Problemet er, at beslutte kan alle, uden kompetancer - alene på baggrund af argumenter, og hvordan de lyder for øjet.\n#31 Jens Madsen 20. november 2017 - 05:24\nFolk vil hellere have en uoptimal løsning fra et stort firma end en perfekt fra et lille, så den eneste chance, et lille firma her, er at lave helt enestående løsninger.\nMin erfaring er, at ingen ønsker det enestående. Du skal helst lægge fejl ind, så de har noget at rette, og kan sætte deres "fingerpræg" på. Det er æren, som er op spil. Er de oppe imod det perfekte, er de villige til at spendere rigtig mange ressourcer på, at få alle til at sige noget andet.\n#32 Carsten Kanstrup 20. november 2017 - 16:14\nNår man sætter mange på en opgave, bliver kvalitetsniveauet ikke laveste fællesnævner. Det gør den kun, hvis det er den kvalitet, som chefen ønsker. Vælger chefen den laveste kvalitet, med argumenter som at det er billigst (hvilket som regel er det rene vås, men et godt argument), så bliver det naturligvis laveste kvalitet. Men, går chefen ind for høj kvalitet, så vælges ikke nødvendigvis det dårligste.\nDet har nu ikke noget med hverken chefen eller et bevidst valg af kvalitetsniveau at gøre, men det simple faktum, at ingen kæde er stærkere end det svageste led dvs. den dårligste programmør.\nDesuden er det sådan, at hvis ét eller andet er lavet af én person, har vedkommende 100 % ansvar. Ved bare 2 personer har de højest 10% ansvar hver, da det pr. definition altid er den andens fejl :-)\nMin erfaring er, at ingen ønsker det enestående. Du skal helst lægge fejl ind, så de har noget at rette, og kan sætte deres "fingerpræg" på.\nJo, ingen ønsker fejl; men der er næsten altid en kværulant, som vil have sit fingeraftryk på enhver sag, så det kan være en god idé at indføre en rimelig synlig, men dog ikke alt for åbenlys fejl, som man allerede har en løsning på (kan være indbygget og frakobles med en switch). Denne kværulant vil så forlange, at det bliver ændret, hvilket man så efter lidt spilfægteri går med til :-) Er der ikke en sådan åbenlys fejl, skal vedkommende nok finde noget, og så kan man komme til at rette på steder, som man ikke ønsker.\n#33 Jens Madsen 21. november 2017 - 11:46\nJeg er helt enig i, at som du beskriver det, fungerer det oftest i praksis. Men, det er altså ingen naturlov! Men, er chefen bare en smule inkompetent, så går det helt galt. Så er det den højtråbende, der ønsker at sætte fingeraftryk, som får indflydelse og sætter dagsorden. Det er meget sjovt, at chefen aldrig vil indrømme, at han ønsker at køre det hele i sænk. Men, har du erfaring med det, så opdager du hurtigt, at det er chefens skjulte plan, som ingen må få at vide. På en eller anden måde, virker det dog som om, at chefen ikke selv kan se det!\n#34 Carsten Kanstrup 21. november 2017 - 16:18\nMen, er chefen bare en smule inkompetent, så går det helt galt. Så er det den højtråbende, der ønsker at sætte fingeraftryk, som får indflydelse og sætter dagsorden.\nDu misforstår mig. Den omtalte kværulant, der ønsker at sætte sit fingeraftryk, er som regel ikke chefen, men én af kundens ansatte.


