Domstolens Dom (Store Afdeling) af 13. september 2011.\nReinhard Prigge m.fl. mod Deutsche Lufthansa AG.\nDirektiv 2000/78/EF - artikel 2, stk. 5, artikel 4, stk. 1, og artikel 6, stk. 1 - forbud mod forskelsbehandling på grund af alder - piloter i luftfartsselskaber - kollektiv overenskomst - bestemmelse om automatisk ophør af ansættelseskontrakterne ved det fyldte 60. år.\nReinhard Prigge m.fl.\n(anmodning om præjudiciel afgørelse indgivet af Bundesarbeitsgericht)\n»Direktiv 2000/78/EF – artikel 2, stk. 5, artikel 4, stk. 1, og artikel 6, stk. 1 – forbud mod forskelsbehandling på grund af alder – piloter i luftfartsselskaber – kollektiv overenskomst – bestemmelse om automatisk ophør af ansættelseskontrakterne ved det fyldte 60. år«\n1. Socialpolitik – ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv – direktiv 2000/78 – forbud mod forskelsbehandling på grundlag af alder – lovligheden af en ulige behandling, som følger af foranstaltninger fastsat ved national lovgivning, der er nødvendig af hensyn til den offentlige sikkerhed og for at beskytte sundheden – begrebet »national lovgivning« – foranstaltninger fastsat ved en kollektiv overenskomst – omfattet\n(Rådets direktiv 2000/78, art. 2, stk. 5)\n2. Socialpolitik – ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv – direktiv 2000/78 – forbud mod forskelsbehandling på grundlag af alder – lovligheden af en ulige behandling, som er baseret på en egenskab, der udgør et regulært og afgørende erhvervsmæssigt krav – betingelser\n(Rådets direktiv 2000/78, art. 4, stk. 1)\n3. Socialpolitik – ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv – direktiv 2000/78 – forbud mod forskelsbehandling på grundlag af alder – medlemsstaternes mulighed for at udelukke en ulige behandling fra begrebet forskelsbehandling, når den er objektivt og rimeligt begrundet i et legitimt formål – rækkevidde\n(Rådets direktiv 2000/78, art. 6, stk. 1, første afsnit)\n1. Artikel 2, stk. 5, i direktiv 2000/78 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv skal fortolkes således, at medlemsstaterne ved bemyndigelsesregler kan tillade arbejdsmarkedets parter at vedtage foranstaltninger som omhandlet i nævnte artikel 2, stk. 5, på områder omfattet af denne bestemmelse, som henhører under kollektive aftaler, og på betingelse af, at disse bemyndigelsesregler er tilstrækkeligt præcise med henblik på at sikre, at de pågældende foranstaltninger overholder de i nævnte artikel 2, stk. 5, fastsatte krav. En foranstaltning, som fastsætter aldersgrænsen for, hvornår piloter ikke længere kan udøve deres erhverv, til 60 år, mens nationale og internationale bestemmelser fastsætter denne alder til 65 år, er ikke en foranstaltning, der er nødvendig af hensyn til den offentlige sikkerhed og for at beskytte sundheden som omhandlet i nævnte artikel 2, stk. 5.\n(jf. præmis 83 og domskonkl.)\n2. Artikel 4, stk. 1, i direktiv 2000/78 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv skal fortolkes således, at den er til hinder for en bestemmelse i en kollektiv overenskomst, som fastsætter aldersgrænsen for, hvornår piloter ikke længere anses for at have de fysiske evner til at udøve deres erhverv, til 60 år, mens nationale og internationale bestemmelser fastsætter denne alder til 65 år.\nFor så vidt som nævnte artikel 4, stk. 1, tillader at fravige princippet om forbud mod forskelsbehandling, skal undtagelsen nemlig fortolkes strengt. Selv om den omstændighed at besidde særlige fysiske evner kan anses for at være et regulært og afgørende erhvervsmæssigt krav, som omhandlet i nævnte bestemmelse, med henblik på udøvelsen af erhvervet som pilot i et luftfartsselskab, og selv om det formål, der forfølges med nævnte foranstaltning om at sikre lufttrafiksikkerheden udgør et legitimt mål som omhandlet i samme artikel 4, stk. 1, er fastsættelsen af aldersgrænsen for, hvornår piloter i luftfartsselskaber ikke længere anses for at besidde de fysiske evner til at kunne udøve deres erhverv, til 60 år, imidlertid under sådanne omstændigheder, og henset til nævnte nationale og internationale bestemmelser, et uforholdsmæssigt krav som omhandlet i nævnte artikel 4, stk. 1.\n(jf. præmis 67-69, 72, 75 og 83 samt domskonkl.)\n3. Artikel 6, stk. 1, første afsnit, i direktiv 2000/78 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv skal fortolkes således, at luftfartssikkerhed ikke udgør et legitimt mål som omhandlet i denne bestemmelse.\nSelv om listen over legitime formål i nævnte artikel 6, stk. 1, første afsnit, ikke er udtømmende, er de formål, der kan anses for legitime ifølge denne bestemmelse, og følgelig kan berettige, at princippet om forbud mod forskelsbehandling på grund af alder fraviges, nemlig socialpolitiske formål såsom beskæftigelses-, arbejdsmarkeds- og erhvervsuddannelsespolitiske mål. Et formål som luftfartssikkerhed henhører derfor ikke under de formål, der er omfattet af artikel 6, stk. 1, første afsnit.\n(jf. præmis 80-83 og domskonkl.)\n13. september 2011 (*)\nI sag C-447/09,\nangående en anmodning om præjudiciel afgørelse i henhold til artikel 234 EF, indgivet af Bundesarbeitsgericht (Tyskland) ved afgørelse af 17. juni 2009, indgået til Domstolen den 18. november 2009, i sagen:\nsammensat af præsidenten, V. Skouris, afdelingsformændene A. Tizzano, J.N. Cunha Rodrigues, K. Lenaerts, J.-C. Bonichot, K. Schiemann, D. Šváby samt dommerne R. Silva de Lapuerta, E. Juhász, P. Lindh (refererende dommer), M. Berger, A. Prechal og E. Jarašiūnas,\n– Reinhard Prigge, Michael Fromm og Volker Lambach ved Rechtsanwälte E. Helmig og J. Rodríguez Nieto\n– Deutsche Lufthansa AG ved Rechtsanwältinnen K. Streichardt og C. Kremser-Wolf\n– Irland ved D. O’Hagan, som befuldmægtiget, bistået af D. Keane, SC\n– Europa-Kommissionen ved J. Enegren og V. Kreuschitz, som befuldmægtigede,\n1 Anmodningen om præjudiciel afgørelse vedrører fortolkningen af artikel 2, stk. 5, artikel 4, stk. 1, og artikel 6, stk. 1, i Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (EFT L 303, s. 16).\n2 Anmodningen er blevet indgivet i en tvist mellem, på den ene side, Reinhard Prigge, Michael Fromm og Volker Lambach og, på den anden side, deres arbejdsgiver, Deutsche Lufthansa AG (herefter »Deutsche Lufthansa«), angående den omstændighed, at sagsøgernes ansættelseskontrakter automatisk ophører, når disse fylder 60 år, i medfør af en bestemmelse i en kollektiv overenskomst.\n3 I henhold til artikel 1 i direktiv 2000/78 er formålet med dette direktiv, med henblik på at gennemføre princippet om ligebehandling i medlemsstaterne, at fastlægge en generel ramme for bekæmpelsen af forskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv på grund af religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering.\n4 23., 25. og 36. betragtning til direktivet lyder således:\n»(23) Under meget begrænsede omstændigheder kan ulige behandling retfærdiggøres, når en relevant egenskab, der vedrører religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, udgør et regulært og afgørende erhvervsmæssigt krav, når målet er legitimt, og kravet står i et rimeligt forhold hertil. […]\n(25) Forbuddet mod forskelsbehandling på grund af alder er en afgørende forudsætning for, at de mål, der er fastsat i retningslinjerne for beskæftigelse [som blev godkendt af Det Europæiske Råd i Helsingfors den 10. og 11. december 1999], kan nås, og der kan tilskyndes til diversitet i beskæftigelsen. Ulige behandling på grund af alder kan dog være berettiget under visse omstændigheder og kræver derfor særlige bestemmelser, der kan variere alt efter situationen i medlemsstaterne. Det er afgørende at skelne mellem ulige behandling, der er berettiget, især under hensyn til legitime beskæftigelses-, arbejdsmarkeds- og erhvervsuddannelsespolitiske mål, og forskelsbehandling, der skal forbydes.\n(36) Medlemsstaterne kan overlade det til arbejdsmarkedets parter, efter en fælles anmodning fra disse, at gennemføre dette direktiv for så vidt angår bestemmelser, som henhører under kollektive overenskomster, forudsat at medlemsstaterne træffer de fornødne foranstaltninger for på et hvilket som helst tidspunkt at være i stand til at sikre de resultater, der er foreskrevet i dette direktiv.«\n5 Direktivets artikel 2 med overskriften »Begrebet forskelsbehandling« har følgende ordlyd:\n6 I samme direktivs artikel 3 med overskriften »Anvendelsesområde« præciseres i stk. 1, litra c), at direktivet finder anvendelse både i den offentlige og den private sektor, herunder offentlige organer, på alle personer for så vidt angår bl.a. ansættelses- og arbejdsvilkår, herunder afskedigelse.\n7 Artikel 4 i direktiv 2000/78 med overskriften »Erhvervsmæssige krav« bestemmer i stk. 1:\n8 Direktivets artikel 6 med overskriften »Berettigelse af ulige behandling på grund af alder« bestemmer i stk. 1:\n9 I nævnte direktivs artikel 16 bestemmes:\n»Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at\nb) alle bestemmelser, der strider imod princippet om ligebehandling, og som indgår i kontrakter eller kollektive overenskomster […], erklæres eller kan erklæres ugyldige eller ændres.«\n10 Artikel 18 i direktiv 2000/78 er affattet således:\n»Medlemsstaterne […] kan efter fælles anmodning fra arbejdsmarkedets parter overlade det til dem at gennemføre direktivet for så vidt angår bestemmelser, der henhører under kollektive overenskomster. I så tilfælde sikrer medlemsstaterne, at arbejdsmarkedets parter senest den 2. december 2003 har indført de nødvendige foranstaltninger ad aftalemæssig vej, idet medlemsstaterne er forpligtet til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for til enhver tid at kunne garantere de resultater, der foreskrives i direktivet. […]\nFor at tage hensyn til særlige forhold kan medlemsstaterne om nødvendigt få en yderligere frist på tre år fra den 2. december 2003, dvs. i alt seks år, til at iværksætte dette direktivs bestemmelser om forskelsbehandling på grund af alder og handicap. I så fald underretter de straks Kommissionen. Medlemsstater, der vælger at benytte denne yderligere periode, aflægger hvert år rapport til Kommissionen om, hvilke foranstaltninger de træffer for at bekæmpe forskelsbehandling på grund af alder og handicap, og hvilke fremskridt der er gjort med at gennemføre direktivet. Kommissionen aflægger hvert år rapport til Rådet.«\n11 Forbundsrepublikken Tyskland har gjort brug af denne mulighed med den virkning, at gennemførelsen af direktivets bestemmelser vedrørende forskelsbehandling på grund af alder og handicap skulle være foretaget senest den 2. december 2006 i denne medlemsstat.\nBestemmelser vedrørende piloterhvervet\n12 De internationale bestemmelser vedrørende privatpiloter, erhvervspiloter og piloter i luftfartsselskaber er udarbejdet af en international institution, Joint Aviation Authorities (de fælles luftfartsmyndigheder), hvori Forbundsrepublikken Tyskland deltager. En af disse bestemmelser, Joint Aviation Requirements – Flight Crew Licensing 1 (herefter »JAR-FCL 1«), blev vedtaget den 15. april 2003.\n13 JAR-FCL 1 blev offentliggjort af det tyske forbundsministerium for transport, anlægsarbejder og boligspørgsmål i Bundesanzeiger nr. 80a af 29. april 2003.\n14 Punkt 1.060 i JAR-FCL 1 lyder således:\n»Begrænsninger af certifikatindehaverens rettigheder efter indehaverens fyldte 60. år:\na) Alder 60-64:\nEn certifikatindehaver, der er fyldt 60 år, må ikke fungere som pilot på et luftfartøj i erhvervsmæssig flyvning, medmindre:\n1) vedkommende er medlem af en flerpilotbesætning, og\n2) de øvrige piloter endnu ikke er fyldt 60 år.\nb) Alder 65:\nEn certifikatindehaver, der er fyldt 65 år, må ikke fungere som pilot på et luftfartøj i erhvervsmæssig flyvning.«\n15 § 20, stk. 2, i den tyske bekendtgørelse om de betingelser, der skal opfyldes med hensyn til lufttrafik (Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung), som ændret ved bekendtgørelse om ændring af bestemmelserne i lovgivningen om luftfart vedrørende besætninger (Verordnung zur Änderung luftrechtlicher Vorschriften über Anforderungen an Flugbesatzungen) af 10. februar 2003 (BGBl. 2003 I, s. 182), lyder således:\n»Betingelserne om faglige kvalifikationer og eksaminer med henblik på erhvervelse af et certifikat, rækkevidden, herunder kvalifikationerne, gyldighedsperioden, forlængelse og fornyelse, samt de øvrige betingelser for udvikling af de rettigheder, der er tilknyttet et certifikat eller en kvalifikation, fastsættes i bekendtgørelsen vedrørende ansatte i luftfartssektoren […] [(Verordnung über Luftfahrtpersonal)].«\n16 § 4 i den første bekendtgørelse om gennemførelse af bekendtgørelsen vedrørende ansatte i luftfartssektoren (Erste Durchführungsverordnung zur Verordnung über Luftfahrtpersonal) af 15. april 2003 (Bundesanzeiger nr. 82b af 3. maj 2003) bestemmer følgende:\n»En indehaver af et certifikat som erhvervspilot eller som pilot i et luftfartsselskab, som er udstedt i Forbundsrepublikken Tyskland, eller af et certifikat opnået i henhold til artikel 46, stk. 5, i bekendtgørelsen vedrørende ansatte i luftfartssektoren kan efter det fyldte 60. år og indtil det fyldte 65. år ligeledes udøve de rettigheder, der er tilknyttet dette, i luftfartøjer i erhvervsmæssig flyvning med passagerer, post og/eller fragt, hvis besætning består af mindst en pilot, inden for Forbundsrepublikken Tysklands område.\nEn certifikatindehaver, der er fyldt 65 år, må ikke fungere som pilot på et luftfartøj i erhvervsmæssig flyvning med passagerer, post og/eller fragt.«\nDen kollektive overenskomst nr. 5a\n17 Arbejdsforholdet mellem parterne i hovedsagen er reguleret ved den generelle kollektive overenskomst nr. 5a vedrørende kabinepersonale og piloter i Deutsche Lufthansa i den affattelse, der er gældende fra den 14. januar 2005 (herefter »den kollektive overenskomst nr. 5a«).\n18 § 19, stk. 1, i den kollektive overenskomst nr. 5a har følgende ordlyd:\n»Arbejdsforholdet ophører – uden opsigelse – ved udgangen af den måned, hvori medarbejderen fylder 60 år. […]«\nNationale bestemmelser vedrørende arbejde og ligebehandling\n19 § 14 i lov om deltidsbeskæftigelse og tidsbegrænsede ansættelseskontrakter samt om ændring og ophævelse af arbejdsretlige bestemmelser (Gesetz über Teilzeitarbeit und befristete Arbeitsverträge und zur Änderung und Aufhebung arbeitsrechtlicher Bestimmungen) af 21. december 2000 (BGBl. 2000 I, s. 1966, herefter »TzBfG«) lyder således:\n»(1) En ansættelseskontrakt kan lovligt tidsbegrænses, såfremt dette er objektivt begrundet [...]«\n20 Den almindelige ligebehandlingslov (Allgemeines Gleichbehandlungsgesetz) af 14. august 2006 (BGBl. 2006 I, s. 1897, herefter »AGG«) gennemførte direktiv 2000/78.\n21 AGG’s § 1-3, 7, 8 og 10 er affattet således:\nDenne lov har til formål at forhindre eller afskaffe forskelsbehandling på grund af race, etnisk oprindelse, køn, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering.\n(1) Forskelsbehandling som følge af en af de grunde, der er nævnt i § 1, er forbudt efter denne lov for så vidt angår:\n2. ansættelses- og arbejdsvilkårene, herunder løn- og afskedigelsesvilkår, bl.a. dem, der er fastsat i de kollektive overenskomster og i individuelle ansættelseskontrakter, og de foranstaltninger, der træffes ved gennemførelsen og ophøret af et arbejdsforhold og i tilfælde af forfremmelse.\n§ 3 – Definitioner\n(1) Der foreligger direkte forskelsbehandling, når en person på grund af en af de i § 1 nævnte grunde behandles ringere end en anden person bliver, er blevet eller ville blive behandlet i en tilsvarende situation […]\n§ 7 – Forbud mod forskelsbehandling\n(1) Arbejdstagere må ikke forskelsbehandles på grund af en af de i § 1 nævnte grunde […]\n(2) Aftalebestemmelser, som er i strid med det i stk. 1 nævnte forbud mod forskelsbehandling, er ugyldige.\n§ 8 – Tilladelse til ulige behandling på grund af erhvervsmæssigt krav\n(1) En ulige behandling af en af de i § 1 anførte grunde er tilladt, hvis den pågældende egenskab på grund af karakteren af bestemte erhvervsaktiviteter eller den sammenhæng, hvori sådanne aktiviteter udøves, udgør et regulært og afgørende erhvervsmæssigt krav, forudsat at målet er legitimt, og at kravet står i rimeligt forhold hertil.\n(1) Uanset § 8 er ulige behandling på grund af alder også tilladt, når den er objektivt og rimeligt begrundet i et legitimt formål. Midlerne til at opfylde det pågældende formål skal være hensigtsmæssige og nødvendige. Sådanne former for ulige behandling kan navnlig omfatte følgende:\n22 Reinhard Prigge, Michael Fromm og Volker Lambach har i adskillige år været ansat i Deutsche Lufthansa, først som piloter og dernæst som luftkaptajner.\n23 Deres ansættelseskontrakter ophørte i henholdsvis 2006 og 2007, da de fyldte 60 år, i henhold til § 19, stk. 1, i den kollektive overenskomst nr. 5a.\n24 Sagsøgerne i hovedsagen, som er af den opfattelse, at de var genstand for en forskelsbehandling på grund af alder i strid med direktiv 2000/78 og med AGG, anlagde sag ved Arbeitsgericht Frankfurt am Main med påstand om, at denne ret fastslår, at deres arbejdsforhold med Deutsche Lufthansa ikke ophørte ved udgangen af den måned, hvori de fyldte 60 år, og med påstand om, at det fastslås, at deres ansættelseskontrakter fortsat er gældende.\n25 Arbeitsgericht Frankfurt am Main frifandt sagsøgte, og Landesarbeitsgericht Hessen forkastede sagsøgernes appel. Sagsøgerne iværksatte herefter »revisionsanke« ved Bundesarbeitsgericht.\n26 Denne ret har anført, at den indtil ikrafttrædelsen af AGG var af den opfattelse, at bestemmelser såsom § 19, stk. 1, i den kollektive overenskomst nr. 5a var gyldige. For så vidt som TzBfG’s § 14, stk. 1, gør det muligt at begrænse en ansættelseskontrakts varighed, såfremt dette er objektivt begrundet, var retten nemlig af den opfattelse, at en i en kollektiv overenskomst fastsat aldersgrænse ligeledes kunne være objektivt begrundet som omhandlet i nævnte § 14, stk. 1.\n27 Bundesarbeitsgericht er af den opfattelse, at arbejdsmarkedets parter i medfør af princippet om aftalefrihed på arbejdsmarkedet og i medfør af den frihed, som disse har ved udøvelsen af deres normative beføjelse, kan fastsætte bestemmelser, som begrænser varigheden af ansættelseskontrakter ved fastsættelse af en aldersgrænse. Eftersom denne normative beføjelse deles med staten, har denne imidlertid påbudt, at en begrænsning af ansættelseskontrakternes varighed skal være objektivt begrundet. Arbejdsmarkedets parter råder imidlertid over et skøn ved definitionen af denne objektive begrundelse. Det følger af disse principper, at fastsættelsen af en aldersgrænse på 60 år for piloter i Deutsche Lufthansa henhørte under arbejdsmarkedets parters kompetence.\n28 Bortset fra det tilfælde, hvor aldersgrænsen er baseret på lønmodtagerens mulighed for at opnå en alderspension, er den forelæggende ret af den opfattelse, at en begrænsning af ansættelseskontraktens varighed i forhold til lønmodtagerens alder kun er berettiget, når en overskridelse af en bestemt alder udgør en risiko som følge af de af lønmodtageren udøvede aktiviteter. Denne betingelse er opfyldt for så vidt angår piloter. Aldersgrænsen for piloter sikrer ikke blot, at aktiviteten udføres korrekt, men sikrer ligeledes, at der sker en beskyttelse af liv og sundhed for så vidt angår besætningen, passagererne og de personer, der bor i de områder, der overflyves. Alderen er objektivt forbundet med en forringelse af de fysiske evner.\n29 Den omstændighed, at internationale og nationale bestemmelser samt andre kollektive overenskomster ikke totalt forbyder, men indskrænker sig til at begrænse udøvelsen af piloterhvervet efter det fyldte 60. år, bestyrker opfattelsen af, at udøvelsen af dette erhverv efter denne alder udgør en risiko. Ved at fastsætte aldersgrænsen til 60 år har arbejdsmarkedets parter holdt sig inden for deres normative beføjelse.\n30 Bundesarbeitsgericht er af den opfattelse, at den omstændighed, at andre kollektive overenskomster, som gælder for piloterne i andre selskaber inden for den koncern, som Deutsche Lufthansa tilhører, ikke fastsætter en aldersgrænse på 60 år, ikke rejser tvivl om lighedsprincippet. Disse andre overenskomster er nemlig blevet forhandlet af andre arbejdsmarkedsparter og for andre virksomheder.\n31 Bundesarbeitsgericht er i tvivl om, hvorvidt en fortolkning i overensstemmelse med EU-retten af TzBfG’s § 14, stk. 1, efter ikrafttrædelsen af direktiv 2000/78 og AGG har den virkning, at aldersgrænsen på 60 år for piloterne i Deutsche Lufthansa bliver ugyldig.\n32 Ifølge denne ret indeholder § 19, stk. 1, i den kollektive overenskomst nr. 5a en direkte forskelsbehandling på grund af alder. Retten finder, at det tilstræbte formål med begrænsningen af piloternes alder til 60 år er at sikre luftfartssikkerheden. Retten stiller derfor spørgsmålet, om denne ulige behandling er i strid med dette direktiv og/eller med EU-rettens generelle principper, eller om dette ikke er tilfældet.\n33 For det første stiller den forelæggende ret spørgsmålet, om den aldersgrænse, der er fastsat i § 19, stk. 1, i den kollektive overenskomst nr. 5a, falder ind under nævnte direktivs anvendelsesområde. Denne foranstaltning, som er baseret på et mål om lufttrafiksikkerhed, er nemlig nødvendig af hensyn til den offentlige sikkerhed som omhandlet i samme direktivs artikel 2, stk. 5. Bundesarbeitsgericht er imidlertid i tvivl om, hvorvidt kollektive overenskomster kan udgøre »foranstaltninger fastsat ved national lovgivning« som omhandlet i denne bestemmelse.\n34 For det andet, og i tilfælde af, at aldersbegrænsningsforanstaltningen falder ind under anvendelsesområdet for direktiv 2000/78, stiller denne ret spørgsmålet, om formålet vedrørende lufttrafiksikkerhed vil kunne indgå blandt de formål, der er omfattet af dette direktivs artikel 6, stk. 1. Retten har bemærket, at Domstolen ved fortolkningen af denne bestemmelse indtil videre kun har taget stilling til foranstaltninger, som forfølger socialpolitiske formål, uden udtrykkeligt at tage stilling til foranstaltninger, som forfølger andre formål. Hvis formålet om at sikre lufttrafiksikkerheden indgår blandt de formål, der er omfattet af nævnte direktivs artikel 6, stk. 1, skal det undersøges, om begrænsningen af piloternes alder til 60 år er hensigtsmæssig og nødvendig til opfyldelse af dette formål.\n35 Endelig stiller Bundesarbeitsgericht for det tredje spørgsmålet, om begrænsningen af piloternes alder vil kunne være berettiget i medfør af artikel 4, stk. 1, i direktiv 2000/78. Hensynet til luftfartssikkerheden vil nemlig kunne udgøre et legitimt formål, som berettiger til fastsættelse af et erhvervsmæssigt krav, der er knyttet til alderen. I dette tilfælde stiller retten spørgsmålet, om aldersbegrænsningen kan fastsættes af arbejdsmarkedets parter inden for rammerne af en kollektiv overenskomst, eller om aldersbegrænsningen henhører under statens lovgivningsbeføjelse. Den forelæggende ret har i denne forbindelse bemærket, at den nationale lovgivning indskrænker sig til at begrænse udøvelsen af piloterhvervet mellem 60 og 65 år, uden at forbyde udøvelsen heraf.\n36 På denne baggrund har Bundesarbeitsgericht besluttet at udsætte sagen og forelægge Domstolen følgende præjudicielle spørgsmål:\n»Skal artikel 2, stk. 5, artikel 4, stk. 1 og/eller artikel 6, stk. 1, i […] direktiv 2000/78[…] og/eller det almindelige fællesskabsretlige princip om forbud mod forskelsbehandling på grund af alder fortolkes således, at de er til hinder for bestemmelser i national ret, der af hensyn til luftfartssikkerheden anerkender en overenskomstmæssig aldersgrænse på 60 år for piloter?«\n37 Med henblik på at besvare det stillede spørgsmål skal det indledningsvis undersøges, dels om bestemmelsen i den i hovedsagen omhandlede kollektive overenskomst falder ind under dette direktivs anvendelsesområde og indeholder en ulige behandling på grund af alder, dels om nævnte direktiv skal fortolkes således, at det er til hinder for, at ulige behandling på grund af alder indeholdes i bestemmelser i kollektive overenskomster såsom den i hovedsagen omhandlede overenskomst.\n38 Hvad angår anvendelsen af direktiv 2000/78 bemærkes, at Domstolen har anerkendt, at der gælder et princip om forbud mod forskelsbehandling på grund af alder, der skal anses for et almindeligt EU-retligt princip, og som er konkretiseret i direktiv 2000/78 inden for området for beskæftigelse og erhverv (jf. i denne retning dom af 19.1.2010, sag C-555/07, Kücükdeveci, endnu ikke trykt i Samling af Afgørelser, præmis 21). Forbuddet mod enhver forskelsbehandling bl.a. på grund af alder er inkorporeret i artikel 21 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (herefter »chartret«), der fra den 1. december 2009 har samme juridiske værdi som traktaterne.\n39 I øvrigt fremgår det såvel af direktivets titel og præambel som dets indhold og formål, at det tilsigter at fastlægge en generel ramme med henblik på at sikre enhver person ligebehandling »med hensyn til beskæftigelse og erhverv«, idet vedkommende tildeles en effektiv beskyttelse mod forskelsbehandling af en af de i artikel 1 anførte grunde, herunder alder (jf. dom af 12.10.2010, sag C-499/08, Ingeniørforeningen i Danmark, endnu ikke trykt i Samling af Afgørelser, præmis 19).\n40 Det følger af nævnte direktivs artikel 3, stk. 1, litra c), at dette finder anvendelse både i den offentlige og den private sektor, herunder offentlige organer, på alle personer for så vidt angår bl.a. ansættelses- og arbejdsvilkår, herunder afskedigelse.\n41 Med bestemmelsen om, at piloternes arbejdsforhold ophører – uden opsigelse – ved udgangen af den måned, hvori disse fylder 60 år, vedrører artikel 19, stk. 1, i den kollektive overenskomst nr. 5a disse arbejdstageres ansættelsesvilkår som omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra c), i direktiv 2000/78. Sidstnævnte finder derfor anvendelse i situationer som den, der har givet anledning til den tvist, der verserer for den forelæggende ret.\n42 Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt den i hovedsagen omhandlede foranstaltning medfører en forskelsbehandling på grund af alder som omhandlet i artikel 2, stk. 1, i direktiv 2000/78, bemærkes, at ifølge denne bestemmelses ordlyd »betyder princippet om ligebehandling, at ingen må udsættes for nogen form for direkte eller indirekte forskelsbehandling af nogen af de i [direktivets] artikel 1 anførte grunde«. I direktivets artikel 2, stk. 2, litra a), præciseres det, at der i henhold til stk. 1 foreligger direkte forskelsbehandling, hvis en person af en af de i direktivets artikel 1 anførte grunde behandles ringere, end en anden i en tilsvarende situation bliver behandlet.\n43 I det foreliggende tilfælde fastsætter artikel 19, stk. 1, i den kollektive overenskomst nr. 5a, at arbejdsforholdet for en pilot i Deutsche Lufthansa, som henhører under nævnte kollektive overenskomst, ophører automatisk, når denne fylder 60 år.\n44 En sådan pilot befinder sig imidlertid i en situation, der er sammenlignelig med situationen for en pilot, der er yngre end ham, og som udøver samme aktivitet for samme luftfartselskab og/eller henhører under samme overenskomst. Den første pilot, hvis kontrakt ophører automatisk, når han fylder 60 år, behandles ringere som følge af hans alder end den anden.\n45 Det følger heraf, at den i hovedsagen omhandlede foranstaltning indfører en ulige behandling, der er direkte baseret på alder som omhandlet i artikel 1, sammenholdt med artikel 2, stk. 2, litra a), i direktiv 2000/78.\n46 Det bemærkes, at den omstændighed, at de nationale bestemmelser, i det foreliggende tilfælde – ifølge oplysningerne fra den forelæggende ret – TzBfG’s artikel 14, stk. 1, af objektive grunde kan tillade, at det i en kollektiv overenskomst fastsættes, at ansættelseskontrakterne automatisk ophører ved en bestemt alder, ikke fritager den pågældende kollektive overenskomst fra forpligtelsen til at være i overensstemmelse med EU-retten og, nærmere bestemt, med direktiv 2000/78 (jf. i denne retning dom af 12.10.2010, sag C-45/09, Rosenbladt, endnu ikke trykt i Samling af Afgørelser, præmis 53).\n47 Den i chartrets artikel 28 fastsatte ret til at føre kollektive forhandlinger skal nemlig inden for EU-rettens anvendelsesområde udøves i overensstemmelse med denne (jf. i denne retning dom af 11.12.2007, sag C-438/05, International Transport Workers’ Federation og Finnish Seamen’s Union, den såkaldte »Viking Line«-dom, Sml. I, s. 10779, præmis 44, og af 18.12.2007, sag C-341/05, Laval un Partneri, Sml. I, s. 11767, præmis 91).\n48 Når arbejdsmarkedets parter vedtager foranstaltninger, som falder ind under anvendelsesområdet for direktiv 2000/78, der inden for området for beskæftigelse og erhverv konkretiserer princippet om forbud mod forskelsbehandling på grund af alder, skal de følgelig handle i overensstemmelse med dette direktiv (jf. i denne retning dom af 27.10.1993, sag C-127/92, Enderby, Sml. I, s. 5535, præmis 22).\n49 Det fremgår således klart af artikel 16, stk. 1, litra b), i direktiv 2000/78, at de kollektive overenskomster, i lighed med love og administrative bestemmelser, skal overholde det ved direktivet gennemførte princip.\n50 Da den forelæggende ret har anmodet Domstolen om at fortolke artikel 2, stk. 5, artikel 4, stk. 1, og artikel 6, stk. 1, i direktiv 2000/78, skal bestemmelsen i den i hovedsagen omhandlede overenskomst undersøges successivt i forhold til hver af disse bestemmelser og det eller de formål, der tilstræbes med denne foranstaltning.\n51 Det fremgår af den forelæggende rets forklaringer, at arbejdsmarkedets parter har fastsat det automatiske ophør af piloternes ansættelseskontrakter, når disse fylder 60 år, med det formål at sikre luftfartssikkerheden. Den tyske regering har i sine indlæg anført, at den mellem arbejdsmarkedets parter aftalte aldersgrænse er nødvendig for at beskytte sundheden. Den omstændighed at udelukke piloter over 60 år fra lufttrafik gør det nemlig muligt at imødegå risikoen for ulykker samt at beskytte sundheden for så vidt angår piloterne, passagererne og beboerne i de zoner, der overflyves. Det er i lyset af disse betragtninger, at direktiv 2000/78 skal fortolkes.\nOm fortolkningen af artikel 2, stk. 5, i direktiv 2000/78\n52 Artikel 2 i direktiv 2000/78 med overskriften »Begrebet forskelsbehandling« har til formål at fastlægge princippet om ligebehandling i dette direktivs betydning. I henhold til nævnte artikel 2, stk. 1, betyder dette princip, at ingen må udsættes for nogen form for direkte eller indirekte forskelsbehandling af nogen af de i nævnte direktivs artikel 1 anførte grunde.\n53 Artikel 2, stk. 2-4, i direktiv 2000/78 fastlægger den adfærd, der anses for at være forskelsbehandling som defineret i dette direktivs artikel 2, stk. 1.\n54 I henhold til artikel 2, stk. 5, i nævnte direktiv »berører [sidstnævnte] ikke foranstaltninger fastsat ved national lovgivning, som i et demokratisk samfund er nødvendige af hensyn til den offentlige sikkerhed, den offentlige orden, for at forebygge forbrydelse, for at beskytte sundheden eller for at beskytte andres rettigheder og friheder«.\n55 Med vedtagelsen af denne bestemmelse har EU-lovgiver med hensyn til beskæftigelse og erhverv ønsket at imødegå og afgøre en konflikt mellem, på den ene side, princippet om ligebehandling og, på den anden side, nødvendigheden af at sikre den offentlige orden, sikkerhed og sundhed, at forebygge forbrydelse samt at beskytte individuelle rettigheder og friheder, hvilket er af afgørende betydning for, at et demokratisk samfund kan fungere. EU-lovgiver har bestemt, at principperne i direktiv 2000/78 i visse tilfælde, som er opregnet i sidstnævnte direktivs artikel 2, stk. 5, ikke finder anvendelse på foranstaltninger, der indeholder ulige behandling af en af de grunde, der er fastsat i dette direktivs artikel 1, dog på den betingelse, at disse foranstaltninger er »nødvendige« med henblik på gennemførelsen af førnævnte formål.\n56 Eftersom nævnte artikel 2, stk. 5, indfører en undtagelse til princippet om forbud mod forskelsbehandling, skal den i øvrigt fortolkes strengt. Denne bestemmelses ordlyd fører ligeledes til en sådan konklusion (jf. i denne retning dom af 12.1.2010, sag C-341/08, Petersen, Sml. I, s. 47, præmis 60).\n57 Det må derfor undersøges, dels om luftfartssikkerheden indgår blandt de formål, der er opregnet i artikel 2, stk. 5, i direktiv 2000/78, dels om artikel 19, stk. 1, i den kollektive overenskomst nr. 5a udgør en foranstaltning fastsat ved national lovgivning som omhandlet i samme bestemmelse.\n58 Hvad angår luftfartssikkerhed er foranstaltninger, som har til formål at undgå flyulykker ved kontrol af piloternes egnethed og fysiske evner, således at menneskelige fejl ikke forårsager disse ulykker, unægteligt foranstaltninger, der kan sikre den offentlige sikkerhed som omhandlet i artikel 2, stk. 5, i direktiv 2000/78.\n59 Hvad angår spørgsmålet, om en foranstaltning vedtaget ved en kollektiv aftale kan udgøre en foranstaltning fastsat ved national lovgivning, bemærkes, således som generaladvokaten har anført i punkt 51 i forslaget til afgørelse, at EU-lovgiver i artikel 2, stk. 5, i direktiv 2000/78 har henvist til foranstaltninger fastsat ved »national lovgivning«, mens såvel artikel 4, stk. 1, som artikel 6, stk. 1, i dette direktiv ikke henviser til noget præcist retligt instrument.\n60 Domstolen har allerede fastslået, at arbejdsmarkedets parter ikke er offentligretlige enheder (jf. for så vidt angår artikel 3, stk. 10, i Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 96/71/EF af 16.12.1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser (EFT 1997 L 18, s. 1) dommen i sagen Laval un Partneri, præmis 84).\n61 Denne betragtning forhindrer imidlertid ikke medlemsstaterne i ved bemyndigelsesregler at tillade arbejdsmarkedets parter at vedtage foranstaltninger som omhandlet i artikel 2, stk. 5, i direktiv 2000/78 på områder omfattet af denne bestemmelse, der henhører under kollektive aftaler. Disse bemyndigelsesregler skal være tilstrækkeligt præcise med henblik på at sikre, at nævnte foranstaltninger overholder de i nævnte artikel 2, stk. 5, fastsatte krav.\n62 Hvad angår den i hovedsagen omhandlede foranstaltning har arbejdsmarkedets parter været af den opfattelse, at det var nødvendigt at begrænse piloternes mulighed for at udøve deres aktiviteter til disses fyldte 60. år af hensyn til sikkerheden for passagererne og for beboerne i de områder, der overflyves, men også af hensyn til piloternes egen sundhed og sikkerhed. Denne foranstaltning tilstræber formål, som knytter sig til den offentlige sikkerhed og beskyttelse af sundheden, og henhører under kollektive aftaler.\n63 Som anført i denne doms præmis 14 og 16, var det ifølge de nationale og internationale bestemmelser imidlertid ikke nødvendigt at forbyde piloter at udøve deres aktiviteter, efter at de var fyldt 60 år, men blot at begrænse denne udøvelse. Følgelig var det forbud mod at flyve efter denne alder, som er indeholdt i den i hovedsagen omhandlede foranstaltning, ikke nødvendig med henblik på gennemførelsen af det tilstræbte formål.\n64 Det følger af disse betragtninger, at artikel 2, stk. 5, i direktiv 2000/78 skal fortolkes således, at medlemsstaterne ved bemyndigelsesregler kan tillade arbejdsmarkedets parter at vedtage foranstaltninger som omhandlet i nævnte artikel 2, stk. 5, på områder omfattet af denne bestemmelse, som henhører under kollektive aftaler, og på betingelse af, at disse bemyndigelsesregler er tilstrækkeligt præcise med henblik på at sikre, at nævnte foranstaltninger overholder de i nævnte artikel 2, stk. 5, fastsatte krav. En foranstaltning som den i hovedsagen omhandlede, som fastsætter aldersgrænsen for, hvornår piloter ikke længere kan udøve deres erhverv, til 60 år, mens nationale og internationale bestemmelser fastsætter denne alder til 65 år, er ikke en foranstaltning, der er nødvendig af hensyn til den offentlige sikkerhed og for at beskytte sundheden som omhandlet i nævnte artikel 2, stk. 5.\nOm fortolkningen af artikel 4, stk. 1, i direktiv 2000/78\n65 I henhold til artikel 4, stk. 1, i direktiv 2000/78 »kan medlemsstaterne bestemme, at ulige behandling, som er baseret på en egenskab, der har forbindelse med en eller flere af de i [dette direktivs] artikel 1 anførte grunde, ikke udgør forskelsbehandling, hvis den pågældende egenskab på grund af karakteren af bestemte erhvervsaktiviteter eller den sammenhæng, hvori sådanne aktiviteter udøves, udgør et regulært og afgørende erhvervsmæssigt krav, forudsat at målet er legitimt, og at kravet står i rimeligt forhold hertil«.\n66 Det fremgår af denne bestemmelses ordlyd, at den ulige behandling for ikke at udgøre forskelsbehandling skal være baseret på en egenskab, der har forbindelse med en eller flere af de i artikel 1 i direktiv 2000/78 anførte grunde, og denne egenskab skal udgøre et »regulært og afgørende« erhvervsmæssigt krav. Domstolen har fastslået, at det er en egenskab, som er knyttet til begrundelsen for den ulige behandling, som skal udgøre et regulært og afgørende erhvervsmæssigt krav, og ikke begrundelsen i sig selv (jf. dom af 12.1.2010, sag C-229/08, Wolf, Sml. I, s. 1, præmis 35).\n67 For så vidt angår piloter i luftfartsselskaber er det afgørende, at de bl.a. besidder særlige fysiske evner, for så vidt som manglende fysiske evner for dette erhverv kan have vidtrækkende konsekvenser. Det er ligeledes ubestrideligt, at disse evner svækkes med alderen (jf. i denne retning, for så vidt angår erhvervet som brandmand, Wolf-dommen, præmis 41). Heraf følger, at den omstændighed at besidde særlige fysiske evner kan anses for at være et »regulært og afgørende erhvervsmæssigt krav«, som omhandlet i artikel 4, stk. 1, i direktiv 2000/78, med henblik på udøvelsen af erhvervet som pilot i et luftfartsselskab, og at besiddelsen af sådanne evner er knyttet til alderen.\n68 Hvad angår det formål, der forfølges med foranstaltningen, har den forelæggende ret, således som det er præciseret i denne doms præmis 51, oplyst, at arbejdsmarkedets parter har aftalt, at piloternes ansættelseskontrakter ophører automatisk, når disse fylder 60 år, med det formål at sikre lufttrafiksikkerheden.\n69 Et sådant formål udgør et legitimt mål som omhandlet i artikel 4, stk. 1, i direktiv 2000/78.\n70 Det må ligeledes undersøges, om arbejdsmarkedets parter ved at beslutte, at det er fra det tidspunkt, hvor piloter i luftfartsselskaber fylder 60 år, at disse ikke længere har fysiske evner til at udøve deres erhverv, har fastsat et krav, som står i rimeligt forhold hertil.\n71 I denne forbindelse bemærkes, at det i 23. betragtning til direktiv 2000/78 præciseres, at ulige behandling »under meget begrænsede omstændigheder« kan retfærdiggøres, når en relevant egenskab, der bl.a. vedrører alder, udgør et regulært og afgørende erhvervsmæssigt krav.\n72 For så vidt som artikel 4, stk. 1, i direktiv 2000/78 tillader at fravige princippet om forbud mod forskelsbehandling, skal undtagelsen i øvrigt fortolkes strengt (jf. analogt, for så vidt angår forskelsbehandling på grundlag af køn, dom af 15.5.1986, sag 222/84, Johnston, Sml. s. 1651, præmis 36, og af 26.10.1999, sag C-273/97, Sirdar, Sml. I, s. 7403, præmis 23, samt, for så vidt angår artikel 2, stk. 5, i direktiv 2000/78, i denne retning, Petersen-dommen, præmis 60).\n73 Som anført i denne doms præmis 14 og 16, foreskriver såvel de nationale som internationale bestemmelser imidlertid, at piloterne har mulighed for at fortsætte med at udøve deres aktiviteter med visse begrænsninger mellem 60 og 65 år. De nationale og internationale myndigheder er således af den opfattelse, at piloter, indtil disse fylder 65 år, har de fysiske evner til at flyve, selv om de mellem 60 og 65 år kun kan gøre dette som medlem af en besætning, hvoraf de øvrige piloter er under 60 år.\n74 Arbejdsmarkedets parter har for deres vedkommende været af den opfattelse, at piloter, som er omfattet af den kollektive overenskomst nr. 5a, efter at være fyldt 60 år ikke længere kan udøve deres aktiviteter, selv med visse begrænsninger. Grundene til, at disse piloter ikke længere anses for at besidde de fysiske evner til at flyve, når disse fylder 60 år, fremgår i øvrigt hverken af sagsakterne eller af de indlæg, der er fremlagt for Domstolen.\n75 Ved at fastsætte aldersgrænsen for, hvornår piloter i luftfartsselskaber, der er omfattet af den kollektive overenskomst nr. 5a, ikke længere anses for at besidde de fysiske evner til at kunne udøve deres erhverv, til 60 år, mens nationale og internationale bestemmelser på visse betingelser tillader udøvelsen af denne aktivitet indtil 65 års-alderen, har arbejdsmarkedets parter pålagt nævnte piloter et uforholdsmæssigt krav som omhandlet i artikel 4, stk. 1, i direktiv 2000/78.\n76 Det følger af disse betragtninger, at artikel 4, stk. 1, i direktiv 2000/78 skal fortolkes således, at den er til hinder for en bestemmelse i en kollektiv overenskomst som den i hovedsagen omhandlede, som fastsætter aldersgrænsen for, hvornår piloter ikke længere anses for at have de fysiske evner til at udøve deres erhverv, til 60 år, mens nationale og internationale bestemmelser fastsætter denne alder til 65 år.\nOm fortolkningen af artikel 6, stk. 1, i direktiv 2000/78\n77 Artikel 6, stk. 1, første afsnit, i direktiv 2000/78 bestemmer, at en ulige behandling på grund af alder ikke udgør forskelsbehandling, hvis den er objektivt og rimeligt begrundet i et legitimt formål inden for rammerne af den nationale ret, bl.a. legitime beskæftigelses-, arbejdsmarkeds- og erhvervsuddannelsespolitiske mål, og hvis midlerne til at opfylde det pågældende formål er hensigtsmæssige og nødvendige.\n78 Som præciseret i denne doms præmis 51 og 68, har den forelæggende ret oplyst, at arbejdsmarkedets parter har fastsat det automatiske ophør af piloternes ansættelseskontrakter, når disse fylder 60 år, med det formål at sikre luftfartssikkerheden.\n79 Det skal undersøges, om et sådant formål er et legitimt formål som omhandlet i artikel 6, stk. 1, første afsnit, i direktiv 2000/78.\n80 I denne forbindelse bemærkes, at de i denne bestemmelse opregnede legitime formål er knyttet til beskæftigelses-, arbejdsmarkeds- og erhvervsuddannelsespolitik, selv om listen ikke er udtømmende.\n81 Domstolen har således fastslået, at de formål, der kan anses for »legitime« ifølge nævnte artikel 6, stk. 1, første afsnit, og som følge heraf kan berettige, at princippet om forbud mod forskelsbehandling på grund af alder fraviges, er socialpolitiske formål såsom beskæftigelses-, arbejdsmarkeds- og erhvervsuddannelsespolitiske mål (jf. dom af 5.3.2009, sag C-388/07, Age Concern England, Sml. I, s. 1569, præmis 46, og af 18.6.2009, sag C-88/08, Hütter, Sml. I, s. 5325, præmis 41).\n82 Det fremgår af disse omstændigheder som helhed, at et formål som luftfartssikkerhed ikke henhører under de formål, der er omfattet af artikel 6, stk. 1, første afsnit, i direktiv 2000/78.\n83 På baggrund af det anførte skal det forelagte spørgsmål besvares på følgende måde:\n– Artikel 2, stk. 5, i direktiv 2000/78 skal fortolkes således, at medlemsstaterne ved bemyndigelsesregler kan tillade arbejdsmarkedets parter at vedtage foranstaltninger som omhandlet i nævnte artikel 2, stk. 5, på områder omfattet af denne bestemmelse, som henhører under kollektive aftaler, og på betingelse af, at disse bemyndigelsesregler er tilstrækkeligt præcise med henblik på at sikre, at nævnte foranstaltninger overholder de i nævnte artikel 2, stk. 5, fastsatte krav. En foranstaltning som den i hovedsagen omhandlede, der fastsætter aldersgrænsen for, hvornår piloter ikke længere kan udøve deres erhverv, til 60 år, mens nationale og internationale bestemmelser fastsætter denne alder til 65 år, er ikke en foranstaltning, der er nødvendig af hensyn til den offentlige sikkerhed og for at beskytte sundheden som omhandlet i nævnte artikel 2, stk. 5.\n– Artikel 4, stk. 1, i direktiv 2000/78 skal fortolkes således, at den er til hinder for en bestemmelse i en kollektiv overenskomst som den i hovedsagen omhandlede, der fastsætter aldersgrænsen for, hvornår piloter ikke længere anses for at have de fysiske evner til at udøve deres erhverv, til 60 år, mens nationale og internationale bestemmelser fastsætter denne alder til 65 år.\n– Artikel 6, stk. 1, første afsnit, i direktiv 2000/78 skal fortolkes således, at luftfartssikkerhed ikke udgør et legitimt mål som omhandlet i artikel 4, stk. 1, i direktiv 2000/78.\nArtikel 2, stk. 5, i Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv skal fortolkes således, at medlemsstaterne ved bemyndigelsesregler kan tillade arbejdsmarkedets parter at vedtage foranstaltninger som omhandlet i nævnte artikel 2, stk. 5, på områder omfattet af denne bestemmelse, som henhører under kollektive aftaler, og på betingelse af, at disse bemyndigelsesregler er tilstrækkeligt præcise med henblik på at sikre, at de pågældende foranstaltninger overholder de i nævnte artikel 2, stk. 5, fastsatte krav. En foranstaltning som den i hovedsagen omhandlede, som fastsætter aldersgrænsen for, hvornår piloter ikke længere kan udøve deres erhverv, til 60 år, mens nationale og internationale bestemmelser fastsætter denne alder til 65 år, er ikke en foranstaltning, der er nødvendig af hensyn til den offentlige sikkerhed og for at beskytte sundheden som omhandlet i nævnte artikel 2, stk. 5.\nArtikel 4, stk. 1, i direktiv 2000/78 skal fortolkes således, at den er til hinder for en bestemmelse i en kollektiv overenskomst som den i hovedsagen omhandlede, som fastsætter aldersgrænsen for, hvornår piloter ikke længere anses for at have de fysiske evner til at udøve deres erhverv, til 60 år, mens nationale og internationale bestemmelser fastsætter denne alder til 65 år.\nArtikel 6, stk. 1, første afsnit, i direktiv 2000/78 skal fortolkes således, at luftfartssikkerhed ikke udgør et legitimt mål som omhandlet i artikel 4, stk. 1, i direktiv 2000/78.


