Erstatning for bortvisning\nHøjesteret ændrede Landsrettens afgørelse og slog fast, at bortvisningen af en lagerarbejder var uberettiget, fordi han ikke var blevet gjort bekendt med, at han - hvis han ikke mødte på arbejde efter en længere periode med fravær - ville blive bortvist. Da bortvisningen imidlertid ikke var uberettiget ifølge lov om lønmodtageres ret til fravær fra arbejde af særlige familiemæssige årsager, blev lagerarbejderen kun tildelt erstatning for løn i opsigelsesperioden og ikke godtgørelse efter den nævnte lov.\nMedarbejderen (M) blev ansat som lagerforvalter i virksomheden (V) den 1. juli 2006. Kort tid efter - i august måned - oplevede hans datter psykiske problemer i forbindelse med sin skolestart. Forholdene omkring hans datter bevirkede, at M måtte blive hjemme fra arbejde i en længere periode, bl.a. i hele januar og februar.\nKommunen dækkede M's løn under fraværet indtil udgangen af april 2007. Dette orienterede M V om den 15. februar 2007.\nM blev den 27. februar skriftligt opsagt med 3 måneders varsel. V ønskede, at M i forhold til opsigelsesperioden startede på jobbet igen per 1. marts 2007. M gav i en mail af 28. februar udtryk for, at han først agtede at påbegynde arbejdet igen ved udgangen af april 2007.\nDa M ikke mødte på arbejde den 1. marts, blev han bortvist samme dag per mail.\nM krævede godtgørelse efter lov om lønmodtageres ret til fravær fra arbejde af særlige familiemæssige årsager, ligesom han også krævede løn i opsigelsesperioden.\nHøjesterets afgørelse af 17. februar 2011\nHøjesteret kridtede banen op ved at undersøge, hvorvidt forarbejderne til lov om lønmodtageres ret til fravær fra arbejde af særlige familiemæssige årsager konkret levnede M ret til fravær med tilskud.\nHøjesteret fandt herefter ikke, at situationen omkring M's datter var så akut, at M var berettiget til fravær eller godtgørelse.\nHerefter behandlede Højesteret, hvorvidt bortvisningen af M efter andre regler og principper kunne anses for ugrundet.\nEfter dommernes mening indeholdt opsigelsen af 27. februar 2007 ikke en utvetydig melding om, at M ville blive bortvist, hvis han ikke mødte op den 1. marts 2007.\nEn sådan advarsel skulle ifølge Højesteret være bekendtgjort for M - navnlig henset til de særlige omstændigheder i sagen i form af V's accept af M's fravær med kommunalt tilskud samt M's tilkendegivelse i mailen af 28. februar 2007 om ikke at ville møde op den 1. marts 2007.\nHerefter fandtes M berettiget til erstatning for det økonomiske tab, han havde lidt ved manglende aflønning i opsigelsesperioden.\nDommen viser, at der skal særligt kvalificerede grunde til, før en medarbejders fravær kan begrundes med tvingende familiemæssige årsager. Der skal således være tale om en akut opstået situation, der gør medarbejderens tilstedeværelse påtrængende nødvendig. I modsat fald er der i princippet tale om ulovlig udeblivelse og dermed som udgangspunkt grov misligholdelse af ansættelsesforholdet.\nDommen viser endvidere, at en bortvisning som følge af uretmæssig udeblivelse i konkrete tilfælde kan være betinget af, at medarbejderen eksplicit gøres opmærksom på, at udeblivelse fra arbejdet kan få denne konsekvens.\nKromann Reumert har stor erfaring med at udarbejde individuelle personalepolitikker, herunder sygdomspolitikker, og bistår gerne med udfærdigelsen.\nHvis du har spørgsmål, kan du kontakte Helene Amsinck, partner i Kromann Reumert


Det hele handlede om Crufts | Dog Dancing Dagbog\nSej Crufts-gave →\nEasy, Gollum og Ex-it\nDet hele handlede om Crufts…\n– Eller ikke det hele… for morgenen handlede om Gollum og hans søskende. Vi havde fællestræning for Hazyland kuldet.\nVi var godt nok ikke så mange i går, for der kom arbejde, knæoperation og alt for lang afstand i vejen for Fifty, Vega og Bambus, men Easy, Ex-it og Gollum havde rigtig god træning.\nEasy arbejdede på færdighedsprøve kl. 1 og hun er nået rigtig langt.\nEx-it arbejdede på lydighed krydret med tricks.\n– Og Gollum arbejdede på et mix af lydighed og HTM.\nEfter træningen fik vi lækker lagkage, fordi vi fejrede Doggies 9 års fødselsdag.\nOg bare fordi fællestræningen var slut, betød det ikke at Helle og jeg var færdige med dagens program. Så langt fra! Dagens arbejder var kun lige begyndt. Først skulle Jazz træne og derefter stod resten af dagen i Crufts’ tegn.\nHeros træning af Crufts programmet. Det er sjovt, for sidste år nåede jeg ca. 14 dage før afgang til UK, til en følelse af at nu kørte vores program på skinner og vi kunne det vil skulle kunne og trods dette drog jeg afsted med en uro og nervøsitet i maven.\nI år har vi lavet en masse ændringer i programmet (i forbindelse med vores tur til Belgien) kun ca. 2 uger før afgang og jeg føler slet ikke, at det sidder på rygradden. Både Hero og jeg skal virkelig koncentrere os, for at få vores program fejlfrit. Men alligevel har jeg en ro i maven og en tillid til, at vi godt kan. Jeg tror, at det er Jules’ tillid til os, der giver mig ro i maven. Hun tror 100% på, at vi kan gennemføre programmet med de ting hun har rettet til og hun ved jo hvad hun taler om, så derfor tror jeg også på det. Og så er Helles opbakning jo uvurderlig. Desværre missede hun det, da vi kørte vores program igennem fra start til slut uden ophold i går. Øvvv – det var ellers et mega kick, som jeg gerne ville have delt med hende.\nEfter træningen skulle rekvisitterne til programmet rettes til. Da vi var i Belgien, kom Jules med et par forslag, der skulle forbedre mine rekvisitter og en ny rekvisit, der skulle forbedre min koreografi (uden hensyntagen til at jeg har en lille-bitte bil), så eftermiddagen stod på rekvisit-bygning. Helle og jeg burde starte et tømmer-firma… eller måske ikke… men vi fik da lavet rekvisitterne med lidt hjælp fra Anders, der vist ikke var super imponeret 😀\nOg selv om det var ved at være sent, så var vi ikke færdige endnu…\nHundene skulle spise fødselsdagslagkage og Doggie skulle åbne gaver.\nOg så var der også mit Crufts kostume… et projekt, der har været udsat indtil det ikke kunne udsættes mere. Helle er mega god med en symaskine. Jeg var imponeret og nu er mit kostume også klart 🙂\nPizza til aftensmad og så var det hjem i seng efter en laaaaaang dag.\nTusind tak for hjælpen Helle og Jules (og Anders) 🙂\nEt svar til Det hele handlede om Crufts\n29. februar 2016 kl. 19:51\nHa ha du kalder mig mega god med en symaskine… Bare de ikke zoomer ind 😉


Røg i cockpittet tvinger fly mod Karup til at vende om: Piloter lander iført iltmasker | Rundt om Viborg | viborg-folkeblad.dk\nPubliceret 21. februar 2019 kl. 19:17\nDet var et fly som dette, en ATR-72, hvor kunne lugtes røg inde i kabinen og cockpittet. Reuters/Social Media\nKarup: Et fly, der var på vej mod Karup fra København, var nødt til at vende snuden om og flyve tilbage til København efter blot at have været i luften i 15 minutter, da der kunne lugtes røg i cockpittet, og passagerene kunne lugte det i kabinen.\nJournalisten Rasmus Tantholdt var ombord på flyet og skrev således på facebook:\n"RØG I COCKPITTET. Piloterne måtte lande iført iltmasker. Så har man også prøvet det. Vi var på vej fra København til Karup, men efter 10-15 minutter måtte flyet, et ATR-72 propelfly, pludselig vende om, da der var røg i cockpittet. Flere passagerer kunne også lugte det i kabinen," fortsætter han og understreger, at personalet håndterede situationen super godt.\nTV Midtvest var i kontakt med direktøren i Danish Air Transport Jesper Rungholm, som sagde dette om situationen:\n- Kort efter at flyet var kommet i luften, kunne man lugte og se en lille smule røg i cockpittet, og så er det standardprocedure at vende om. Jeg har netop rost personalet for at tackle situationen helt rigtigt, siger han.\nIngen kom noget til i forbindelse med episoden. Flyet skal nu undersøges for fejl.\nDirektør i skarp kritik: Politikerne svigter Midtjyllands Lufthavn\nLufthavnschef: Med DAT er vi samlet set gået frem\nMarkant tilbagegang for den lokale lufthavn


Pas på falske Canada Goose jakker\nEfterår og vinter er lig med det årlige Canada Goose ræs. Og i år er ingen undtagelse!\nHvert år uderlevere Canada Goose jakker til butikkerne, så efterspørgslen er altid enorm. Dette er en smart måde, hvorpå Canada Goose kan opretholde efterspørgslen. Men metoden har en bagside, som hedder falske jakker. Ja det er faktisk falske jakker i enorme mængder!\nHandlen med de falske jakker foregår typisk fra Asien, hvor der oprettes mange webshops, som benyttes som afsætnings platformen. Herefter begynder salget, og en hurtig søgning rundt på diverse foraer afsløre hurtigt, at det er rigtig mange falske jakker der købes alene i Danmark.\nEn ægte Canada Goose jakke er kvalitet af ypperste klasse. Materialerne er nøje udvalgt og sammensat, så jakken er varm, sidder godt og kan holde til det fysisk udfordrende klima, som de oprindelig er produceret til. Nemlig det kolde Canada, de Antaktiske område og andre kolde egne i denne verden. Ja Canada Goose har faktisk en praktisk opgave, og det er først de senere år, at jakkerne er blevet totalt moderne mode fænomener i især Skandinavien.\nMen som tidligere omtalt, så kæmper Canada Goose mod falske jakker, ligesom mange andre firmaer herunder Nike, Gucci, Louis Vuitton og Diesel.\nOg alle disse modefirmaer må nok forberede sig på, at kampen bliver hårdere og hårdere, da den økonomiske krise har betydet, at mange ikke har samme råderum som tidligere, og derfor har lettere ved at falde for en billig kopi fremfor en original til høj pris, DESVæRRE.\nCanada Goose advarer mod falske webshops på deres hjemmeside: http://www.canada-goose.com/counterfeiting/