Cubed 140 deluxe Sovesofa - Mixed Dance Blue | Bedre Nætter\nCubed 140 deluxe - Mixed Dance Blue\nCubed 140 deluxe - Mixed Dance Blue - Blå\nAs low as 8.080,00 kr.\nLeveringstid 30-40 hverdage – Læs mere\nLuksuriøs Sovesofa fra danske Innovation.\nCubed 140 Deluxe er med fjedre og lækkert stof.\nFunktionel, praktisk og meget pladsbesparende\nStørrelse: 145 x 200 cm.\nSe specialstof valgmulighederne her\nTilpas Cubed 140 deluxe - Mixed Dance Blue - Blå\nDes: 528 - Mixed Dance Blue + 0,00 kr.\nCubed 140 Deluxe er en praktisk og elegant sovesofa fra vores danske producent Innovation. Sovesofaen er et multifunktionelt møbel, men hos mange forhandlere får du blot en sofa med ringe mulighed for at sove godt. Dette er ikke tilfældet hos Bedre Nætter. Vi vil ikke bare tilbyde dig en halv sofa og en halv seng. Vi vil tværtimod gerne give dig en god søvnoplevelse. Vi tilbyder sovesofaer, der er behagelige at sidde i og komfortable at sove i. Dette gør sig især gældende i Cubed Deluxe.\nVores sovesofaer er både en sofa og en seng til fulde. De fleste forhandlere installerer blot en skumkerne i deres sovesofaer, men i Cubed er der installeret fjedre i den håndsyede madras. Madrassen produceres med den største omhyggelighed i Danmark, og den danske kvalitet er din garanti for et solidt og langtidsholdbart produkt.\nCubed måler 145 cm i bredden, når den er slået ud, og derfor egner denne sovesofa sig særdeles godt som dobbeltseng. Hvis du bor i lejlighed eller skal bruge en sovesofa til gæste- og børneværelset, anbefaler vi, at du overvejer Cubed. Sovesofaen er et funktionelt møbel, og hvis du har småt med plads, vil en sovesofa kunne opfylde flere behov på en gang.\nBedre søvn i en sovesofa\nHos Bedre Nætter anbefaler vi generelt, at man investerer i en topmadras, når man køber ny seng eller sovesofa. En topmadras vil altid forbedre komforten, og derudover vil levetiden på din sovesofa blive forlænget betragteligt. Topmadrassen vil være den primære kontaktflade, og derfor vil denne også udsættes for næsten al slitagen. En topmadras er billigere at udskifte end selve sovesofaen, og derfor anbefaler vi denne konstellation.\nCubed Deluxe kan fås i fire forskellige farver, som alle kan ses i billederne øverst på siden. Hvis du er interesseret, kan vi også tilbyde en lang række specialfarver, således at du kan tilpasse din nye sofa til en hvilken som helst indretning. Du kan se udvalget af specialfarver lige her. Cubed Deluxes eksakte mål kan ses desuden ses herunder.\nHvis du har spørgsmål til Cubed Deluxe, et eventuelt valg af topmadras eller andre af vores produkter, så kontakt os endelig. Skriv til os i chatten lige nu, ring til os på telefonen eller send en mail døgnet rundt.\nSpecifikation af Cubed 140 deluxe - Mixed Dance Blue\nStørrelse 145x200 cm.\n66 cm (siddehøjde: 39 cm)\n2 år på ramme og fjederbrud\nB: 145 cm, L: 200 cm, D: 104 cm, H: 66 cm\nDes: 528 - Mixed Dance Blue


NYT: 43 pct. læser kandidatstudier på engelsk - Danmarks Statistik\nEngelsksprogede uddannelser 2018\nFlest danske statsborgere\nSer man på kandidatstuderende på landets otte universiteter, er der pr. 1. oktober 2017 62.900 studerende, hvoraf 27.700 er indskrevet på en kandidatuddannelse, hvor undervisningen foregår på engelsk. Af de 27.700 studerende havde 15.800 dansk statsborgerskab, hvilket svarer til 57 pct. Derudover er 18 pct. EU-statsborgere, der er kommet til Danmark for at studere og 5 pct. er EU-statsborgere med andet opholdsgrundlag.\nDet bør noteres, at for 9 pct. af de studerende på engelske uddannelser har det ikke været muligt at finde oplysninger om statsborgerskab og opholdsgrundlag. Dette skyldes, at de ikke havde et gyldigt personnummer på opgørelsestidspunktet.\nStore forskelle mellem universiteterne\nPå Danmarks Tekniske Universitet foregår samtlige kandidatuddannelser på engelsk. De to øvrige specialiserede universiteter i Danmark har også en overvægt af kandidatstuderende, der læser på engelsk med hhv. 71 pct. på IT-Universitetet og 68 pct. på Copenhagen Business School. Roskilde Universitet har færrest kandidatstuderende der studerer på engelsk med kun 15 pct.