Mere dagpenge-kritik: Job-effekt er skønmaleri\nNyheder Skrevet af Administrator | 18.09.14 | 08:12\nMere end hver femte, som er faldet ud af dagpengesystemet, er kommet i job igen. Sådan lyder det officielle tal, som politikere og meningsdannere bruger til at bestemme situationens alvor.\nMen myndighedernes egne tal bidrager til et skønmaleri af situationen for over 8000 af de 41.000 personer, som har opbrugt retten til dagpenge fra januar 2013 til maj 2014.\nDet mener A-Kassernes Samvirke ifølge Avisen.dk.\nDet kræver nemlig kun én times lønnet beskæftigelse, før man bliver registreret som om, man er i job.\n- Det betyder jo, at der er en ukendt andel, som kun har deltidsjob eller måske bare har haft en weekendvagt som afløser. Det ved vi ikke en dyt om. Problemet er, at det i dele af den offentlige debat bliver opfattet, som om de nu er på den grønne gren, siger Verner Sand Kirk, direktør for A-Kassernes Samvirke, til Avisen.dk.\nStyrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering bekræfter, at man blot skal have mindst én times lønnet ansættelse i løbet af en måned, hvor man ikke samtidig har modtaget offentlige ydelser, for at havne i kategorien "beskæftiget".\nStyrelsen gør dog opmærksom på, at ydelser trumfer løn i statistikken. Det vil sige, at personer i job ikke vil blive registreret, som om de er i job, hvis de for eksempel har modtaget arbejdsmarkedsydelse bare en enkelt dag i løbet af måneden.\nGruppeformand hos De Radikale, Camilla Hersom, ser gerne, at tallene bliver bedre udpenslet, så det bliver mere tydeligt, hvad der bliver af folk.\n- Det er jo fuldstændig afgørende for debatten, at der er klarhed omkring, hvad vi diskuterer. Vi har behov for at være meget præcise omkring, hvordan det går med de mennesker, som mister deres dagpengeret, siger hun til Avisen.dk.