Spildevandsplanlægning må nytænkes - Uretten - jørns blog\nSpildevandsplanlægning må nytænkes\nBy Jørn Rasmussen (admin) | 14. feb 2018\n300 måske 400 borgere Øst for Storebælt er i øjeblikket politianmeldt for at undslå sig tilslutning til et offentligt kloaknet.\nLad os sætte lidt historie på kloakering.\nIndtil starten af 1900 tallet var det noget tilfældigt hvordan borgeren skilte sig af med fækalier og lign.\nI købstæder fik det nogle steder lov til at hobe sig op, og andre gange blev det samlet sammen og udnyttet af de lokale bønder og gartnere. Udenfor købstæderne blev det ofte brugt som gødning til havens grønsager, da smitteveje dengang ikke var så kendte.\nMen for godt 100 år siden blev de første afløbssystemer etableret, da vandklosetterne dukkede op.\nI starten blev det urenset ledt ud i det nærmeste vandløb.\nSenere blev rensningsanlæg etableret, som løbende er blevet teknisk forbedret, og er nu meget avancerede set med ingeniør\nPå den baggrund har der været en rationaliseringsgevinst i at centralisere spildevandsrensningen.\nEfterhånden som flere blev tilsluttet afløbssystemerne og befolkningen voksede kom det kystnære marine miljø under pres med ophobning af slam. Derfor forsøgte man en overgang at lede det forrensede spildevand ud i strømfyldt farvand. Det gik også meget godt i en årrække indtil nogle døde hummere, som var landet i Gilleleje, blev voldsomt eksponeret i fjernsynet.\nVed en katastrofal fejlslutning fik landbrugets udledning af nitratkvælstof skylden for de døde hummere pga. iltsvind.\nMen den reelle årsag var udledning af kloakslam fra Lynetten der med strømmen i Øresund var ført op til nord for Sjælland. Hvor strømmen bredes ud bundfældede slammet sig, og det var det, der var årsag til iltsvind og døde hummere.\nDerfor er vi i dag i den situation, at alt i spildevand betragtes som noget der skal neutraliseres – også de nyttige næringsstoffer.\nDet er her nytænkningen kommer ind.\nSpildevand skal omdefineres til ”vand med næringsstoffer”.Ved den nuværende centralisering af rensningen er der flere negative bivirkninger\nVedligeholdelse af et stort kloaknet med udvikling af aggressive dampe som angriber beton\n(47 % af driftsudgifterne og 81 % af investeringer og renovering gik i år 2017 til kloaktransportnettet)\nVed kraftig nedbør sker miljøskadelige overløb. År 2017 har været meget slem.\nKvaliteten og sporbarheden af spildevandet forringes når alle kategorier sammenblandes.\nUnødig energiforbrug til pumper og beluftning, brug af kemikalier og en kedelig mængde slam som restprodukt (kredsløbet er ikke sluttet)\nSpanden gravet ned i baghaven er den korteste vej tilbage til planterne og til genopbygning af nyt stof. Det er den mest optimale og bæredygtige måde at rense vores affald/spildevand på.\nDerfor skal decentralisering have hel anderledes fokus ved fremtidens spildevandsplanlægning.\nLigeledes skal naturens egen måde at ”rense” det på have mere opmærksomhed\nVi kan tage et eksempel med ”rensning” af 10 tons gylle.\n1) Et forsyningsselskab vil lade deres renseanlæg klare opgaven. Indenfor 2-4 dage fjernes kvælstof ved bakterier og beluftning, fosfor udfældes med kemikalier og til sidst afsættes restproduktet som slam til landbruget.\n2) En landmand vil køre gyllen ud på marken og lade bakterier og mikroorganismer nedbryde de organiske næringsstoffer til nye uorganiske næringsstoffer, som planterne kan optage til ny biomasse, vel at mærke uden at efterlade slam, mikroplast eller andre skadelige stoffer til det marine miljø.\nDerfor, jo før vi erkender, at nok så forfinet ingeniørkundskab aldring vil kunne matche naturens enestående måde at løse vores affaldsproblem på, des bedre.\nKonkrete tiltag til overvejelse.\nDe kommunale monopollignende forsyningsselskaber frasælges til højestbydende.\nPrivat iderigdom og innovation vil give mange nye arbejdspladser, der hviler på mere grønne- og bæredygtige løsninger end de nuværende.\nKommunerne fortsætter selvfølgelig med tilsynspligten. Men det skal fremover først og fremmest være Vandrammedirektivet´s krav til målinger og god økologisk tilstand i det marine miljø der skal følges og ikke danske myndigheders selvopfundne regler og målinger.\nEr der herefter behov for spildevandsrensning, skal konsekvensberegninger og proportionalitetsprincippet også inddrages før påbud.\nJeg vil gætte på, at det første der herefter vil ske er, at det nuværende kloaknet opsplittes og afskæres fra det eksisterende net, begyndende hvor der er længst transport til centralrenseanlægget.\nSå herfra er der kun ros til dem har undslået sig tilslutning til et offentligt kloaknet. Det kan forhåbentlig være med til at sætte fokus på problemet.\nSe også som bragt i Effektivt Landbrug:\nog i kortere form i Sjællandske Plan bør nytænkes\n← Facebooks ekkokamre BL´s generalforsamling 2018 →


Forårstøj til piger | Lækre forårsnyheder til modebevidste piger\nUdsalg til drenge\nUdsalg til piger\nI - Å\nCORONA STATUS: Info om åbningstider og service\nSådan bytter du julegaver\nSådan bytter du - Levering og fragt\nKonfirmand 2022 til drenge\nNyheder til piger!\nKlar til at gå koldere tider i møde?\nDet er vi! Der er nemlig landet lækre vinterjakker fra Hound og Mads Nørgaard. Alle jakker er både kraftig vind- og vandafvisende, og så er de jo bare helt vildt flotte! Der er både et udvalg af korte og lange jakker, og flere forskellige farver, at vælge i mellem, så det kan godt blive svært, at vælge en!\nMads Nørgaard vinterjakke BRUN: https://www.zophie-oliver.dk/200695...\nHound kort vinterjakke med bindebælte: https://www.zophie-oliver.dk/Pages/...\nHound lang vinterjakke: https://www.zophie-oliver.dk/Pages/...\nHound kort jakke med bindebælte HVID: https://www.zophie-oliver.dk/721088...\nHound lang jakke SORT: https://www.zophie-oliver.dk/721088...\nHound lang jakke BRUN: https://www.zophie-oliver.dk/721088...\nHound lang jakke HVID: https://www.zophie-oliver.dk/721088...\nHound kort jakke med bindebånd SORT: https://www.zophie-oliver.dk/721088...\nHound kort jakke med bindebånd BRUN: https://www.zophie-oliver.dk/721088...\nEr du heller ikke færdig med lækre farver?\nSå tjek lige D-xel's flotte kollektion ud! Vi er vilde med deres fede colour block sweatsæt med en crew neck og sweatpants, som er blevet mega populært blandt unge! Er du ikke til for mange farver, så er der også deres flotte skjorter i midi længde, som vi har stylet med et par imiteret læder bukser og en flot strik vest.\nStrik vest: https://www.zophie-oliver.dk/Pages/...\nLang skjorte: https://www.zophie-oliver.dk/Pages/...\nTil de piger, der er til det lidt mere feminine look, er dette outfit SÅ flot!\nStrik vest SAND: https://www.zophie-oliver.dk/420761...\nLang skjorte LILLA: https://www.zophie-oliver.dk/420862...\nImiteret læderbukser: https://www.zophie-oliver.dk/420764...\nTil de piger, der ELSKER farver. Så er dette colour block sæt lige noget for dig! Hvis du ikke er til sweatsæt, kan du også skifte sweatshirten ud med en t-shirt, der matcher sweatpantsene, eller en basic t-shirt.\nBasic t-shirts: https://www.zophie-oliver.dk/Pages/...\nFriske farver fra D-xel\nElsker du også at iklæde dig farver? D-xel har gjort det muligt, dette efterår og vi er VILDE med det! Her har vi stylet de farverige bukser, med en matchende vest, men du kan også sagtens style dem, med en cardigan eller pullover striktrøje, og bevare det fine look!\nStrik vest LYS RØD: https://www.zophie-oliver.dk/420866...\nBukser LYS RØD: https://www.zophie-oliver.dk/420764...\nStrik vest BLÅ: https://www.zophie-oliver.dk/420866...\nBukser LYS BLÅ: https://www.zophie-oliver.dk/420764...\nStrik vest LYS BLÅ: https://www.zophie-oliver.dk/420866...\nBukser BLÅ: https://www.zophie-oliver.dk/420764...\nHokus pokus, print i fokus!\nIgen i år, er tern det helt store hit! Overgangsjakkerne fås både i kortere og lange, og også som veste! Vil du kunne bruge din efterårsjakke længe, kan du tilføje en strik trøje under, til at holde dig varm.\nOgså i år, er der kommet fine efterårs jakker med blomsterprint. Denne smukke jakke, taler næsten for sig selv!\nFarver er det nye sort\nDe lækre pasteller kommer med ind i den nye sæson, hos Grunts efterårs kollektion! Her har vi stylet de populære wide leg jeans med lækker strik. Tilføj en t-shirt og så har du et vildt cool og fint look!\nCardigan STRIBET: https://www.zophie-oliver.dk/2133-8...\nT-shirt LYS BLÅ: https://www.zophie-oliver.dk/2113-4...\nWide leg jeans BRUN: https://www.zophie-oliver.dk/2033-5...\nStrik vest STRIBET: https://www.zophie-oliver.dk/2133-8...\nT-shirt HVID: https://www.zophie-oliver.dk/2113-4...\nWide leg jeans BLÅ: https://www.zophie-oliver.dk/2133-1...\nFin strik vest, der både kan styles med en t-shirt eller skjorte.\nDe mest populære jeans, denne sæson\nSå kalder vejret igen på lange bukser! I denne sæson, er det wide leg jeans, der skinner igennem, og her i Zophie & Oliver, har vi et bredt udvalg. Bukser med vidde kan styles på MANGE forskellige måder - hvis du vil fuldende dette års modetendes, kan du f.eks. tilføje en basic t-shirt, med en strik vest udover. Du kan også køre det mere afslappede look, med en striktrøje eller sweatshirt. Sidst, men ikke mindst, kan du tilføje en skjorte eller sågar en kjole, hvis du tør bevæge dig derud ;-)\nWide leg BLÅ: https://www.zophie-oliver.dk/2133-1...\nWide leg LYS BLÅ: https://www.zophie-oliver.dk/2023-1...\nWide leg med huller LYS BLÅ: https://www.zophie-oliver.dk/721088...\nWide leg med huller BLÅ: https://www.zophie-oliver.dk/721088...\nHer til efteråret, er det også in, med de hullede effekter, ned ad buksebenet. På de koldere dage, kan du med fordel tilføje et par strømpebukser eller nylon strømper under.\nLækre basic t-shirts fra Mads Nørgaard\nMangler du en basic t-shirt i god kvalitet? Så se lige de lækre t-shirts, vi har fået hjem fra Mads Nørgaard. T-shirten fås i flere farver, både med tryk, striber eller helt basic.\nStribet t-shirt MINT: https://www.zophie-oliver.dk/200709...\nStribet t-shirt BRUN: https://www.zophie-oliver.dk/200709...\nStribet t-shirt SORT: https://www.zophie-oliver.dk/200709...\nEfterårs nyheder fra Mads Nørgaard\nDenne lækre grønne farve, er den dominerende farve, hos Mads Nørgaard, i denne sæson. Den cool sweatshirt kjole, er både behagelig og smart. Du kan både style kjolen alene, med et par vidde bukser, eller som vi har gjort, med et par stramme bukser. Derudover kan du tilføje et net eller en taske, for at fuldende looket.\nSweat kjole Army: https://www.zophie-oliver.dk/200722...\nSweat kjole GRÅ: https://www.zophie-oliver.dk/200722...\nNet ARMY: https://www.zophie-oliver.dk/131499...\nNet STRIBET: https://www.zophie-oliver.dk/131506...\nBehagelig og smart, på én gang!\nJoggingbukser eller bløde bukser, er blevet in igen! Her ses de vildt smarte og bløde bukser fra Mads Nørgaard, med en basic overdel, for et cool hverdags look.\nLangærmet overdel STRIBET: https://www.zophie-oliver.dk/200686...\nT-shirt MINT: https://www.zophie-oliver.dk/200708...\nLøse bløde bukser ARMY: https://www.zophie-oliver.dk/200687...\nSweatpants ARMY: https://www.zophie-oliver.dk/200711...\nHvis du vil pifte looket op, kan du med fordel tilføje nogle smykker, eller sætte håret op, med nogle fede hårelastikker, samt klemmer!\nHår accessories: https://www.zophie-oliver.dk/haarac...\nOm Zophie & Oliver\nZophie & Oliver er en af Danmarks førende teenage butikker, til piger og drenge i alderen 8-16 år, med særlig fokus på de 10-14 årige. Vi har alle de fede mærker til de unge, her i blandt Hound, Mads Nørgaard, Tommy Hilfiger, Fila, Champion, Grunt, Lacoste, Calvin Klein , Say So, Levis, D-xel, DWG, og mange flere. Zophie & Oliver er en ren tweenshop der hele tiden er opdateret med de nyeste trends. Du kan finde Zophie & Olivers fysiske butikker i Jernbanegade 8, 4600 Køge . Besøg os! Det er en oplevelse værd!!\nHvis du har spørgsmål vedrørende en ordre eller nogle produkter kan du kontakte os på: info@zophie-oliver.dk. Vi har telefontid mandag-fredag mellem 10.00- 18.00\nMandag - fredag: 10:00 -18:00\nLørdag: 10:00 -16:00\n1. Søndag i måneden: 10:00-16:00 (Lukket om søndagen i skolernes sommerferie\nCopyright - Zophie & Oliver | Jernbanegade 8 | 4600 Køge | 56636976 | info@zophie-oliver.dk