\nMange tekniske og naturvidenskabelige studerende på engelsk\nDer er størst andel af studerende på uddannelser med engelsk som undervisningssprog inden for de tekniske og naturvidenskabelige hovedområder. Ud af 8.800 tekniske kandidatstuderende er undervisningssproget engelsk for 7.900 af dem, hvilket svarer til 90 pct. Dette skyldes blandt andet, at alle kandidatuddannelser på Danmarks Tekniske Universitet udbydes på engelsk. På de naturvidenskabelige kandidatuddannelser er 4.500 af de 6.200 studerende på en uddannelse med engelsk som undervisningssprog, svarende til 73 pct. På det samfundsvidenskabelige område, som er det største med 24.700 studerende, er der 44 pct. af de studerende med engelsk som undervisningssprog. Ser man på kandidatstuderende inden for sundhedsvidenskab, er det 8 pct. af de 7.100 studerende.\n16. marts 2018 - Nr. 107


Billige Trægulv ← Stort udvalg med hurtig levering\nStørstedelen af online butikker tilbyder efterhånden en række forskellige billige leveringsløsninger til trægulv. Et hit er nu til dags levering til en pakkeshop, hvor du selv afhenter ordren når du har mulighed for det. Den er jo meget fleksibel, samt endda ligeledes den prisbilligste slags levering.\nDu kan lige så vel beslutte dig for at få ordren sendt til din hjemmeadresse eller ud på din arbejdsplads. Leveringstypen er gerne en smule mere bekostelig, men på den anden side yderst gnidningsløs med trægulv online. Den prisbilligste løsning er utvivlsomt at hente ordren selv, hvilket dog nødvendiggør at du befinder dig nærved e-firmaets butikker, for eksempel Harald Nyborg, Silvan, Jem og Fix eller Bauhaus.\nFragtperioden på trægulv kan vise sig at være meget relevant såfremt vi absolut skal bruge dine nye produkter inden for kort tid, og herved er det nemlig fornuftigt at du undersøger den forventede leveringsdato for trægulv. Temmelig mange internet forretninger – eksempelvis Jem og Fix, Bauhaus, Silvan og Harald Nyborg – stiller garanti om billig levering på næstkommende hverdag på mange af shoppens varenumre online, som alligevel kræver at bestillingen fuldbyrdes forinden et bestemt tidspunkt, med det formål at de garanteret kan nå at få pakken på posthuset forinden lagermedarbejderne har fyraften.\nNogle enkelte e-shops i Danmark yder fragt uden omkostninger på trægulv online, men i reglen kun såfremt man aftager for en bestemt pris. Alternativt kunne du vælge den billigste metode til levering, hvilket mange gange vil blive at få fragtfirmaet til at køre din pakke til en pakkeshop.\nEn lang række webbutikker tildeler click-and-collect hvor du bestiller billig trægulv online og afhenter i byggecenteret. For eksempel Bauhaus, Davidsen, XL-Byg, Jem og Fix, 10-4, Harald Nyborg, Silvan, Bygma og Stark. Byggecentrene foreslår eksempelvis klik-og-hent på trægulv i disse områder:\nGrenaa, Tårnby, Nørresundby, Herning, Dragør, Vordingborg, Silkeborg, Holstebro, Gladsaxe, Ishøj, Aalborg, Herlev, Roskilde, Rønne, Helsingør, Frederikshavn, Åbyhøj, Charlottenlund, Rødovre, Højbjerg, Gentofte, Brabrand, Vanløse, Rudersdal, Frederiksværk, Aarhus, Struer, Holbæk, Lyngby, Nærum, Middelfart, Fredericia, Brønderslev, Aabenraa, Brønshøj, Albertslund, Stenløse, Odense, Vejle, Valby, Allerød, Værløse, Hillerød, Køge, Birkerød, Risskov, Hørsholm, Frederikssund, Svendborg, Hedehusene, Glostrup, Hobro, Ballerup, Lillerød, Thisted, Ikast, Søborg, Kalundborg, Vallensbæk, Nyborg, Varde, Sønderborg, Brøndby, Næstved, Ølstykke, Kolding, Randers, Viborg, Hvidovre, Hedensted, København, Tilst, Skive, Haslev, Solrød Strand, Lystrup, Slagelse, Farum, Horsens, Skanderborg, Haderslev, Virum, Taastrup, Nykøbing Falster, Nakskov, Esbjerg, Greve, Odder, Kokkedal, Korsør, Hjørring, Ringsted, Frederiksberg, og Jyllinge, .