Serigrafi - Weekendkursus\nSerigrafi er en trykteknik med en trykramme, som kan lave aftryk med maling/farve på alle slags flader. Serigrafisk tryk/produktion er oftest forbundet med en del investeringer i materialer og forberedelsestid, men her lærer du en professionel metode, så du sparer tid og unødvendige ressourcer. Du beholder dine trykrammer efter kurset.\nDu lærer om materialerne og hvordan du udvælger og klargør dine motiver. Samtidig får du god mulighed for at få afprøvet dine egne tryk. På kurset er en samling trykrammer med motiver, tekst og grafik, som du også kan lave trykmed.\nFARVER m.m. Medbring akrylfarve, som kan trykkes på alle flader. Tekstilfarver er velegnet til tøj/tekstil. Skal du male fx på dine lærreder, papir m.m., så medbring også pensler o.l.\nTRYKMATERIALE: løst og opspændt lærred, tekstil og tøj, papir, pap, plastik, glas m.m.\nMOTIVER Kan fylde i alt en A4-side. Motiver er bedst egnet i sort/hvid eller stærk lys/mørk kontrast. Udvælg eksempelvis dine motiver fra fotos, aviser, udklip, tekst etc. i papirformat, eller du kan gemme dit motiv på en USB.\nKøb trykrammer og materialer på kurset.\nHar du flere motiver kan du købe A4-trykrammer med dine egne motiver. Desuden kan du købe serigrafi-materialer, nye/brugte trykrammer og en illustreret håndbog om serigrafi. Betaling kontant på kurset.\nFor spørgsmål er du velkommen til at kontakte din lærer billedkunstneren André Moulin på tlf. 21 90 08 08 og e-mail miller@millerart.dk og mere information om serigrafi på www.MillerArt.dk.\nKurset er oprettet uden offentlige tilskud.\nLør 14.03.2020 10:00-17:50\nSøn 15.03.2020 10:00-17:50\nTelefontid: Man-Fre 9.00 - 15.00