Simple Living Eco - bionedbrydelige vaskeark – Gågrøn\nSimple Living Eco - bionedbrydelige vaskeark\nSimple Living Eco er en britisk familiedrevet virksomhed med produktion i Nederlandene. Virksomheden producerer miljøvenligt og effektivt vaske- og rengøringsmiddel. I Gågrøn forhandler vi Simple Living Ecos vaskeark uden parfume. Arkene er fremstillet helt uden de uønskede kemikalier, der ofte findes i konventionelle vaskemidler. Vaskearkene er minimalt emballerede og helt uden vand.\nSimple Living Eco ønsker at gøre det let at leve bæredygtigt. Frem for at fylde vaskepulver eller flydende vaskemiddel i din vaskemaskine, lægger du ganske enkelt et eller to vaskeark ind i tromlen sammen med dit vasketøj.\nArkene opløses i både koldt og varmt vand, og kan også bruges til tøjvask i hånden. Alle ingredienser i vaskearkene er lagt ud på virksomhedens hjemmeside og står også tydeligt beskrevet på emballagen.\n32 stk 10 stk


Valdobbiadene Prosecco Superiore Brut > Thy Specialhandel\nForside / Drikkevarer / Bobler / Mousserende Vine / Valdobbiadene Prosecco Superiore Brut\nFollador – Veneto, Italien\nHvidvin – Glera – 75 cl – 11,5% Vol.\nValdobbiadene Prosecco Superiore Brut har livlige små bobler stiger flot op i glasset og gør vinen indbydende allerede ved første øjekast. Da vinen er helt tør er den, udover aperitif, meget ideel til fisk, skaldyr og naturligvis når der skal bobler til at fejre de vigtige ting i livet.\nServér den mousserende vin afkølet ved 8-9 °C.\nValdobbiadene Prosecco Superiore Brut antal\nEAN: 8033237682505 Varenummer (SKU): 10435 Kategorier: Drikkevarer, Mousserende Vine Tags: brut, prosecco, Veneto\nFollador – Limited Edition 250års jubilæum – 1769-2019\nValdobbiadene Prosecco Superiore Brut har livlige små bobler stiger flot op i glasset og gør vinen indbydende allerede ved første øjekast. Strågul farve med grønne reflekser og en intens og vidunderlig duft af æble, pære og blomster. Stor ren og sprød smag med masser af frugt og med lidt mandel og citrus i eftersmagen.\nDa vinen er helt tør er den, udover aperitif, meget ideel til fisk, skaldyr og naturligvis når der skal bobler til at fejre de vigtige ting i livet.\nI hjertet af Veneto, lidt nord for Venedig, ligger den lille by, Col San Martino, hvor vinhuset, ”Follador”, har til huse. Familien har produceret vin siden 1800-tallet, og i dag er hele familien stadig involveret i firmaet. Landskabet i provinsen Treviso giver med sine smukke dale, milde klima og de mange solskinstimer optimale vilkår for frembringelsen af Prosecco-vinene. Rent teknisk bliver vinene produceret på Charmat-metoden, hvor andengæringen foregår i lukkede rustfrie ståltanke og kulsyren i vinen dermed bevares. Druen til produktionen af Prosecco hedder ”Glera”, også kendt som netop Prosecco-druen.\nNogle udgaver er kun ganske svagt mousserende, kaldet frizzante, mens andre er rene ”Spumante-udgaver”. Denne udgave fra Follador er fra Valdobbiadene, en region der i 2009 fik DOCG-status. Netop herfra kommer de allerbedste Prosecco-vine, og det fornemmer man straks man får Folladors Prosecco Superiore i glasset.\nFollador fejrer deres 250-års jubilæum med denne eksklusive og prestigefyldte Brut, som kun er lavet i en begrænset udgave på 30.000 flasker. Flaskerne er endda nummereret.\nVinen er fremstillet på 100% Glera, også bedre kendt som Prosecco-druen. Den er kendt for sine elegante, friske vine, som laves både i stille og mousserende udgaver. Druen dyrkes hovedsageligt i Nordøstitalien, hvor Prosecco-vine ofte afsluttes med et hint af mandel.\nDruerne er håndplukket i september fra vinstokke, som er dyrket på en ler- og kalkholdig jordbund. Vinmarkerne er placeret på de højest beliggende sydvestvendte skråninger i 280 meters højde, hvorved druerne sikres den mest optimale soleksponering.\nHjemme på vingården knuses druerne og cyromaceration sker den patenterede Gianfranco Follador Methode, hvor nedkøling ske meget hurtigt og ved lave temperaturer. Herefter er vinen er fremstillet efter Charmat-metoden, også kaldet tryktanksmetoden, hvor vinen tilsættes udvalgte gærtyper i lukkede rustfrie ståltanke. Dette får vinen i tanken til at gå i andengæring. Denne andengæring forløber i 30 dage ved 15-18 °C. Den kulsyre, som opstår ved andengæringen, slippes ikke ud af gæringstanken, og resultatet bliver en vin med fine bobler, som perler i lang tid i glasset. Efter endt andengæring opbevares den mousserende vin i de rustfrie ståltanke i ekstra 120 dage ved 0 °C for yderligere forfining inden aftapning på flaske.\nAriola Vigne e Vini – Angiol D’or Lambrusco\nNordisk Gin Polar Bear