\nAfhentning ift. trægulv er muligt i alle områder af Danmark: Fyn (Nordfyn, Sydfyn, Vestfyn, Midtfyn, Østfyn), Jylland (Vestjylland, Nordjylland, Sønderjylland, Østjylland, Midtjylland, Sydjylland, Syddanmark) og Sjælland (Hovedstaden, Lolland, Falster, Amager, Bornholm, Østsjælland, Midtsjælland, Vestsjælland, Sydsjælland, Nordsjælland).\nNår man ser på søgedata fremstår det klart, at internet shoppere ofte kigger efter fx trægulv online og trægulv tilbud. Derudover ser vi jævnligt mennesker efterspørge fx trægulv priser, køb trægulv og billig trægulv, foruden de store byggecentre som Bauhaus, Stark, Jem og Fix, 10-4, Silvan, XL-Byg, Bygma, Harald Nyborg og Davidsen.\nSpar penge på trægulv\nDet er i dag ekstremt uproblematisk for alle at finde frem til de bedste priser på billige trægulv online fra diverse webshops, og følgelig har flertallet af forretninger på nettet set sig nødsaget til at presse salgspriserne på trægulv eftertrykkeligt, og endda frembyde billig levering.\nDog kan det til hver en tid vise sig lukrativt at efterprøve nogle internet webshops efter rabatter og tilbud på trægulv online inden du handler, således at man er velinformeret til at få fat i den mest betalelige pris. Se ikke bare på de udbredte byggemarkeder som Bygma, Silvan, Davidsen, 10-4, Bauhaus, Stark, Jem og Fix og Harald Nyborg.\nDu må imidlertid være opmærksom på, at såfremt en e-forretning sælger billige trægulv online til salg for en salgspris der kan virke uendeligt letkøbt, så bør det undertiden være et signal om en falsk internet handler. Køb med gængse betalingskort er dog dækket ind under et regulativ, som begunstiger dig som kunde overfor svindlende online shops.\nVi tilråder køb med gængse betalingskort eller MobilePay. Som alternativ kunne du benytte en løsning fra fx ViaBill, når du higer efter at klare prisen på trægulv over en periode. Dette fås som regel hos nichebutikker, i modsætning til de gængse byggekæder som for eksempel XL-Byg, Silvan, Davidsen, Bauhaus, Harald Nyborg, Jem og Fix, Stark og Bygma.\nNår man kigger i statistikkerne står det markant, at mennesker mange gange leder efter bl.a. trægulv priser og trægulv online. Foruden dette ser vi jævnligt netshoppere kigge efter fx trægulv tilbud, køb trægulv samt billig trægulv.\nTrustpilot forærer dig nogle værdifulde løsninger til at iagttage ret mange nuværende forbrugeres kritik og af den grund støtter vi, at du iagttager online forhandlerens omtaler forud for at du shopper billige trægulv online.\nFacebook tilbyder derudover fuldstændig sikre løsninger til at få indblik i internet shoppens kundefokus. Herinde er der endda online selskaber i Danmark hvor det er muligt at udfærdige en omtale af ordreforløbet, hvilket ligeledes kan drages fordel af til at afveje kundernes tilfredshed.\nInden folk bestiller billige trægulv online på en e-handler bør man i reglen få overblik over netshoppens forretningsbetingelser, dog er det uden tvivl ikke super spændende, specielt hos de kendte byggecentre som Davidsen, Jem og Fix, Silvan, 10-4, Bauhaus, Harald Nyborg, Bygma, Stark og XL-Byg.\nEt nemt alternativ kunne derfor være at finde ud af hvorvidt webshoppen er e-mærket medlem, som typisk er en angivelse af at internet shoppen respekterer de danske retningslinjer, og at netshoppen en gang i mellem ses til af eksperter der har nøje kendskab til reglerne.\nDerudover giver det dig anledning til hjælpende service, ifald du oplever problemer i forbindelse med dit indkøb af trægulv. Yderligere er det fornuftigt at kunden er oppe på mærkerne omkring de mest vedkommende regler der kan have betydning for bestillingen af trægulv online, som for eksempel hvilken ombytningsret internet firmaet garanterer.\nI den forbindelse er det tilmed afgørende, at man til enhver tid bibeholder sin kvittering på e-mail, så man en anden gang vil kunne påvise købet af trægulv, hvad end man bestiller fra Davidsen, Stark, Bygma, 10-4, Jem og Fix, Silvan, Bauhaus, Harald Nyborg eller XL-Byg.