Test: iPhone 5 er en bundsolid topmobil - men hvorfor er Apple n�rig? - PC World\nTest: iPhone 5 er en bundsolid topmobil - men hvorfor er Apple n�rig?\niPhone 5 er f�rst og fremmest hardware-designernes meisterst�ck. P� mange m�der er det en fantastisk telefon. Men Apples n�righed irriterer p� �t punkt.\nL�s mere om: Mobiltelefoni, Mobiltelefoner, Test, Jul 2012\tDen nye iPhone leveres fra starten i sort eller hvid. Nogle brugere af de sorte telefoner har efter f� uger klaget over at malingen p� kanterne skaller af. Den hvide model har ikke de problemer.\nAt st� bag Apples iPhone m� v�re lidt som at v�re en 13-�rig Mozart eller en Albert Einstein i 30'erne: Ens talent, nogle vil sige geni, er nu anerkendt. Det er slut med at overraske. I stedet er forventningerne t�rnh�je, og du kan n�sten kun skuffe.K�erne var m�ske derfor denne gang heller ikke s� lange, fansene havde knap s� meget fr�de i mundvigen og de allerf�rste reaktioner blev ikke skrevet med den slags prosa, som normalt er reserveret for religioners beskrivelser af deres profeter.Det er egentlig en skam. For iPhone 5 er en glimrende telefon hvor Apple har form�et at destillere telefonens essens ned til at levere en strammere designet og teknisk bedre smartphone.Ros til hardwarefolketRosen denne gang skal dog helt og aldeles tildeles Apples hardware-designere, som med 5'eren har form�et at tage et hop, som i denne anmelders �jne er st�rre end nogen tidligere opgradering af iPhone-universet.Det var ogs� p� tide. Den lidt kantede og kluntede 4'er og dens let tunede S-halvf�tter har (for) l�nge virket let bedagede med deres sm�, ikke s�rligt lysst�rke, sk�rme og lidt haltende performance ved surfing. Imens har Android-konkurrenter som Samsung Galaxy S III dr�net derudad med quadcore processorer, gigantiske 4,8 tommer sk�rme og h�je opl�sninger.\nSt�rre og lettere\nBedre, meget bedre, h�reb�ffer\nSoftware: iOS 6 fik en h�rd landing\nL�s mere om: Mobiltelefoni, Mobiltelefoner, Test, Jul 2012\tL�s ogs�\nNyheder: Her er Apples nye vilde priser - s� dyre bliver de nye iPads\nNyheder: Nu kan du igen bruge Google Street View til din iPhone og iPad\nNyheder: Av, av - din nye iPhone stiger i pris\nNyheder: Klager over iPhone 5: Masser af ridser\nGuider & baggrund: Glem iPhone og Android: Her er Windows' supermobiler\nNyheder: Dommen: Det nye iOS 6 er en blandet forn�jelse\nGuider & baggrund: Her er otte hemmelige Siri-kommandoer til iPhone\neVGA GeForce GTX 680 SC Signature+ (2 GB)\n3.199 kr - 3.200 kr