Læserne som fotodommere\nAvislæserne skelner skarpt mellem det gode og det dårlige foto. De vil have kvalitet, budskaber og skæve vinkler i billederne. Det viser en ny undersøgelse. Avislæsere kan godt se, når et billede er godt. Overraskende nok er de meget velformulerede i deres vurderinger af billederne.\nAvislæserne skelner skarpt mellem det gode og det dårlige foto. De vil have kvalitet, budskaber og skæve vinkler i billederne. Det viser en ny undersøgelse.\nAvislæsere kan godt se, når et billede er godt.\nOverraskende nok er de meget velformulerede i deres vurderinger af billederne.\nGennem det seneste år har fotograf Søren Pagter analyseret fotojournalistikkens rolle og funktion i nyhedsmedierne for CFJE (Center for Journalistik og Efteruddannelse). Mens han har gjort det, har han haft orlov fra sit job som leder af Fotojournalistuddannelsen på Danmarks Journalisthøjskole.\n20. september sidste år vurderede 363 af Politikens læsere på hans foranledning billederne i Politiken, mens 102 læsere vurderede billederne i Herning Folkeblad den 13. september. Billede for billede.\nSenere brugte en fokusgruppe fra hver af de to aviser hver en aften på at vurdere otte udvalgte billeder fra deres avis.\n»Det er ikke nødvendigvis overraskende, at de kan se, at det ene billede er bedre end det andet. Det er mere overraskende, at de er opmærksomme på billedernes værdi og kan formulere den,« siger Søren Pagter. Han fortæller, at landbokonen i Herning og akademikeren i København er lige gode til at udtrykke deres holdninger til fotos.\nHan har gennemgået alle 465 læseres bemærkninger og fundet ud af, at de fordeler sig i fem grupper. Et billede skal 1) skabe opmærksomhed 2) hænge sammen med artiklen 3) fortælle en historie eller formidle en stemning og endelig skal det 4) være troværdigt.\nLæserne i Herning havde et ekstra krav: Der skal være handling, bevægelse og liv i billederne.\nDet sidste mener Søren Pagter kan forklares med, at Herning Folkeblad har mange kedelige billeder af diverse prisoverrækkelser og gruppebilleder.\n»Jeg fortolker læsernes bemærkninger i den retning, at de gerne vil have flere reportagefotos,« siger Søren Pagter.\nStore billeder og farver gør ikke nødvendigvis læserne gladere. Når layouteren flotter sig og giver plads til store fotos eller bruger rigtig mange billeder, opfatter læserne det nogle gange, som om avisen mangler stof og i virkeligheden bare fylder huller ud.\nI Politiken er der både farve- og sort/hvide billeder. På Herning Folkeblad er der udelukkende farvefotos, men farverne imponerer ikke læserne. De foretrækker en kombination. En af dem sagde, at »når alt er i farver, så devalueres farvernes blikfang. Et sort/hvidt billede vil derimod fange ens blik. Ligesom et farvefoto gjorde førhen«.\nHvis et billede ikke tydeligt signalerer et budskab, uden at man behøver at læse teksten først, så er det ikke et billede, læserne betragter som et godt avisbillede. Læserne vil have sammenhæng mellem tekst, foto og layout.\nLæserne i Herning og København har ingen forventninger om at gense sig selv i spalterne. I Herning giver de for eksempel ikke bare høje point til et billede i avisen, fordi det forestiller nogle, de kender. Billedet skal skabe en bredere identifikation. Én udtrykte det således: »Det er godt, når fotografiet får én til at genkende sig selv i en situation«.\nLæserne af Politiken forventer heller ikke at kunne genkende sig selv i avisen, men vil gerne have, at for eksempel billeder af personer kan bruges eller forstås i en bredere sammenhæng.\nUanset hvor godt et billede er, så kan det allerhøjst gøre læserne interesserede i at læse den tilhørende artikel. Et flot billede kan ikke alene få folk til at tygge sig igennem artiklen.\nNogle billeder får direkte læserne til at holde sig langt væk fra artiklerne. Det er i de tilfælde, hvor billedet bare objektivt registrerer en person, et sted eller en ting, for eksempel et udtryksløst foto af et nyt IC-tog. De billeder har fået lavest karakter.\nDe dårligste af alle billeder fandt læserne af Herning Folkeblad, hvis man sammenligner de point, læserne delte ud.\nPå Politiken bliver det dårligste billede vurderet til at være væsentligt bedre end det dårligste på Herning Folkeblad. Søren Pagters konklusion er, at bunden er højere på Politiken end på Herning Folkeblad. Det kan hænge sammen med, at Herning Folkeblad, der bringer langt flere billeder end Politiken, bruger flere af læsernes egne fotos og flere fotos taget af journalister, end Politiken gør.\nPolitikens læsere bemærker, at jo længere hen man kommer i avisens første sektion, jo kedeligere bliver billederne. Læserne udtaler dog, at det er i orden, at billederne i første sektion er rodede, mens de øvrige sektioner satser på æstetikken.\nSøren Pagter har ud fra læsernes besvarelser stillet fire udsagn op, der beskriver det gode fotografi:\nDet skal være overraskende og skævt\nDet skal passe til artiklen\nDet må ikke være for kompliceret\nDet fortæller en historie og giver information.\nLæresætningen til fotograferne og layouterne må ifølge Søren Pagter være, at hver eneste gang, de sætter en tegning eller et foto i avisen, så sidder der nogen i den anden ende, der aflæser det i en sammenhæng. Og det kan de:\n»Læserne er overraskende bevidste om billedernes kvalitet. Derfor er det nødvendigt at højne kvaliteten,« konkluderer Søren Pagter.\nIfølge hans vurdering har Politiken og Herning Folkeblad ikke nogen egentlig konkurrence fra andre aviser. Politiken har sine kernelæsere, og folk i Herning har ikke noget valg, hvis de vil læse en lokal avis.\n»For at få læserne til at blive ved med at købe aviserne, så må de hæve billedkvaliteten,« siger Søren Pagter og gør opmærksom på, at læserne er forkælet med gode billeder: De fleste får et fagblad, der oftest er lækkert layoutet og har flotte billeder. De læser dameblade, Euroman, ser reklamer og går i biografen.\n»Læserne er billedbevidste som aldrig før. På trods af det har ikke alle aviser oppet sig eller skiftet til et højere gear. De er ikke så modige, og det skal de være, ellers får de ikke flere læsere – eller formår at fastholde dem, de har,« siger han.\nAviserne kan ifølge Søren Pagter fastholde læserne ved at lægge mere energi i rutineopgaverne:\n»Der er en tendens til, at fotografer og journalister synes, at det er mere interessant at lave en helsides reportage, men for læserne er det gode billede på side 12 lige så vigtigt,« konkluderer Søren Pagter ud fra sin undersøgelse.\nSe hele undersøgelsen på www.cfje.dk.\nPå Politiken allierede Søren Pagter sig med Webpol, et selvstændigt analyseinstitut i JP/Politikens Hus.\nWebpol udvalgte 500 blandt Politikens læsere, så de afspejlede læserskarens køn, alder og jobsituation.\nDe 500 fik en mail med et spørgeskema, som de kunne udfylde på skærmen, mens de sad med avisen ved siden af sig.\n363 svarede. Den høje svarprocent skyldes, at de 500 var valgt blandt de læsere, der har tilkendegivet, at de gerne vil medvirke diverse undersøgelser.\nAf svargruppen blev 12 plukket ud til en fokusgruppe. Der kom otte.\nPå Herning Folkeblad var der en side i avisen, som læserne kunne udfylde og sende ind, men det gav kun knap 40 besvarelser, hvilket ikke var statistisk nok. Derfor hyrede CFJE nogle spørgere fra Dansk Markedsanalyse til at opsøge læserne på centrale steder i byen. Derved fik CFJE i alt 102 svar.\nUd fra besvarelserne blev syv personer trukket ud til en fokusgruppe.


159-0476 Fiskedamsgade 27A, 3. tv. - Fantastisk & solrig delevenlig 2 værelses bolig på måske Østerbros bedste a - RealMæglerne\nFiskedamsgade 27A, 3. tv.\nBrutto kr. 12.014\nNetto kr. 10.204\nFantastisk & solrig delevenlig 2 værelses bolig på måske Østerbros bedste adresse - det perfekte forældrekøb!\nFra opgangen træder man ind i lejlighedens åbne entre, hvorfra der er adgang til et pænt badeværelse. I åben forbindelse med entréen er der adgang til lejlighedens hyggelige køkken, som fremstår velholdt i lyse materialer. For enden af køkkenet er der et vindue, som giver mulighed for udluftning.. Læs mere...\nFra opgangen træder man ind i lejlighedens åbne entre, hvorfra der er adgang til et pænt badeværelse. I åben forbindelse med entréen er der adgang til lejlighedens hyggelige køkken, som fremstår velholdt i lyse materialer. For enden af køkkenet er der et vindue, som giver mulighed for udluftning samt skaber et skønt lysindfald i rummet. Dertil er der via. en dør udgang til bagtrappen, hvorfra man kan komme ned i den hyggelige fællesgård.\nFra entreen man ligeledes adgang til en stor solrig vestvendt stue, som fremstår i bedste københavnerstil med flotte trægulve, hvide vægge samt fine stukdetaljer. Ydernere har stuen et skønt lysindfald grundet det store vindue, og det er aboslut til at fornemme, at lejligheden er beliggende højt oppe på tredje sal. Fra entréen har du også adgang til soveværelse, der ligesom stuen fremstår smuk med hvide vægge og charmerende trægulve. Værelset rummer god plads til både seng samt garderobe - en perfekt delelejlighed!\nLejligheden er beliggende i en charmerende murstensejendom fra 1900. Ejendommen fremstår yderst velholdt med fjernvarme, termoruder, cykel- samt vaskekælder og dertil en lille hyggelig fællesgård. Ydermere er der til lejligheden tilknyttet et loftsrum, hvorfor man har god mulighed for opbevaring.\nMåske den bedste beliggenhed på Østerbro! Lejligheden ligger på en blind vej i et super hyggeligt område med minimale støjgener. Dertil har man kort afstand til caféer, indkøb og meget mere på Ndr. Frihavnsgade samt Østerbrogade. Endvidere kort afstand til Fælledparken, Langelinie og Søerne. Sidst men ikke mindst er der fordelagtige transport muligheder med både tog og busser. Dertil skal der nævnes den kommende metro.\nAlt i alt en utrolig charmerende delevenlig lejlighed med skøn placering på Østerbro!.. Læs mindre...


Nokia 6 - En stor og enkel smartphone [TEST] - Mobilsiden.dk\nNokia er tilbage i år som mobilproducent, under en ny ledelse fra finske HMD Global. Visse af det hedengangne Nokias dyder levere videre i det nye selskabs produkter som Nokia 3, 5 og 8 såsom stærk byggekvalitet, god ydelse og lang driftstid.\nI mellemklassetelefonen Nokia 6, har selskabet taget et af deres stærkeste – og mest prisvenlige – telefoner og skruet op for det hele. Her er større display, bedre kamera og et nyt design. Mon det rækker til at løfte det nye Nokias arv?\nSe også: Nokia 5 – Stærk og lækker til prisen [TEST]\nSpecifikationer Nokia 6\nMål: 154 x 75,8 x 7,9 mm, 169 gram\nSkærm: 5,5″ IPS (1.980 x 1.080 pixels), 403 PPI\nProcessor: Snapdragon 430 (octa-core op til 1,4GHz, Adreno 505 grafik)\nLagerplads: 32/64 GB+ micro-SD\nKamera: 16MP f/2,0\nFrontkamera: 8 MP, f/2,0 optik\nFarver: Fås i blå, sølv, kobber eller sort\nSer du på Nokias øvrige kollektion af smartphones, vil Nokia 6 stå lidt ud, i forhold til selskabets line-up. Forkærligheden for metalkonstruktioner er igen at finde, men de bløde kurver er her erstattet med et mere kantet og maskulint look.\nDesignet minder godt nok om noget man har set før i Samsung Galaxy A-serie, men det er ikke noget dårligt udgangspunkt, da design til relativ lav pris netop er en A-seriens store salgsargumenter.\nI hverdagen er Nokia 6 ikke ligefrem nogen kompakt størrelse – det er telefoner sjældent når de byder på et 5,5 tommer stort display. Det hjælper dog ikke på situationen, at rammen omkring displayet heller ikke er særlig slank.\nForan finder du de sædvanlige navigationsknapper under displayet, men home-knappen fungerer samtidig også som en fingeraftrykslæser til at låse telefonen op – det er altid en fin detalje.\nDet er skærmen der er en af de helt store salgsargumenter i Nokia 6. Her byder telefonen nemlig på 5,5 tommers storskærm med Full HD opløsning. Denne fungerre skam også ganske kompetent, selvom den ikke helt kan måle sig med det, du finder i dagens toptelefoner.\nAlt står skarpt og veldefineret, omend den i enkelte tilfælde kunne trænge til et skud mere farve, lysstyrke og kontrast – eksempelvis under fuld solskin.\nDisplayet akkompagneres af et lydsetup, hvor en højtaler i bunden og en frontvendt ditto sammen leverer stereolyd. Der især den i bunden der spiller højt, så du skal være opmærksom på ikke at skærme for den.\nLyden er egentlig rimelig god for sin klasse, omend du selv med det billige medfølgende headset får endnu bedre lyd.\nLidt flere kræfter efterlyses\nSelvom Nokia 6 er iklædt et fint metaldesign, er den indmad du finder ikke særlig adeligt.\nMobilen drives frem af en Snapdragon 430 octa-core, hvilket er tilstrækkeligt, men man mærker af og til at den kun snurrer med 1,4 GHz, mens andre mellemklassetelefoner snurrer 50 pct. hurtigere.\nHeldigvis er Nokia 6 ledsaget af 3 eller 4GB RAM samt 32 til 64GB lagerplads alt efter version. Det vil række til de fleste almindelige brugere, da lagerpladsen også kan udvides via et micro-SD kort.\nDet rækker altså til dagen og vejen, men får ikke mig til at glemme at der findes andre telefoner i samme prisleje som kan yde mere.\nBatteriet på 3.000 mAh er også tilstrækkeligt, men det kræver også sin strøm at holde det relativt store display kørende hvorfor man ikke få meget mere end en enkel dags almindelig drift ud af telefonen.\nSelve opladningen foregår via micro-USB, men det foregår rimelig tjept via den medfølgende 10W oplader. 0 til 64% klares på en time, mens den fulde optankning kræver knapt to timer i alt.\nPå netværksfronten gør Nokia 6 det udmærket. Den slutter sig til 4G-netværket som den skal og ryger kun sjældent af de hurtige 4G-bølger.\nUnder den nye ledelse fra finske HMD Global vrager Nokia samtidig tidligere tiders styresystemer for i stedet at satse udelukkende på Googles Android-styresystem. En klog beslutning for Windows til smartphones er stendød den dag i dag.\nNokia 6 tager ubetinget imod Googles Android ved at benytte en ren Android 7.1.2 – med løfter om månedlige opdateringer. Her ingen bloatware eller anden unødvendigt fryns. Det eneste software der følger med er Googles egen softwarepakke samt en enkel app til at styre FM-radioen.\nHelt frisk og fersk er softwareoplevelsen dog ikke, for selvom den nyeste Android 8.0 Oreo blev udgivet tilbage i august, er den nyeste version af Android-styresystemet altså ikke til at få endnu. De lovede månedlige opdateringer til Android handler derfor udelukkende om hyppige funktions- og sikkerhedsop-dateringer. Disse er dog garanterede i mindst to år, hvilket man sjældent oplever i dette prisleje.\nSe også: Nokia 3, 5 og 6 får Android 8.0 Oreo inden 2018\nPå kamerafronten byder Nokia 6 på 16 megapixels med en relativ lysstærk f/2,0 optik. På papiret er det lovende, men man bliver dog hurtig klar over, hvorfor Nokia har gemt det fine Zeiss-navn til selskabets dyrere Nokia 8.\nI dagslys gør kameraet det godt – her er fine detaljer, pæne farver og en rimelig dynamik. Fokusering foregår ikke hurtigt, men opleves nu heller ikke som decideret langsom.\nDet er dog i mørke, at budgetkameraer typisk får det svært, og her viser Nokia 6, at den ikke kan måle sig med mellemklassens bedre kameramobiler. Resultaterne er mørke, grynede og detaljerne er ikke til at spotte i skyggerne.\nPå videofronten er indtrykket heller ikke særlig godt. Her er ingen stabilisering af nogen art, hvilket hurtigt gør optagelserne irriterende at se på.\nDet frontvendte kamera på 8 megapixels er her mere overbevisende. Det formår at klare sig mindst lige så godt – hvis ikke bedre – end det klassen som regel byder på.\nNokia har generelt imponeret med sine smartphones i år. Fra den helt billige Nokia 3310 til den fineste Nokia 8 har selskabet budt på lækre materialer, gode funktioner samt fin ydelse til en relativ skarp pris.\nNokia 6 synes lidt at være undtagelsen. Det er på ingen måde nogen inkompetent mobil, men den leverer ikke nær så meget valuta for pengene som sine søskende. Igennem hele testperioden har jeg haft svært ved at se hvordan denne mobil hæver markant sig over den langt mere prisvenlige Nokia 5.\nDet bliver derfor til fire ud af seks stjerner.\nFin display og lyd\nFor stor og kluntet for sin størrelse\nRelativ dyr ifht. konkurrencen


9. trin i den røde tråd - DE AVANCEREDE SØGNINGER.\nHvis du ikke har stoppet dine potentielle kunder i flugten med de avancerede teknikker jeg fortæller om på www.Konverteringsoptimering.dk, www.Autoresponder.dk, så vil dine kundeemner forsøge at skebe sig et billede af, hvordan de kan løse dere problem via en rætte mere og mere avancerede søginger, der ofte ender med forespørgsler på Google på op til 4 - 6 søgeord.\nDen anden fordel er, at hvis din såkaldte landingsside rent faktisk indeholder præcist det, den søgende har i tankerne, da vedkommende skrev sine 4-6 søgeord, så har du en stor sansynlighed for at sælge fra hjemmesiden - for nu er dit kuneemne ikke i Learning mode mere. Personen véd præcis hvad han vil have og er klar til at købe.\nMen som jeg sagde, så er der også en ulempe - og den er desværre meget stor. Du skal have ekstremt mange landingssider, der alle matcher alle de ord- kombinationer folk kan finde på at skrive. Hvis siderne ikke skal rangere som en dårlig kvalitet, skal du gøre lige så meget ud af disse sider som hvis din hjemmeside kun bestod af nogle få sider. Dermed bliver arbejdet med at opbygge alle disse super specifikke landingssider et kæmpe projekt.


R vil have plan for økonomisk genopretning | Erhverv | fyens.dk\nPubliceret 29. december 2009 kl. 12:24\nRegeringen må komme med en plan for genopretning af dansk økonomi. Alt andet vil være at gamble med tilliden til dansk økonomi, mener De Radikale.\nRegeringen må diske op med en plan for, hvordan dansk økonomi bliver holdbar. Det siger De Radikales finansordfører, Morten Østergaard, der er enig med overvismand Hans Jørgen Whitta-Jacobsen i, at det til dels er en selvskabt plage, at krisen blev så dyb i Danmark.\n- Vi vil insistere på, at regeringen i forbindelse med konvergensprogrammet i januar kommer med en plan for, hvordan økonomien genoprettes og den finanspolitiske holdbarhed sikres, siger Morten Østergaard.\nI januar skal regeringen fremlægge det såkaldte konvergensprogram om blandt andet landets gæld og underskud til EU.\n- Bolden ligger hos regeringen. Hvis Claus Hjort (finansminister, red.) ikke kan fremlægge en ny troværdig plan, er det, fordi han har givet op og forventer at andre vil gøre det. Dermed overlades problemerne til den næste regering, der så sidder med aben, siger Morten Østergaard. Han mener, det er at "gamble med tilliden og troværdigheden" til dansk økonomi, hvis politikerne ikke tager ansvar.\n- I international sammenhæng har vi altid har været rost for en ansvarlig politik, den tillid til dansk økonomi sættes på spil. Det er ikke nok, at finansministeren kun vil tegne et billede af de udfordringer økonomien står over for i konvergensprogrammet. Der skal også være et bud på, hvordan problemerne løses, siger Morten Østergaard.