45 kvikteststeder klar i Region Sjælland | TV2 ØST\n08. mar 2021, kl. 09:11\nNye kvikteststeder spredes ud over Region Sjælland, så der maksimalt er 20 kilometer til en corona-test i regionen. Videoen her er fra fredag, hvor TV2 ØST fortalte om de nye, mere skånsomme kviktests, der ikke skal så langt op i næsen som den tidligere model.\nFra mandag i uge 10 åbner Region Sjælland 45 nye kvikteststeder, der skal supplere de stationære PCR-testcentre.\nDet skal være nemt for borgere i Region Sjælland at blive testet for coronavirus. Derfor opruster regionen fra mandag deres testkapacitet med 45 nye kvikteststeder. Alle nye kvikteststeder vil bruge den nye og mere behagelige kviktest, der højst skal tre centimeter op i næsen.\nquote Vi har hele tiden haft fokus på at øge testkapaciteten og samtidig sikre, at det sker tættere og tættere på borgerne\nDe mange nye kvikteststeder skal understøtte sundhedsmyndighedernes anbefaling om, at borgere, som går på arbejde eller i skole, skal lade sig teste to gange om ugen som en forudsætning for, at samfundet kan genåbne.\nRegion Sjælland oplyser, at de nye kvikteststeder som udgangspunkt vil være stationære og have en eller flere faste åbningsdage- og -tider, og at det er muligt at blive testet uden forudgående tidsbestilling.\nHøjst 20 kilometer til test\nDet er de enkelte kommuner, der selv har besluttet placeringen af de nye teststeder. Håbet med denne tilgang er, at kommunerne individuelt kan finde de bedste lokale løsninger, der tilgodeser forskellige grupper.\nDet kan eksempelvis være, at der i nogle områder er behov for skæve åbningstider, der imødekommer håndværkeres og butiksansattes behov, mens der i andre områder er behov for at placere teststederne der, hvor der tidligere har været smitteudbrud.\nSamtidig understreger Heino Knudsen (S), regionrådsformand i Region Sjælland, at nærheden er afgørende, når borgere skal testes. Derfor er regionens plan for test også lagt sådan, at borgere skal have adgang til PCR-test eller kviktest inden for 20 kilometer.\n- Vi har hele tiden haft fokus på at øge testkapaciteten og samtidig sikre, at det sker tættere og tættere på borgerne. Vores indsats med test er en hjørnesten i kampen mod corona og arbejdet med, at samfundet igen kan åbnes, så vi alle kan komme tilbage til det liv, som vi længes efter.\n- Derfor er tilgængelighed og et finmasket net af teststeder også afgørende for, at så mange som muligt løbende bliver testet, siger Heino Knudsen.\nKviktest giver effektiv smitteopsporing\nDe mange nye kvikteststeder skal supplere PCR-testcentrene samt den løbende testindsats, der finder sted af frontpersonalet på plejehjem, i hjemmeplejen, på sociale bosteder samt på skoler og uddannelsessteder, som Region Sjælland og de 17 kommuner samarbejder om.\nHer er kviktestene et vigtigt supplement, fordi de hurtigt giver svar på, om man er smittet eller ej. Med kviktestene kan man altså effektivt få afsløret virus og inddæmmet eventuel smitte ved hjælp af hurtig smitteopsporing.\nTil gengæld kan kviktestene ikke sige noget om, hvilken corona-variant en person er smittet med, og denne viden er især vigtig med de mange nye mutationer, der er ekstra smitsomme. Ved en positiv kviktest skal borgerne derfor altid have udført en PCR-test efterfølgende, da det kun er denne test, der kan afgøre, hvilken virusvariant der er tale om.\nRegion Sjælland har pr. 1. marts fået stillet 50.000 daglige test til rådighed, fordelt på 22.000 PCR-test og 28.000 kviktest. Alle kviktest er af den nye slags, hvor borgerne podes i de ydre næsebor, og podepinden skal derfor ikke lige så langt ind i næsen, som de tidligere kviktest mange fandt ubehagelige.\nAdresser og åbningstider for alle regionens kvikteststeder kan ses her.


Prym Ergonomiske strikkepinde 3,50 mm og mange andre\nShopForsideHobbyStrikPRYM Strikkepinde Ergonomiske 3,50 mm\nPRYM Strikkepinde Ergonomiske\nPRYM Strikkepinde Ergonomiske 3,50 mm antal\nVarenummer (SKU): 4002271903536 Kategorier: Hobby, Jumperpinde, Strik Tag: Prym Nåle & Pinde\nInnovative ergonomiske strikkepinde fra Prym gør det nemmere og mere komfortabelt at strikke. Det lette plastmateriale tynger ikke ned i hånden og er behageligt at strikke med også i lang tid. Den glatte overflade sikrer, at garnet glider let og ubesværet over pindene. De dråbeformede spidser sørger for, at maskerne nemt glider ind i hinanden og ikke deler garnet. Enderne er buede og kan nemt klikkes ind i hinanden, så pindene holdes sammen.


Sundheds- og Ældreministeriet Ny pulje skal gøre plejeboliger mere demensvenlige - sum.dk\nDet skal en pulje på 48 mio. kr. være med til at lave om på. Og sundheds- og ældreministeren håber, at midlerne vil bidrage til at skabe tryggere rammer for flere demente:\n”I dag er alt for få plejeboliger egnede til demente, og det er rigtig ærgerligt. For når boligerne ikke er demensvenlige, så kan det både være med til at gøre beboernes hverdag besværlig, fordi de eksempelvis ikke kan finde rundt, og også betyde, at de bliver utrygge. Derfor håber jeg også, at flere plejeboliger vil blive indrettet til mennesker med demenssygdomme, så de kan leve bedst muligt med deres sygdom”, siger Sophie Løhde.


Ny erhvervskundechef i Andelskassen i Svendborg har stort lokalkendskab og indsigt i virksomhedsdrift | Danske Andelskassers Bank A/S\nNy erhvervskundechef i Andelskassen i Svendborg har stort lokalkendskab og indsigt i virksomhedsdrift\n15.12.2021 07:21:43 CET | Danske Andelskassers Bank A/S\nBente Lassen Nørby kommer senest fra en stilling som erhvervsrådgiver hos Rise Sparekasse og har tidligere arbejdet i blandt andet Jyske Bank og Nordea. Hun har mere end 30 års erfaring inden for bankverdenen på Fyn, primært med rådgivning af erhvervskunder.\n”Som erhvervskundechef lægger jeg stor vægt på at møde kunden i øjenhøjde og have et indgående kendskab til virksomheden. Jeg synes, det er spændende, hvordan jeg som finansiel samarbejdspartner kan bidrage til en virksomheds forretningsplan og strategi, og det er interessant at besøge en virksomhed og følge, hvad de udvikler af aktiviteter og initiativer. Det er vigtigt for mig at have en åben og ærlig dialog for derigennem at skabe langvarige relationer til gavn for begge parter,” siger Bente.\nSammen med resten af teamet i Andelskassen i Svendborg vil Bente arbejde for at sætte banken endnu mere på landkortet i Svendborg og omegn.\n”Jeg glæder mig over at være en del af holdet i Andelskassen i Svendborg og bidrage til bankens videre udvikling. Her er et godt samspil om den enkelte kunde, hvor vi hver især har vores specialer at spille ind med, som giver værdi for kunden,” siger Bente.\nBente bor i Svendborg med sin mand, der er selvstændig. De har sammen tre voksne piger og et barnebarn. I fritiden brænder Bente for gymnastik og er engageret i bestyrelsesarbejde i Svendborg Gymnastikforening, hvor hun også er aktiv gymnast. Hun får energi af at være i bevægelse og hopper derfor også gerne på sin mountainbike og landevejscykel eller i vandet som vinterbader.\n”Det er vigtigt for mig både i min fritid, men også på arbejde at kunne gøre en forskel og bidrage til at sætte nogle aktiviteter og initiativer i gang. Jeg er en person, der bliver motiveret ved at være sammen med andre, og jeg elsker fællesskaber. Her snakker man og lærer nye mennesker at kende, og det giver mig energi, ” fortæller Bente.