Coaching - Fremmer det stress? - Jesper Løye Hejl - Systemisk institut og Relaesthetics\nJesper Løye Hejl - Systemisk institut og Relaesthetics\nKunsten at relatere og bevæge\nSystemisk Institut i Nølev\nSystemisk uddannelse – Relaesthetics.\nLeder du? Bevæger du mennesker?\nSystemisk terapi, coaching og psykologi\nSystemisk terapi – hvad?\nCV – Jesper Løye Hejl\nArtikler om at leve i systemisk perspektiv\nLinks til mere\nFå et indblik i nogle af de mange områder, hvor systemisk tænkning og kybernetik finder anvendelse\nPå denne side præsenterer jeg dig for holdninger og opfattelser der på mange måder, vil fremstå som “alternative”\nDu vil her kunne finde opslag om kurser og uddannelsesforløb med afsæt i den systemiske tænkning .\nHvis du specifikt har interesse for Parforhold og temaer omkring det, så klik ind på siden “hvordan kan vi leve sammen?”\nRing på 0045 20214915 eller mail jesperhejl(at)me.com (erstat (at) med @)\nBrowse: Home / Coaching – Fremmer det stress?\nCoaching – Fremmer det stress?\nJesper Løye Hejl / 14. august 2013 / Leave a comment / Privat person\nRigtigt mange mennesker henvender sig til en ”coach” for at få hjælp til forandring og ofte også til at ”komme af med sin stress”. Den typiske Coach arbejder igennem samtale, som for manges vedkommende fører til, at der stilles mål og udarbejdes en eller anden plan for, hvordan en ændret adfærd kan føre frem imod disse mål.\nFølelsen af stress sættes typisk i forbindelse med en følelse af ikke at kunne nå det, som du skal. Kravene synes at overstige det mulige. Du er ”spændt for” og lever med en følelse af utilstrækkelighed og uro. Det bliver svært at koncentrere sig og være ordentligt til stede, idet alle mulige opgaver, som endnu ikke er nået, presser sig på i din bevidsthed. Dine omgivelser opfatter dig som ”fraværende”, ”fjern” og måske endog irritabel.\nStress knytter sig uløseligt til krav om præstation. Egne eller andres krav som er blevet gjort til sine egne. Vi kan ikke længere mærke os selv i det, vi gør, men retter overvejende vores opmærksomhed frem imod ”noget”, som endnu ikke er sket, eller endnu ikke er blevet nået. Jeg ser oplevelsen af ubehaget, som vores organismes forsøg på, at få os til at blive opmærksomme på os selv igen.\nKravene står altså på den ene side. Følelsen af utilstrækkelighed og mangel på tid på den anden side. Dette skaber et fysisk ubehag, som decideret kan føre til sygdom.\nEn ”kusk” bag tømmerne?\nCoaching har spredt sig over hele verden som et ”værktøj” til personlig udvikling, og tager afsæt i ideen om at bruge en personlig træner. I sportsverdenen hedder træneren ”Coach” og han aflønnes for at skabe præstationer igennem sit hold. ”Find, udvikl og brug dine ressourcer bedst muligt, og opnå dermed dine mål” kunne et coach-mantra lyde. Midlet hedder ”refleksion”, ”anerkendende undersøgelse” og samtaleteknik, hvor du ved at arbejde med gode cirkulære spørgsmål, kan afdække, ”hvad der virker,” og dermed komme til at gøre mere af det. De fleste coachingsamtaler begynder med at der spørges ind til, hvad det er for en forandring, som ønskes. Indledningsvis i samtalen formuleres, hvad målet skal være, eller hvad ”drømmen” er.\nDet engelske ord: ”Coach” betyder ”Kusk”. Det udtrykker altså titlen på en person, som styrer en hestevogn. I den positive betydning formår kusken at lokke hestene til at trække bedst muligt, uden at overanstrenge sig. Den gode kusk passer på sine dyr.\nMetaforisk passer dette måske meget godt på opfattelsen af ”at vi alle er spændt for en vogn” og så længe vi løber herreløse rundt, opstår der frustration. Uden en kusk i sædet, spilder vi vores kræfter, og skaber ingen resultater. Vi mangler retning og når ikke i mål?\n”Kusken” passer med andre ord ind i et system og en verdensopfattelse, der bygger på ideen om ”high performance” og mål: At livet handler om at nå noget, og at vi gør noget, for at opnå noget andet.\nVor tids optagethed af ”Coaching” bliver i det perspektiv til et symptom på en stressende levevis, og ikke, som det var tiltænkt, til en løsning. Med coaching risikerer vi at fastholde hinanden i et uhensigtsmæssigt paradigme.\nAt mærke sig selv?\nNår vi oplever at være i nød, kan det gøre godt at tale med et andet menneske. Kontakten; at der er en, som lytter og føler med, giver os en oplevelse af at blive set og hørt. Vi mærker os selv igennem de forskelle, som mødet med dette menneske inviterer os til at se og mærke.\nPrincipielt fungerer al menneskelig kommunikation på den måde. Når vi danser med hinanden, leger med fysisk kontakt, eller elsker, så føles det intenst, idet vi i mødet nødvendigvis vil sanse os selv. ;in højre hånd kan ikke mærke sig selv, idet der ikke er forskel på det, den vil mærke og ”sig selv”. Den kan derimod mærke den venstre hånd – i kraft af forskellen. Vores sanser fungerer på den måde. De agerer på forskelle.\nForskningsresultater viser, at nerverne som knyttes til vores sanser sender signaler uafhængigt af den ”sanse”-påvirkning, som de udsættes for. En synsnerve vil således give et signal til hjernen, som får os til at se en ”farve”, selv om øjet holdes i mørke og imens påvirkes af en dråbe meget svag syre. Den ”irriteres” og sender en impuls. Tilsvarende kan vi forstyrre nerverne overalt på kroppen til at sende signaler, som får os til at tro på, at vi udsættes for bestemte ting (dufte, berøringer, tryk og træk etc.), uden at disse ting overhovedet finder sted.\nVi handler, når vi sanser. Vi sanser, det vi tænker?\nVores oplevelse af vores verden, knytter sig til denne sansning. Vi kan udvikle vores sanser, dels ved at vi bruger dem og dels igennem de koncepter, som vi skaber for vores sansning. Koncepter opstår gennem erfaring, læring, oplevelser, refleksion og projektion. Vi sanser ikke (altid) bare. Vi sanser efter noget. Vinkenderen smager f.eks. efter nogle bestemte ”smagstyper”: Kirsebær, peber, egetræ, røg, trøffel etc., hvor den mere almindelige vindrikker blot undersøger, ”om vinen smager godt”.\nDe fleste har den opfattelse, at vi handler på baggrund af vores tanker. Det fungerer måske kun indirekte som en god forklaringsmodel? Hovedparten af de bevægelser vi benytter, opstår på baggrund af sansning. Jeg kradser mig i nakken, idet jeg mærker, at det klør. Efter at jeg har kradset, klør det måske endnu mere? Jeg drikker vand, da jeg fornemmer tørst. Vores tanker bruger vi først og fremmest til at skabe koncepter med – dvs. forestillinger om, hvordan verden er skruet sammen – og efterfølgende til at tolke, hvad vores sansning betyder. Nyere undersøgelser (Joachim Bauer, se også Tor Nørretranders) peger på, at vores bevægelser og handlinger sker, før vi kan nå at reflektere over, hvad vi vil gøre. De udløses så at sige af en sansning, og gøres efterfølgende til genstand for en tankemæssig overvejelse. Det er med andre ord ikke konceptet om feedback, som gør os i stand til at udføre præcise bevægelser.\nMål og planer?\nEt af de koncepter, som har bidt sig fast i mange menneskers verdensbillede, er det, som handler om ”mål, planer og fokus”. Vi har lært – både igennem vores kultur og opdragelse – at vejen til et succesfuld liv går igennem mål og handlingsplaner. Dette koncept, som også gennemsyrer erhvervslivet, ja næsten ethvert område af vores sociale liv, leder os i retning af hele tiden at tænke på fremtiden. På den måde risikerer vi at miste fornemmelsen for det, som vi gør og sanser lige her og nu. Jo mere tid jeg bruger på at tænke over min fremtid jo mindre plads gør jeg til min perception.\nMål forvandler sig meget let til krav. Hvor de skulle motivere os, som ”noget ønskværdigt” bliver de til fordringer og skyld. Når jeg spørger en forsamling ledere om: ”De må selv om, hvorvidt de når deres mål”? Bliver svaret typisk: ”Nej da, de er sat, for at de skal nås!” .. Med andre ord, ”målene” fungerer som fordringer. I og med at de endog også ofte fungerer sådan, at opfyldelsen af det ene mål, bliver starten på den næste mål – opstår der en indbygget utilfredshed med tilværelsen. Bliver vi nogensinde tilfredse?\nPlaner omhandler handlinger, som endnu ikke er sket. De fungerer som et forsøg på at forudsige en fremtid, for i bedste fald at kunne forebygge problemer og kunne tage hensyn til afhængigheder. ”Holder planen?” spurgte en leder mig for mange år siden. Jeg svarede: ” Nej naturligvis ikke, det er derfor, jeg har lavet den”. Vi må regne med at vores planer ikke holder. Alternativet var, at vi alle sammen blev ansat i ”Institut for Fremtidsforskning” for vores gode evne til at forudsige fremtiden præcist. Hvis det overhovedet skal give mening at lave planer, så må det være for at gøre sig overvejelser om bestemte relationer, muligheder og risici – alene med henblik på at få øje på dem. (sanse dem). Planer fungerer bedst, når vi ved, hvordan vi skal lave dem om. Den gængse opfattelse, jeg møder, er, at planer skal følges. De gøres til krav om en bestemt indsats, og vi får skyldfølelse, når de ikke holder.\nNå jeg fokuserer på noget, vil jeg udelukke andre ting. Igennem fokus formår jeg at koncentrere mig om ”det væsentlige”? Det store spørgsmål bliver så: ”Hvordan ved jeg, hvad der kan være væsentligt om et øjeblik, når jeg endog igennem mit fokus ikke vil opdage det”? Fokus vil med andre ord kunne afholde os fra at opdage noget, som også kunne være væsentligt. Fokus fungerer som spidsen af en nål. Det kan gennemtrænge alt (på sin vej imod målet) og stilles den på højkant, vælter den. Rammer den noget, som er for hårdt, knækker den. Fokus og harmonisk stabilitet fungerer som hinandens modsætninger.\nEt andet koncept?\nEn vigtig vej til forebyggelse af stress går omkring at ændre sine koncepter om mål, fokus og planer. Vi skal blive bedre til at mærke os selv ved at blive opmærksomme og sansende i kontakten med vores omgivelser og mennesker omkring os.\nHvad er målet med Livet? Det er vel at leve det?\nHvad er målet med at elske? Er det ikke at elske?\nHvad er målet med at danse? …At blive færdige hurtigst muligt? Eller er det ikke blot at danse?\nEn ville sige, at han ”spiser for at blive mæt” – altså at målet med at spise er at blive mæt. Med det koncept, ville det måske være bedre at indlægge en sonde i mavesækken, og så sørge for at mavesækken hele tiden var fyldt?\nHvad er målet med at opdrage sine børn? At få sociale velopdragne børn ud af dem? Eller opdrager jeg, fordi jeg ”er far eller mor” og vil give dem kærlighed imens jeg opdrager?\nEksemplerne nævner jeg ud fra min antagelse om, at ”målet” med det vi gør, ligger i at vi gør det. Jeg gør det dermed absurd at tale om det, som ”noget” vi vil opnå, når engang dette eller hint lykkes…..”. Langt bedre bliver det i min iagttagelse, at vi gør noget med en intention. At når vi handler og bevæger os, så skaber vi retningen i vores bevægelse, imens vi bevæger os. En forudsætning for at dette fungerer bliver, at jeg formår at handle og bevæge mig kompetent og opmærksomt sansende, og forstår, at alt hvad der ”er”, bliver noget, som jeg ”gør”.\nIntention gør vi til en kvalitet ved vores bevægelse. Den udtrykker ikke, ”at du ved, hvor du vil hen”, men mere at du handler aktivt, frit og tydeligt i dit eget ”rum” i forhold til dig selv”.\nDu kan kun flytte dig selv?\nVil jeg hjælpe mennesker omkring mig, må jeg tage kontakt til dem, på en sådan måde at vi kan bevæge os sammen. Jeg kan ikke flytte andre, og jeg kan bevæge mig selv. Fungerer vores kontakt, vil vi flytte os sammen.\nTænk på det at danse med hinanden!\nHvis du under dansen fornemmer, at din partner ”skubber rundt med dig”, så vil du med al sandsynlighed opleve det som ubehageligt og manipulerende. Bevæger vedkommende sig derimod harmonisk og kompetent i en tydelig kontakt som bevares, med klare intentioner i bevægelserne, føles det let og sjovt at danse sammen. Vi inviteres til at bevæge os med hinanden. Kunsten for den dygtige danser, som danser med en begynder, ligger bl.a. i at kunne bevare kontakten også igennem hurtige og komplekse bevægelser. Tabes den ved at tempoet sættes for højt, må den uøvede give op.\nVil jeg hjælpe mennesker, som søger hjælp, igennem samtale, gør jeg dermed kontakten til hinanden meget vigtig, ligesom det bliver min undren og nysgerrige undersøgelse af mine egne antagelser, der fungerer som en invitation til, at den der søger min hjælp, også går på opdagelse i sit eget liv.\nDet bliver mere et spørgsmål om at forstå, end at beslutte ”hvor vi vil hen”? Ved at undersøge det jeg gør, kan jeg øge mine handlemuligheder. Ved at afprøve forskellige koncepter sammen, kan jeg invitere mig til at sanse noget andet, end det jeg plejer, og samtidig bevare kontakten til det jeg gør lige nu.\nVæk fra ”teknikker” og hen imod at iagttage sine egne koncepter?\nDenne måde at se samtale på, vil flytte fokus væk fra ”coaching-metoder” og ”-teknikker” og over til noget så udefinerligt som ”livssyn”, værdier, opmærksomhed og bevægelses-kompetence. Værktøjer kan vi bruge på maskiner, som fungerer forudsigeligt, og som påvirkes ved at skrue på møtrikker og trykke på knapper.\nNår det handler om interaktion i en gensidigt undersøgende samtale, findes der ingen ”værktøjer”, som du kan bruge på ”den anden”. Du har dig selv, og den kontakt, som I skaber med hinanden. Vil du undersøge din praksis som samtalepartner, så øv dig i kontakt, bevægelse og aktiv opmærksomhed. Udforsk de koncepter, som du sanser og handler ud fra ved at bevæge dig og iagttage!\n”Kontrakten” for samtalen kan blive at samtale og iagttage. Den praksis: At møde sig selv i kontakt med et andet opmærksomt menneske kan opleves lige så livgivende, som at drikke et køligt glas friskt vand på en varm sommerdag.\nDu skal være logget ind for at tilføje en kommentar.\n← At hengive sig fuldt og helt\nGør noget andet end du plejer! →\nKontakt Jesper Løye Hejl\nRing på 0045 20214915 eller mail jesperhejl#me.com (erstat # med @)\nFeedback og anerkendelse\nSystemisk samtale og intervention\nVirksomhed & organisationer\nSælger du: Livet for penge eller -værdi?\nImod og Drømmen om virkeligheden – The dream of reality\nAt bevæge et menneske, hvordan?\nDen kritiske sans? Er det en sans!?\nRos og kraftløs venlighed


Hotel EL Viandante i Monteverde til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nContiguo Sapo Dorado, Santa Elena, Monteverde, Costa Rica - Se på kort\nMere om Hotel EL Viandante\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Monteverde, så er Hotel El Viandante et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Hotel El Viandante sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som bagageopbevaring, arbejdscenter, rundvisning, vaskeri, værdiboks.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde opvarmning, opvækningsservice, skrivebord, ventilator, fjernsyn. Hotellet tilbyder mange unikke fritidsaktiviteter, som hesteridning, have. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Hotel El Viandante det kloge valg for rejsende til Monteverde.\nDu bedes give Hotel EL Viandante besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Gæsterne bedes fremvise gyldigt billed-id og kreditkort ved indtjekning. Bemærk venligst, at hvorvidt særlige forespørgsler kan imødekommes, afhænger af tilgængelighed på ankomsttidspunktet, samt at der kan pålægges et gebyr.\nAlle slags rejsende (239)Par (109)Rejsende alene (50)Familie med små børn (33)Familie med store børn (1)Gruppe (46)


Valtras største traktor klarer de tunge opgaver - Valtra Team\nUdgivet 09/2021 Tekst Line Brabæk Billeder Privatfoto\nKorslund Landbrug har brug for stærke traktorer til deres 900 hektar i Nordjylland. Derfor bruger de den største model fra Valtras S-serie, når de for eksempel skal køre med ballepresseren.\nUden for Brønderslev i Nordjylland ligger landbruget Korslund Landbrug. Her dyrker de 900 hektar og har derfor brug for nogle maskiner med særlig høj trækkraft, til når der skal gødskes og presses halm. Driftsleder gennem 27 år Jan Borup har valgt flere modeller fra Valtras S-serie.\n”Vi bruger den store model S394 med 405 heste til meget af vores markarbejde. Vi har brug for at køre 30.000 kubikmeter gylle ud årligt, og vi producerer halmballer på kontrakt, så traktorerne skal kunne køre med en ballepresser. Og så sker der virkelig noget, når man trykker på speederen, når den har over 400 hestekræfter,” fortæller driftslederen.\nKorslund Landbrug leverer 5.000 bigballer til tre forskellige kunder og kan på en god dag nå op og presse 800 baller om dagen. Model S394 bliver brugt til flere opgaver i den øvrige planteavl på bedriften, men særligt er det den model, der kan trække ballepresseren.\n”Vi skulle have en tung traktor, der er godkendt til høj egenvægt. Den største vi har, må køre med en egenvægt på 18 tons. Derfor valgte vi den store S’er fra Valtra,” siger Jan Borup.\nKorslund Landbrug har udelukkende planteavl. Her dyrker de desuden korn, raps, kartofler og frøgræs, og alle markerne bliver dyrket pløjefrit.\nUd over de stærke kræfter, er driftslederen også glad for ’SmartTouch’-armlænet til styring af traktoren.\n”Vi valgte S-serien på grund af touch-skærmen i førerhuset – hvor man i øvrigt sidder rigtig godt,” forklarer Jan Borup.\nTeknologien i smartTouch betyder, at traktoren er brugervenlig at betjene og særlig praktisk med flere forskellige førere.\n”Vi har jo en del afløsere i forbindelse med høsten, så alle traktorer skal kunne synkronisere til samme betjening.”\nSynkroniseringen betyder, at de faste medarbejdere kan programmere brugerpanellet ved hjælp af dets ’hukommelsesknapper’. Det betyder, at traktorerne automatisk benytter samme indstillinger uanset fører, hvilket er rigtig smart, når der er mange forskellige i traktoren under høsten.\n”Under høstsæsonen er vi op til 6-7 mand med høsthjælpere og familiemedlemmer og hvem vi ellers kan få til at hjælpe. Derfor er det rart, at de er synkroniseret og kører ens – det dur!” siger Jan Borup.\nValtraforhandler Agrotek overtog sidste år Nordjylland og renoverede i den anledning et nyt kontor i Brønderslev. Lokalerne ligger syv km. fra Korslund Landbrug. Netop det har haft betydning for investeringerne for driftslederen.\n”Vi valgte at investere i Valtra, fordi forhandleren tæt på gården. Når vi skal have service og reservedele, så er syv km ikke langt, og vi har et princip om altid at handle lokalt – så da Agrotek poppede op ved siden af, var det nærliggende at samarbejde med dem.”\nDet betyder, det er let at få foretaget opdateringer af styresystemet, og driftslederen har en god dialog med den lokale leverandør.\n”Det er ikke altid, jeg synes opdateringerne forbedrer systemet, men jeg oplever, at Agrotek tager vores ’kritik’ seriøst. Kommer jeg med noget i forbindelse med en opdatering, så melder de altid tilbage,” siger han.\nUd over S-serien har landbruget også tre traktorer fra Valtras T-serie.\n• Maskinparken på Korslund Landbrug består af:\n• Valtra S394\n• 2 x Valtra S274\n• Valtra T214\n• Valtra T174\n• Valtra T194\n• Valtra M120


Lejligheder Kathrin - Sölden Østrig\nKathrin byder på pæne lejligheder beliggende i udkanten af Sölden, 5 minutters gang fra Gaislachkogl-banen. Lejlighederne fremstår moderne og veludstyrede, og de har alle tv og internetadgang. Husets sauna kan bruges til afslapning om eftermiddagen, og det er muligt at tilkøbe morgenmad ved ankomst. Et stort supermarked ligger blot få minutters gang fra Kathrin, her kan der hentes forsyninger til ugens ophold. Centrum af Sölden ligger 10 - 15 minutters gang fra lejlighederne, og hele vejen derind ligger der restauranter og butikker.\nTæt ved Gaislachkogl-banen\nDen 2-værelses lejlighed ligger i husets underetage. Vinduerne sidder derfor højt og lysindfaldet kan være begrænset.\nDer er ingen ovn i lejlighedernes køkken.