Vin godt for nyrerne\nEt glas rødvin i ny og næ kan hindre at du bliver ramt af nyresygdom.\nSkrevet af Redaktionen i Alkohol\nAlt med måde! Men hvis du kan holde dig til et enkelt glas vin om dagen, så er det godt for dine nyrer.\nDet viser en ny undersøgelse, der netop er præsenteret på et møde i den amerikanske National Kidney Foundation, og som er baseret på en ny analyse fra en stor sundheds- og ernæringsundersøgelse.\nI den indgik henved 5.900 mænd og kvinder, der blev udspurgt mellem 2003 og 2006. Omkring 1 ud af 6 havde kronisk nyresygdom. Ca. 40 pct. sagde, at de regelmæssigt drak vin, men kun i moderate mængder, hvilket svarer til mindre end et glas om dagen.\nDe var alle yngre og ikke tilbøjelige til at have hverken diabetes eller forhøjet blodtryk.\nSammenlignet med dem, der aldrig drak, havde de moderate vindrikkere 37 pct. lavere risiko for kronisk nyresygdom end de andre. Af dem, der allerede havde kronisk nyresygdom, havde de moderat drikkende 29 pct. lavere risiko for hjertesygdom end de, der aldrig drak vin.\nForskerne understreger, at vinens gode sider kun gjaldt de moderate vindrikkere og ikke storforbrugerne af vin!


Oprettelse af bogfiler med Adobe InDesign\nOprettelse af bogfiler\nOprettelse af en bogfil\nTilføjelse af dokumenter til en bogfil\nStyring af bogfiler\nKonvertering af bogfiler fra tidligere InDesign-versioner\nNummerering af sider, kapitler og afsnit i en bog\nUdskrivning af en bogfil\nEn bogfil er en samling af dokumenter, der kan dele formater, farveprøver, mastersider og andre elementer. Du kan nummerere siderne i bogens dokumenter fortløbende, udskrive udvalgte dokumenter i en bog eller eksportere dem til PDF. Et dokument kan høre til flere forskellige bogfiler.\nEt af dokumenterne i en bogfil er formatkilden. Som standard er formatkilden det første dokument i en bog, men du kan til enhver tid vælge en ny formatkilde. Når du synkroniserer dokumenter i en bog, erstatter de angivne formater og farveprøver fra formatkilden formater og farveprøver i andre dokumenter i bogen.\nMichael Murphy viser et videoselvstudium om oprettelse af bøger på Grundlæggende om bøger.\nVælg Filer > Nyt > Bog.\nIndtast et navn på bogen, angiv en placering, og klik på Arkiver.\nBogpanelet kommer frem. Bogfilen arkiveres med filtypenavnet .indb.\nFøj dokumenter til bogfilen.\nNår du opretter en bogfil, åbner den i bogpanelet. Bogpanelet er arbejdsområdet for en bogfil, hvor du tilføjer, fjerner eller omorganiserer dokumenter.\nVælg Tilføj dokument i bogpanelets menu, eller klik på plusknappen nederst på bogpanelet.\nVælg de(t) Adobe InDesign-dokument(er), du vil tilføje, og klik på Åbn.\nDu kan trække filer over på bogpanelet fra Stifinder (Windows) eller Finder (Mac OS). Du kan også trække et dokument fra en bog til en anden. Hold Alt (Windows) eller Alternativ (Mac OS) nede for at kopiere dokumentet.\nHvis du har medtaget dokumenter, der er oprettet i tidligere versioner af InDesign, konverteres de til Adobe InDesign CS5-format, når de bliver føjet til bogen. I dialogboksen Arkiver som skal du angive et nyt navn til det konverterede dokument (eller lade navnet blive) og klikke på Arkiver.\nDu skal konvertere Adobe PageMaker- eller QuarkXPress-dokumenter, før du føjer dem til bogfilen.\nDu kan om nødvendigt ændre rækkefølgen på dokumenterne i panelet ved at trække dem op eller ned til den ønskede plads i listen.\nFor at angive et dokument som formatkilde skal du klikke på feltet ved siden af dokumentnavnet i panelet.\nFor at åbne et dokument i en bogfil skal du dobbeltklikke på dokumentnavnet i bogpanelet.\nHver åben bogfil kommer frem på sin egen fane i bogpanelet. Hvis flere bøger er åbne på samme tid, skal du klikke på en fane for at bringe den pågældende bog frem og få adgang til dens panelmenu.\nIkoner i panelet Bog indikerer et dokuments aktuelle status, f.eks. åben , mangler (dokumentet er flyttet, omdøbt eller slettet), ændret (dokumentet er blevet redigeret, eller antallet af sider eller afsnit er ændret, mens bogen var lukket) eller i brug (hvis andre har dokumentet åbent i et styret arbejdsforløb). Der er ikke noget ikon ved siden af lukkede dokumenter.\nFor at få vist stinavnet til et dokument i en bog skal du holde musemarkøren over dokumentets navn, indtil der kommer et værkstøjstip frem. Eller du kan vælge Dokumentoplysninger i bogpanelets menu.\nArkivering af en bogfil\nBogfiler er ikke det samme som dokumentfiler. Når du f.eks. vælger kommandoen Arkiver bog, gemmer InDesign ændringerne i bogen, ikke dokumenterne i bogen.\nHvis du vil arkivere en bog under et nyt navn, skal du vælge Arkiver bog som i bogpanelets menu, angive en placering og et filnavn og klikke på Arkiver.\nHvis du vil arkivere en eksisterende bog under det samme navn, skal du vælge Arkiver bog i bogpanelets menu eller klikke på knappen Arkiver nederst på bogpanelet.\nHvis du deler bogfiler med andre på en server, skal du sørge for, at der findes et filstyringssystem, så I ikke kommer til at arkivere hen over hinandens ændringer.\nLukning af en bogfil\nFor at lukke en enkelt bog skal du vælge Luk bog i bogpanelets menu.\nKlik på lukkeknappen i bogpanelets titellinje for at lukke alle åbne bøger, der er forankret i samme panel.\nFjernelse af bogdokumenter\nVælg dokumentet i bogpanelet.\nVælg Fjern dokument i bogpanelets menu.\nNår du fjerner et dokument fra bogfilen, sletter du ikke filen på drevet – dokumentet fjernes kun fra bogfilen.\nErstatning af bogdokumenter\nVælg Erstat dokument i bogpanelets menu, find det dokument, du vil have i stedet for, og klik på Åbn.\nÅbning af en bogfil in Stifinder eller Finder\nMarker et dokument i bogpanelet.\nVælg Vis i Stifinder (Windows) eller Vis i Finder (Mac OS) i bogpanelmenuen.\nDen markerede fil vises i et browservindue.\nNår du synkroniserer dokumenter i en bog, kopieres de elementer, du angiver, f.eks. formater, variabler, mastersider, diffuseringsformater, krydshenvisningsformater, betingede tekstindstillinger, nummererede lister og farveprøver, fra formatkilden til de angivne dokumenter i bogen og erstatter alle elementer med identiske navne.\nHvis elementer i formatkilden ikke findes i de dokumenter, der synkroniseres, tilføjes de. Elementer, der ikke findes i formatkilden forbliver som de er i dokumentet, der synkroniseres.\nVælg elementer, der skal synkroniseres\nVælg Synkroniseringsindstillinger i bogpanelets menu.\nVælg de elementer, du vil kopiere fra formatkilden til andre bogdokumenter.\nSørg for at markere alle de formater, der findes i definitionerne for andre formater. Et objektformat kan f.eks. indeholde afsnits- og tegntyper, der indeholder farveprøver.\nVælg Smart-match-formatgrupper for at undgå at kopiere entydigt navngivne formater, der er blevet flyttet ind eller ud af formatgrupperne.\nForudsæt, at formatkilden omfatter en tegntype i en formatgruppe, og at de dokumenter, der synkroniseres, indeholder den samme tegntype uden for formatgruppen. Hvis denne indstilling vælges, flyttes tegntypen ind i formatgruppen i de synkroniserede dokumenter.\nHvis denne indstilling ikke vælges, oprettes der en ekstra forekomst af tegntypen i formatgruppen med de indstillinger, der svarer til formatkilden. Tegntypen uden om formatgruppen ændres ikke.\nHvis et dokument indeholder flere formater med det samme navn (f.eks. Tegntype 1 i en formatgruppe og Tegntype 1 uden for en formatgruppe) anser InDesign denne indstilling for ikke at være valgt. Det bedste resultat opnås ved at oprette formater med entydige navne.\nSynkronisering af dokumenter i en bogfil\nDu kan synkronisere bogen, mens bogens dokumenter er lukkede. InDesign åbner de lukkede dokumenter, foretager de nødvendige ændringer og arkiverer og lukker dokumenterne igen. De dokumenter, der er åbne, mens du synkroniserer, bliver ændret men ikke gemt.\nPå bogpanelet skal du klikke i det tomme felt ved siden af det dokument, der skal være formatkilden. Formatkildeikonet angiver, hvilket dokument der er formatkilden.\nSørg for, at de elementer, du vil have kopieret fra formatkilden, er valgt i dialogboksen Synkroniseringsindstillinger.\nMarker på bogpanelet de dokumenter, der skal synkroniseres med formatkildedokumentet. Hvis der ikke er valgt noget dokument, synkroniseres hele bogen.\nKlik på det tomme, grå område under bogdokumenterne for at kontrollere, at der ikke er markeret nogen dokumenter. Det kan være nødvendigt at scrolle eller gøre bogpanelet større. Du kan også holde Ctrl (Windows) eller Kommando (Mac OS) nede og klikke på et markeret dokument for at fravælge det.\nVælg Synkroniser markerede dokumenter eller Synkroniser bog i bogpanelets menu, eller klik på synkroniseringsknappen nederst på bogpanelet.\nHvis du vælger Rediger > Fortryd, fortrydes kun ændringer i de dokumenter, der var åbne under synkroniseringen.\nSynkronisering af mastersider\nMastersider synkroniseres på samme måde som andre elementer – mastersider med samme navn (såsom A-Master) som dem i formatkilden udskiftes. Synkronisering af mastere er nyttigt til dokumenter, der bruger samme designelementer, f.eks. fortløbende sidehoveder og sidefødder. Hvis du vil beholde sideelementer på en masterside i dokumenter ud over formatkilden, skal du enten undlade at synkronisere mastersider eller oprette mastersider med forskellige navne.\nMastersideelementer, der tilsidesættes på dokumentsider, efter du synkroniserer mastere for første gang, vil blive frigjort fra masteren. Hvis du har tænkt dig at synkronisere mastersider i din bog, er det derfor en god idé at synkronisere alle dokumenter i din bog i starten af designprocessen. På denne måde vil tilsidesatte mastersideelementer beholde deres forbindelse til mastersiden og vil fortsat blive opdateret fra ændrede mastersideelementer i formatkilden.\nDet er også en god ide kun at bruge en formatkilde til synkronisering af mastersider. Hvis du synkroniserer fra en anden formatkilde, kan tilsidesatte mastersideelementer blive frigjort fra mastersiden. Hvis du har behov for at synkronisere ved hjælp af en anden formatkilde, skal du fravælge indstillingen Mastersider i dialogboksen Synkroniseringsindstillinger inden synkronisering.\nDu kan konvertere en bogfil, der er oprettet i en tidligere version af InDesign, ved at åbne og gemme den i InDesign CS5. Når du synkroniserer, opdaterer nummerering, udskriver, pakker eller eksporterer en konverteret bog, konverteres de indeholdte dokumenter også til InDesign CS5-format. Du kan afgøre, om du vil overskrive eller beholde de originale dokumentfiler.\nKonvertering af en bogfil til brug i InDesign CS5\nI InDesign CS5 skal du vælge Filer > Åbn.\nVælg den bogfil, der blev oprettet i en tidligere version af InDesign, og klik på OK.\nDer vises en advarsel, hvis bogfilen indeholder dokumenter, der arkiveret i et tidligere InDesign-format.\nVælg Arkiver bog som i bogpanelets menu. Angiv et nyt navn til den konverterede bogfil, og klik på Arkiver.\nKonvertering af dokumenter i en bogfil\nÅbn bogfilen i InDesign CS5.\nHvis du vil have at de originale dokumenter overskrives under konverteringen, skal du vælge Automatisk dokumentkonvertering.\nHvis du vil beholde de originale dokumenter og gemme de konverterede dokumenter med nye navne, skal du fravælge Automatisk dokumentkonvertering. (Boglisten vil blive opdateret til at inkludere de konverterede filer og ikke originalerne).\nVælg en af følgende fremgangsmåder for at konvertere dokumenterne:\nVælg Synkroniser bog fra bogpanelets menu. (Se Synkronisering af bogdokumenter).\nVælg Opdater nummerering > Opdater alle numre fra bogpanelets menu.\nHvis der ikke er valgt Automatisk dokumentkonvertering, beder InDesign dig om at arkivere hvert konverteret dokument under et nyt navn.\nDokumenter konverteres også, når du udskriver eller eksporterer den til Adobe PDF.\nDu kan fastsætte, hvordan sider, kapitler og afsnit skal nummereres i en bog. I en bogfil, fastsættes nummereringsformaterne og sider og kapitlers startnumre ud fra hvert dokuments indstillinger i dialogboksen Nummererings- og sektionsindstillinger eller dialogboksen Indstillinger for dokumentnummerering. Du kan åbne en af disse dialogbokse ved at vælge Layout > Nummererings- og sektionsindstillinger i dokumentet eller ved at vælge Indstillinger for dokumentnummerering i panelmenuen Bog.\nDer er oplysninger om tilføjelse af sidenummerering i et dokument i Tilføje grundlæggende sidenummerering.\nVed nummererede afsnit, f.eks. lister over figurer, er nummerering fastsat af formatdefinitionen for nummereret liste i afsnitstypen.\nUdsnittet af sider vises ved siden af hvert dokumentnavn på bogpanelet. Som standard opdaterer InDesign side- og sektionsnummerering i bogpanelet, når du tilføjer eller fjerner sider i bogdokumenter, eller hvis du foretager ændringer i bogfilen, såsom omorganisering, tilføjelse eller fjernelse af dokumenter. Hvis du deaktiverer indstillingen for automatisk opdatering af side- og sektionsnumre, kan du manuelt opdatere nummerering i en bog.\nHvis bogen opdateres, og nummereringen forekommer forkert, kan årsagen til problemet være, at der vises absolutte numre i stedet for sektionsnumre i de generelle indstillinger. Se Visning af absolut nummerering eller sektionsnummerering i panelet Sider.\nHvis et dokument mangler eller ikke kan åbnes, vises sideudsnittet som "?" på stedet, hvor det manglende dokument skulle være til slutningen af bogen, hvilket indikerer, at det rette sideudsnit er ukendt. Fjern eller erstat det manglende dokument, før du opdaterer nummereringen. Hvis ikonet I brug vises, er dokumentet åbent på en anden computer i et styret workflow. Dokumentet skal lukkes, før du kan opdatere nummereringen.\nSkift side- og kapitelnummerering for hvert dokument\nVælg Nummereringsindstillinger for dokument i bogpanelets menu, eller dobbeltklik på dokumentets sidenumre i bogpanelet.\nAngiv nummereringsindstillingerne for side, afsnit og kapitel. (Se Nummereringsindstillinger for dokument).\nHvis du angiver et startsidetal i et bogdokument i stedet for at vælge Automatisk sidenummerering, begynder bogdokumentet på den angivne side. Efterfølgende dokumenter i bogen omnummereres i henhold hertil.\nStart af nummerering på en ulige eller lige side\nDu kan starte dokumentnummereringen på lige eller ulige sider i bogdokumenter.\nVælg Indstillinger for bogsidenummerering i bogpanelets menu.\nVælg Fortsæt på næste ulige side eller Fortsæt på næste lige side.\nVælg Indsæt tom side for at føje en tom side til slutningen af et dokument, hvor det følgende dokument skal starte på en lige eller ulige side, og klik på OK.\nDeaktivering af automatisk sidenummerering i en bog\nFravælg Opdater side- og sektionsnumre automatisk og klik derefter på OK.\nFor at opdatere sidenummerering manuelt skal du vælge Opdater nummerering > Opdater alle numre i bogpanelets menu.\nDu kan også nøjes med at opdatere side- og sektionsnumre eller kapitel- og afsnitsnumre.\nAnvendelse af fortløbende nummerering af afsnit i bøger\nFor at bruge fortløbende nummerering af afsnit til lister over figurer, tabeller eller andre elementer skal du først definere en nummereret liste, der bruges i en afsnitstype. Den nummererede liste, du definerer, bestemmer om afsnitsnummereringen bibeholder fortløbende nummerering på tværs af dokumenter i en bog.\nÅbn det dokument, der er brugt som formatkilde til bogen.\nKlik på Ny for at definere en liste, eller vælg en eksisterende liste og vælg Rediger.\nMarker både Fortsæt nummerering på tværs af tekstenheder og Fortsæt nummerering fra forrige dokument i bogen.\nDefiner en afsnitstype, der bruger en nummereret liste, og anvend det i teksten i hvert dokument, der indeholder listen. (Se Oprettelse af en afsnitstype til fortløbende opstillinger).\nFor at sikre, at den samme indstilling for nummererede lister bruges på tværs af alle dokumenter i bogen, skal du vælge indstillingerne Afsnitstyper og Nummererede lister i dialogboksen Synkroniseringsindstillinger, og derefter synkronisere bogen.\nEn af fordelene ved at bruge en bogfil er, at du kan nøjes med en enkelt kommando til output – udskrivning, forhåndskontrol, pakning eller eksport til EPUB eller PDF – af udvalgte bogdokumenter eller hele bogen.\nGør et af følgende i bogpanelet:\nMarker de ønskede dokumenter for at udskrive bestemte dokumenter.\nHvis du vil udskrive hele bogen, skal du sørge for, at der ikke er markeret nogen dokumenter.\nVælg en udskrivningskommando (f.eks. Udskriv bog eller Udskriv markerede dokumenter) i bogpanelets menu.\nUdskrivning af et dokument eller en bog\nEksport af indhold til EPUB (CS5)


→ Køb Madara deep moist. cleansing 1 stk – 132 kr.\nMild, cremet og effektiv rensemælk velegnet til alle hudtyper – især til tør, sensitiv, moden og træt hud. Formularen indeholder beroligende Jasmin ekstrakt og en innovativ sammensætning af 100% naturlige olier, der gør det lettere at fjerne makeup.\nEAN: 4751009821535Vurderet til 3.7 ud af 5 stjerner baseret på 48 anmeldelser\nEn masse netshops yder på nuværende tidspunkt diverse fragtmetoder. En der er meget populær er i vore dage levering til et afhentningssted, hvor det er meget fleksibelt at kunne hente varerne når det passer ind i din kalender. Metoden er nemlig særdeles let gængelig, og i mange tilfælde endvidere den mindst kostelige leveringsmanér ved køb af Madara deep moist. cleansing 1 stk.\nDu kunne ligeledes udse dig at vælge afsending hjem til dig selv eller ud til din arbejdsplads. Fragtmuligheden er i mange tilfælde en tand mere omkostningsfuld, men på den anden side i høj grad overkommelig. Den mest letkøbte leveringsudgave kan ikke modsiges at være at du selv henter ordren, men den mulighed beroer på at du har bopæl nær internet forhandlerens hjemsted.\nFragtperioden på Hudpleje > Ansigt > Ansigtspleje kan være ret afgørende om vi absolut skal bruge dine nye produkter omgående, og af den grund er det nemlig på sin plads at man undersøger den estimerede leveringsdato for det relevante produkt.\nEn masse webbutikker giver løfte om levering på næste hverdag på mange af butikkens varenumre, eksempelvis Madara deep moist. cleansing 1 stk, men vær vagtsom da det nødvendiggør at ordren lægges tidligere end et fastslået klokkeslæt, med det formål at de højst sandsynligt kan nå at få dit nye produkt klar inden de logistikansatte tager hjem.\nEn række e-forhandlere yder gebyrfri levering, men for det meste er det forudsat at du shopper for et præcist beløb. Ellers må man udse dig den mest betalelige leveringsmulighed, hvilket oftest – om du bor ved København, Frederikshavn eller Slangerup – vil blive at få leveret din ordre til et udleveringssted.\nDet har vist sig at være særdeles nemt for internetbrugere at finde de bedste priser på flere internet foretagender, og derfor har en lang række Madara webshops ikke kunne slippe for at nedsætte priserne på en række af deres varer – til børn, og ligeså til damer og herrer – enormt, og endda nogle gange garantere gebyrfri levering.\nDet kan dog trods alt være smart at kontrollere nogle online butikker efter tilbud på Madara deep moist. cleansing 1 stk forinden du bestiller, så man er sikker på at antage den skarpeste pris.\nMan må trods alt være klar over, at ifald en e-handler afsætter et produkt for en salgspris som kan ses som kolossalt overkommelig, så kan det undertiden være et bevis på en uoprigtig online butik. Køb med betalingskort er imidlertid omsluttet af et regelsæt, hvilket redder kunden overfor svindlende online butikker.\nVi tilråder generelt køb med betalingskort eller mobilbetaling. Alternativt bør du anvende en afdragsordning fra f.eks. ViaBill, såfremt du efterspørger at afdrage beløbet i flere bidder.\nFør folk bestiller hos en Madara internet handler behøver man sådan set se på forhandlerens forretningsaftale, dog er det oftest en tidskrævende opgave.\nEn nem løsning kan derfor være at granske om netbutikken er tilsluttet e-mærket, hvilket er en tilkendegivelse af at internet webshoppen tilslutter sig de opstillede regler, tillige med at internet selskabet undertiden undersøges af sagkyndige som mestrer de gældende regler. Desuden giver det dig genvej til støtte, når du bliver udsat for problemstillinger i forbindelse med din handel.\nHerudover er det en hjælp at køber er vaks omkring de primære forhold der har indflydelse på ordren, fx hvilken ombytningsrettighed online forhandleren har. Her er det samtidig relevant, at man til enhver tid beholder sin kvittering, således man fremadrettet kan påvise sin bestilling af Madara deep moist. cleansing 1 stk, uafhængig om man er på gaveindkøb til en kvinde eller mand.\nTrustpilot genererer visse udmærkede genveje til at tolke ret mange andre konsumenters betragtninger og herved er det klogt, at du eksaminerer internet selskabets kritik af Madara deep moist. cleansing 1 stk før du færdiggør din shopping.\nFacebook fremskaffer også de facto pålidelige løsninger til at få indtryk af online butikkens kundetilfredshed. Foruden det ser vi en række webbutikker som gør det muligt at meddele en anmeldelse af ordreforløbet, hvilket på samme måde burde anvendes til vurdering af kundernes tilfredshed.\nHjemmesiden er reklamefinansieret. Vi hjælper en samling af outlets på nettet i Danmark da vi annoncerer butikkernes varer, og høster kommission i tilfælde af at du fuldfører en bestilling.\nFakta angående varer og online webshops i Danmark opdateres fra tid til anden, men vi kan ikke stilles ansvarlig for justeringer der er blevet foretaget efter sidste opdatering af websitets oplysninger.


Firma skitur med Jeresferie.dk. Tag med til Tjekkiet, Polen eller Slovakiet\nFirma skitur Tjekkiet\nVores skirejser til Tjekkiet er vores mest populære og solgte. I Tjekkiet tilbyder vi flere forskellige skiområder som Spindleruv Mlyn, Cerna Hora og Harrachov. Alle vores skiture til Tjekkiet er med højt indhold og de fleste ting kan lade sig gøre. Kontakt os og få tilbud på jeres næste firma skitur til eksempelvis Spindleruv Mlyn, som er Tjekkiest mest anerkendte skisportssted. Spindleruv Mlyn har god afterski og et meget varieret pistenet. Der er I alt 25 km piste og egen Snow board park, som gør at der er skiløb for alle niveauer. Afterkiing er populært nede ved Igloo baren og byen har mange gode restauranter hvor man kan få god mad. Tjekkisk øl er også meget udbredt.\nFirma Skitur Slovakiet\nSlovakiet er et godt valg til jer, som gerne vil have lidt udover det sædvanlige. Jasna I Slovakiet er det mest anerkendte skisportssted i de nye EU-lande. Der er masser af piste km, off piste zoner og mulighed for afterskiing. I området er også Aquaparks med udendørs Thermalvand og generelt lækre forhold for alle deltagere. Vi har flere wellness hoteller lige på pisten og der er generelt gode muligheder for godt skiløb. Kontakt os for et godt tilbud. Jasna har flere gang afholdt World cup og skiløbet er for alle niveauer. Jasna er vores bedst anmeldte skiområde i de nye EU-lande.


Kostens forandring af Lotte Holm – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nKostens forandring af Lotte Holm\nKostens forandring handler om, hvordan kostvaner forandrer sig i takt med samfundsudviklingen. Den handler også om, hvordan de bevidst kan forandres i sundhedsfremmende retning.\nBogen præsenterer kritisk en række teorier og modeller, der har været anvendt til at forstå, hvordan kostvaner formes.\nDesuden bringes resultaterne af en undersøgelse af almindelige menneskers oplevelse af at spise, som ernæringsvidenskaben anbefaler. Gennem interviews belyses fjorten unges erfaringer fra et kostforsøg, hvor de gennem 8 måneder fik serveret en ernæringsrigtig mad.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Kostens forandring' af Lotte Holm i de 401 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 95.690 andre anmeldelser af bøger.\nHæftet bog, Akademisk Forlag, ISBN: 9788750029960\nUdgivet 1992.01.20 af Akademisk Forlag


RochestersMovieFest - får mareridtet før jul en efterfølger? - biografer\nFår mareridtet før jul en efterfølger?\nHvad er det? Hvad er der? dette?har været en Halloween / juleklassiker siden 1993. I modsætning til næsten enhver anden succesrig film har den endnu ikke fået sig en efterfølger eller en live-action-genindspilning.\nHold et øjenbryn hævet over denne, for det er langt fra officielt. Det er mere et spil telefon. Blodig modbydelig delte et rygte fra Filmhul , som hørte fra en kilde, at der var tale ved Disney at 'gøre noget med Mareridt før jul- sandsynligvis en efterfølger, men muligvis live-action. ' Denne tipster er tilsyneladende en, der tidligere har givet Moviehole god intel.\nSelvom det er sandt, lyder det som om, at 'samtaler' stadig er i de tidlige faser og ikke har slået sig ned på en efterfølger eller (wince) live-action.\nPå 20-årsdagen for stop-motion animerede film, Forbes udsendte en historie med filmen, som blev udtænkt og produceret af. Historien bemærkede, at Disney oprindeligt var 'både bange og lidt flov over filmen.' Nu tager studiet stolt ejerskab og efter sigende overvejer det.\nÆrligt talt er det meget troværdigt, at Disney ville tale om en opfølgning på Mareridtet før jul. Studiet skal igennem alle succesrige film i hvælvet på dette tidspunkt. De har fået så meget succes fra live-action (og) film og efterfølgere med flere af begge formater. Det er et mirakel Mareridtet før julhar varet så længe alene.\nHvad ville Tim Burton synes om en efterfølger eller live-action film? Han instruerede ikke filmen fra 1993 - det var Henry Selick - men filmen er hans baby sammen med komponisten / Jack-sanger Danny Elfman.\nHer er hvad Tim Burton fortalte MTV Nyheder tilbage i 2006, mens han genbesøg filmen til en feriefrigivelse i 3-D:\nJeg var altid meget beskyttende over for [ Mareridt], ikke at lave efterfølgere eller ting af den slags. Du ved, 'Jack besøger Thanksgiving-verdenen' eller andre slags ting, bare fordi jeg følte, at filmen havde en renhed for den og de mennesker, der kan lide den. Fordi det ikke er noget slags massemarked, var det vigtigt at beholde den renhed af det. Jeg prøver at respektere mennesker og holde projektets renhed så meget som muligt.\nDet var længe siden, så det er ikke klart, hvordan han har det nu. Tim Burton promoverer i øjeblikket en af Disneys 2019 live-action-genindspilninger som.\nDa dette bare er et rygter, er det noget at tænke på og holde øje med for at se, hvor det kan gå. Holdepraktisk til opdateringer om, hvad vi allerede ved, er på vej til den store skærm i år. Og for ordens skyld ser jeg det Mareridt før julsom mere af en Halloween-film end en julefilm. Du?\nHvad sker der med Johnny Blaze på agenter fra S.H.I.E.L.D., ifølge EP'erne\nDen fuldstændig deprimerende historie om hvorfor Lego-filmens 'Everything Is Awesome' blev skrevet\nFlash Harrison Wells skuespiller\nde sidste jedi-indstillede fotos\nChicago P.D. Leveret den Burzek-scene, vi har ventet på, så hvad er det næste?\nHouse Of M: Hvad du behøver at vide om X-Men-begivenheden, og hvordan det kan relateres til WandaVision\nCharlie Hunnam forklarer, hvorfor han undlod at glemme Sarah Marshall\nRegner med endelig at bringe Duggars tilbage til tv til sæson 11


Unge asiat pige med store bryster får en - boahub.com\nUnge asiat pige med store bryster får en\nDet kunne de ogs i Vikingetiden - og det kan vi stadig. Men ikke med hvem som helst, vel. Private faciliteter er vanskeligere at kontakte. Frste kontakt er telefonisk. Numrene ndres ofte og det er ikke let at vinde kundernes tillid over telefonen. I private faciliteter er der frre kvinder stors i klubber, kun en eller to.\nMen der er ogs private faciliteter svarende til flere lejligheder Enorm hvid pik kneppe en stram thailandsk huset, eller de er p flere etager og miljet minder mere som en lille klub der er en bar, for eksempel, sagde feltarbejder for foreningen, Jana Polakov.\nPrivate virksomheder markeres ikke udefra, men er flles omrder, s de wn svre for politi og socialarbejdere at finde.\nDen sociale sammenstning af kvinder, der arbejder i sexindustrien i Prag er meget forskellig. De fleste kvinder har en studentereksamen, men der er ogs universitetsuddannede (omkring fem procent) eller kvinder med en primr uddannelse (ca.\nen fjerdedel). Unge asiat pige med store bryster får en gaden er der ikke kun socialt drligt stillede kvinder. Selvflgelig kan vi se stofbrugere, men de er etore i klubber eller private faciliteter, bare mere skjult sagde Polkov. Vi kan ikke garantere, at disse tips er lsningen for alle, men forskning viser, at det fungerer for mange, stord det skader jo ikke at bryser. Jeg synes i hvert fald, at det er befriende at sove ngen.\nDel gerne for at gre andre opmrksomme p dette nemme tip, de kommer til Unge asiat pige med store bryster får en takke dig. Stor og lettende beslutning.\nAf psykiske reaktioner er det meget almindeligt at genopleve voldtgten igen og igen i sine tanker og i mareridt, og man kan udvikle PTSD. Derudover kan man generelt brystre angst og vre bange for at vre alene eller sove alene. Man kan ogs opleve humrsvingninger, hvor man det ene jeblik kan vre glad for det nste jeblik at blive ked af det og begynde at grde.\nDen Robinsons: Lost stire Space (2004) Vi elsker bryster, og vi er ikke de eneste. For vi har fundet 12 dyr, pihe - lige som os synes, at det er det bedste i verden. Entreprenrfirma om ulykken p Kystbanen: Vi fik grnt lys til at overskride sikkerhedsgrnserne. Det her er Snapchat-kontoen, du har ventet p hele dit liv.\nDesuden er nogle virksomheder nsker at udvikle Mars og det betyder, at i stedet for kun i en familie ferie, kan din familie gre hele Space Family Robinson Crusoe p Mars ting. Det store sprgsml: kan bringe Fido og Frisky og guldfisk. Eller vil angribe den rde planet med lopper og flter.\nStay tuned. Fredagspodcast: Teslas lastbil, asiaat og signalproblemer. De Robinsons: tabt i rummet - Den Robinsons: Lost in Space Usolgte 2004 Pilot Del 1 - YouTube.\nI tilflde bbryster at du ogs er vild med bryster og biler, har vi samlet lidt videomateriale med begge dele. Virkelige liv sster Angela Cartwright Veronica Cartwright har en piige, der strkker sig fra Alfred Hitchcock Presents at spille hustru CGB Spender belejret, ogs kendt som cigaretrygning Man og Krft Man, det monster, der slger over jorden og den menneskelige race.\nDe frste Sovjetiske rejsende i rummet var kosmonauter, mens amerikanerne og de vestlige blev kaldt astronauter. Da tbruddet i den kolde krig gjorde at bl. amerikanerne begyndte at flyve p russiske Soyuz-kapsler og russere UUnge rumfrgerne, blev definitionerne lidt mere udvisket. Askat astronauter Unge asiat pige med store bryster får en flj kaldtes en overgang Spacionater, men i Europa er den generelle betegnelse efterhnden astronauter uafhngig af nationalitet og Unge asiat pige med store bryster får en flag der findes p deres rumfartj.\nTja, hvis det er en raket der sender ham derud, m Hængende store bryster fra Oceanne jo vre en raketelist (jvf.\nbilist). Usolgte pilot for WB netvrk, produceret i 2003 - 2004. En opdatering af den oprindelige "Lost In Space" plot, med nogle interessante drejninger. Den Robinsons: Lost in Space Usolgte 2004 Pilot Del 1 - YouTube. Family Camp er en livserfaring spndende for dig og dit barn eller brn. Sammen du tage kontrol over en mission i rummet eller flyve en indsats fighter pilot.


Reklamationer - Nordnet\nKundeservice / Øvrigt\nNordnets målsætning er, at vores kunder skal være Danmarks mest tilfredse investorer. Vi ønsker at tilbyde tjenester, som er nemme at bruge, enkle og gennemskuelige. Synspunkter og eventuelle klager ser vi som en værdifuld kilde til forbedring af vores produkter og processer.\nVi vil gerne høre dine synspunkter\nHar du synspunkter eller er du utilfreds med vores tjenester, eller den behandling du har fået som kunde, skal du i første omgang kontakte vores kundeservice. Ved handelsrelaterede spørgsmål henvender du dig til vores mæglere. Du kontakter Nordnet på telefon 70 20 66 85 eller ved at sende en besked, når du logget ind på dit depot.\nHar du været i kontakt med vores kundeservice, men er du stadigvæk utilfreds, og mener du, at du har krav på økonomisk erstatning, har du mulighed for at få din sag fremlagt for den klageansvarlige hos Nordnet.\nDin klage skal foreligge skriftligt. Angiv tidspunkt og hændelsesforløb så fyldestgørende som muligt. Vedlæg gerne dokumentation i form af kvitteringer, korrespondance etc. Dette er for, at vi kan sikre, at al nødvendig fakta og baggrund for klagen kommer med i reklamationen. Angiv også dit erstatningskrav.\nKlager og reklamationer skal sendes til Nordnet som en besked, når du er logget ind på dit depot, eller med almindelig post til adressen:\nVi ønsker at svare på alle klager så hurtigt som muligt, og vores målsætning er, at alle klagesager skal besvares inden for 14 dage. Hvis behandlingen af en sag kræver længere behandlingstid, vil du få information om dette.\nHvis vi ikke har kunnet imødekomme din klage, har du mulighed for at få din sag vurderet uden for Nordnet ved at henvende dig til Pengeinstitutankenævnet , eller til de almindelige domstole.\nVirksomhedsdepoter og LEI-koder


Ingen ferie i Genbrugshallen\naccess_time30. juli 2019 personMaibritt Garde folder_openArrangementer\nDen populære hal har åben igen på lørdag\nPå lørdag den 3. august er der igen åbent i foreningernes genbrugshal på Høvedstensvej.\nOg selv om det er ferietid, skal man ikke føle sig forladt i Genbrugshallens næste åbningsdag på lørdag, der er pudset og rettet til en god dag for de besøgende. Skal man tænke frem til den mørke tid, så er der udsalg af en portion loftslamper, kr. 50,- pr stk for de udvalgte. Blandt møblerne står en høj flot blank dragkiste med 7 skuffer, det ligner mahogni, er måske nøddetræ, tre fine broderede armstole plus en enkelt med høj ryg, et lille rokokobord, en gammel kiste med blomstermotiv, og en fin lille Bambusreol med tre skuffer i flet samt et gammelt tobaksskab med en skuffe.\nKøkkenafdelingen rummer bl.a. en smart Kenwood el-dåseåbner med knivskærper, den hurtigste popcorn-popper, en Dole Yonanas ismaskine, laver is direkte, hvis man fodrer den med bananer, brugsanvisning med, porcelænskaffekander, antikke som moderne, holder på isterningerne, hvis man vil bruge dem til kolde drikke, tekander i porcelæn og stentøj, også til en enkelt kop, cocotter, ildfaste skåle med låg og meget andet.\nI Skattekisten står en gammel KTAS-telefon - med håndsving, en lille dampmaskine, et par juleklokker (sig nærmer tiden), glas, bl.a. hedvinsglas med sort fod, og flere lidt specielle ting. I teknikken ligger et fint barometer, vistnok i messing, en stor halogenlampe på fod samt en hel del spil, både CD og DVD.\nSmåt elektronik - hvem har ikke stået med en udbrændt lille regnemaskine, defekt dørklokke eller andet lille stykke elektronik, uden at vide, hvad man skulle gøre med det, Genbrugspladsen er langt væk for så lille en ting, men nu er der mulighed for at aflevere den slags i Genbrugshallens åbningstid, så tag det bare med næste gang. Fjern batterierne, hvis det er muligt, de skal i posen hjemme ved skraldespanden.\nOg så er der udsalg i mellemgangen, en del udsorterede varer er samlet sammen der.\nGamle briller - når man som vanligt ender i cafeen til kaffen, og hvor de nye bøger og plader flokkes, så husk de gamle briller, de kan lægge i en kurv, og kommer så, tilrettede og udmålte, svagsynede i Østafrika til gode gennem foreningen Østafrikas Venner.\nMedlemmer af Country Music Club Avedøre har i månedens løb samlet og gjort rent på alle hylder og står nu klar til at betjene glade kunder.