BANKAMP Astoria LED-gulvlampe ZigBee | Lampegiganten.dk\nBANKAMP Astoria LED-gulvlampe ZigBee\nFra 12.384,00 kr\nkrom-grå mat nikkel, krom krom-grå mat nikkel, krom\nZigBee-baseret Astoria LED-gulvlampe\nDe roterende og svingbare lyselementer på LED-gulvlampen Astoria minder om en meget elegant, kosmisk struktur af flere cirkler. Takket være variabelt justerbare strålevinkler kan lyset fordeles enten meget målrettet eller bredt og uhindret over 360° i rummet.\nGulvlampen består af en rund, flad sokkel, med to metalstænger, der føres parallelt opad. På en vandret akse har de en smuk metalring, som igen forbinder de to cirkulære lyselementer på den lodrette akse. Dette gør det muligt at dreje de to lyselementer på begge akser og skabe en strøm af lys rundt om dem.\nTakket være ZigBee-kompatibiliteten kan gulvlampen integreres i ethvert ZigBee-baseret, intelligent hjemmenetværk. Den kan ikke bare dæmpes via en berøringsdæmper, men også via stemmestyring og app, og lysfarven kan indstilles trinløst.


★ Feeling lost: Min gaffel i vejen ★\nMed enden af min tur kommer hårdt og hurtigt, er jeg ved en korsvej. Da jeg forbereder mig på at gå videre til næste fase af mit liv, ligger to veje foran mig, og jeg er ikke sikker på, hvilken man skal tage. Jeg har altid haft denne drøm om at bo i Europa. Jeg har rejst Europa meget, men jeg vil gerne bo på ét sted, lære sproget og opleve europæisk liv som en lokal, ikke en turist.\nJeg har altid forestillet mig, at jeg bor i Paris og nyder ost og vin, sidder i røgfyldte caféer og slentrer ned brostensbelagte gader om natten med smukke franske piger. Men jeg tror, at livet jeg forestiller mig i Paris, er det, jeg har set alt for romantiseret i film. Paris på sølvskærmen er forskellig fra hverdagen i Paris.\nDa jeg er kommet til den erkendelse, er den anden by, der mest appellerer til mig i Europa, Stockholm. Paris trækker mig med sin mystik, men virkelig, Stockholm er en mere realistisk mulighed. Jeg har mange venner der, byen er en af mine foretrukne i verden, og jeg elsker og vil lære sproget. (Plus, svenske piger er heller ikke så onde i øjnene!) Tanken om at bo der i løbet af foråret og sommeren spænder mig virkelig. Sverige om sommeren brister med liv og energi. Efter alt får de ikke meget godt vejr deroppe, så når de gør det, tager svenskerne fuld nytte af det.\nMen gaffelen i min vej er ikke mellem Paris og Stockholm. Det er mellem Stockholm og New York City. Eller som min ven, Jason, har fortalt mig, er det et valg mellem et sløret forsøg på at udvide min tur og komme til enighed med endelig at slå sig ned.\nOg på en måde har han ret.\nMin sjæl brænder for Big Apple. Der er ikke en dag, der går forbi, hvor jeg ikke tænker på det. Når folk spørger mig, hvor jeg ringer hjem, brister New York ud af min mund uden at tænke. Der er ikke noget, jeg ikke elsker om New York City. At se statusopdateringer fra mine venner og begivenheder, jeg ikke kan deltage i, gør mig hjem til det endnu mere. Som jeg skriver dette nu, kan jeg ikke hjælpe, men føler mig ked af at være der. Jeg tilhører der, og når alle mine rejser slutter, er det der jeg vil opholde sig.\nMen du får ikke overgang i livet. Mulighed baner en gang. Døre åbnes og lukkes hele tiden, men når en dør lukkes, låser den sig selv. Som Robert Frost engang skrev i "Vejen, der ikke blev taget". "Selvom jeg ved, hvordan vejen går videre, tvivlede jeg på, om jeg nogensinde skulle komme tilbage." Når du går ned ad en sti, er der ingen vende tilbage.\nHvis jeg flytter til NYC og hopper over Stockholm, får jeg nogensinde en chance for at bo i Europa som en (semi-) ung, ubekymret fyr? Vil jeg ende med at slå mig ned, finde en kæreste og lægge rødder og så glip af min chance for bare at være vild og ubekymret i Europa? Vil jeg fortryde den savnede mulighed?\nEller vil jeg flytte til Stockholm og hader det? Vil jeg længes efter New York mens jeg er der? Vil jeg modstå at nedlægge nogle rødder fordi jeg ved, at Stockholm ikke ville være for evigt? Og vil det blive en selvopfyldende profeti, hvor det ikke er for evigt, fordi jeg modstår at gøre det på den måde?\nSom uret tikker ned til nul, spekulerer jeg på, om jeg virkelig forsøger at forlænge min tur. Måske vil jeg bare være Peter Pan for evigt. Når jeg går ud, ser jeg unge, ubekymrede backpackere og tænker til mig selv: "Kan jeg ikke bare blive i denne verden lidt længere? Bare en måned vil ikke skade. "\nNår alt kommer til alt, når min bog kommer ud næste år, skal jeg alligevel komme tilbage til Amerika. Stockholm ville bare være midlertidigt. Tilbringes seks måneder i Sverige bare en måde for mig at tilbringe yderligere seks måneder, der lever af min rygsæk, og forsøger at være Peter Pan lidt længere?\nJeg ved, jeg vil have rødder. Jeg vil gerne have et motionscenter. Jeg vil have venner til at ringe. Jeg vil have restauranter, hvor jeg kan blive regelmæssig. Jeg vil have det lokale hangout.\nMen da slutningen nærmer sig, er jeg bange for. Rejse er alt, hvad jeg ved. Det er en del af, hvem jeg er. Jeg har ikke afgjort på et sted siden jeg begyndte at rejse. Selv når jeg stopper et stykke tid, ved jeg altid, at jeg vil komme videre. Mens jeg aldrig vil stoppe med at rejse, er jeg bekymret for, at jeg ikke vil klare mig med at blive afgjort på ét sted og have rødder.\nMåske er Stockholm min "bro" fra rejsende til semi-nomadiske.\nJeg havde håbet på, at som jeg skrev denne artikel, kunne jeg komme til en konklusion. Jeg har agoniseret over dette indlæg i uger, men da jeg skriver dette, har jeg indset, at jeg er lige så fortabt, usikker og forvirret som nogensinde. Udskrivning af mine tanker og følelser hjalp ikke med at bestemme hvilken vej jeg vil vandre ned.\nDa jeg vejer begge muligheder, vil jeg begge have dem. Jeg ville ønske jeg kunne skabe en klon!\nMen jeg ved, hvordan vejen fører til vejen; der er kun en vej jeg kan tage.\nDa januar ruller ind i februar og februar ruller ind i mit fly hjem, skal jeg hurtigt bestemme hvilken vej jeg vil have. For nu vil jeg bare stirre ud på gaffelen i vejen lidt længere og vente på et tegn.


Underet er, at vi er til: Dygtig, du er så dygtig\nMaude // skøreliv.dk 22/5/18 11:28 AM\nTænker jeg fluks overfører det til noget børneopdragelse, det ligger lige til højrebenet. De adlyder allerede 'SIT!' - også rigtig god dag til dig, Lene! ❤\nLene 22/5/18 12:44 PM\nHa, Maude, jeg ser dig gå ved siden af en pode, som bærer sit eget vasketøj ud til vasketøjskurven eller lægger sit rene tøj på plads i skabene, og du er vildt anerkendende: dygtig, så dygtig :-) og tak.\nEllen 22/5/18 12:42 PM\nDet er sådan en fornøjelse at overvære en omgang hundetræning. Jeg nyder også at se, når min svoger træner sine hunde.\nDet med at søge anerkendelse - eller rettere lade være - var noget, jeg skulle være meget bevidst om. Jeg var nemlig lidt irriteret på dem, der hele tiden søgte chef-opmærksomhed, fordi de ville roses for deres arbejde, så jeg lovede mig selv, at sådan ville jeg ikke være. Men det er da superdejligt, når ens arbejde bliver rost og/eller anerkendt ...\nLene 22/5/18 12:47 PM\nEllen, at se folk udøve det, de er dygtig til, er rigtig dejligt. Og jeg er vildt imponeret over din ildhu med farvning :-)\nJeg øver mig også i at lade være og faktisk kan jeg mærke, at det er ikke min chefs anerkendelse, jeg søger, men derimod mine kollegers, og det kommer til af og til at fylde for meget.\nStegemüller 22/5/18 9:49 PM\nDu skriver "Hele mit liv har jeg arbejdet med at turde tro på, at jeg er god nok". Hvor jeg dog kender det. Det var det, der for et par siden fik mig til at undersøge "Impostor Syndrome" og "Potentialefabrikke.dk". Jeg synes, det kan være svært at tro på, at jeg er god nok.\nLene 24/5/18 3:51 PM\nHanne, det er svært. Jeg er heldigvis også udstyret med et godt selvværd. Så jeg tror jeg har værdi, men af indimellem svært ved at tro jeg er god nok til det jeg gør\nKarin 23/5/18 8:05 AM\nDejligt kartoflerne er kommet i jorden. Det stod hårdt, før jorden blev til at arbejde med, og nu er tørken lidt hård for mange med vintersæd, måske også for kartoflerne?\nBare langt flere valgte at arbejde med deres hundeopdragelse. Huske snoren, samt opsamle hundens efterladenskaber. Det kommer fra en der bor i villakvarter med mange skønne grønne områder langs cykelsti nettet. Det er spændende at følge udviklingen med Ayla.\nLene 24/5/18 3:53 PM\nKarin, hos os holder spagnum på fugten.\nJa træning i lydighed af hund og gode manerer hos mennesket ville være ønskeligt\nconny 23/5/18 9:36 AM\nSpændende at læse om hundetræning. Og et nyt ord lærte jeg: bringsel, som sproget.dk ikke vil kendes ved. Det vil heldigvis vores alles gode ven Google, selvom definitionen skulle findes på en engelsk ordbogsside (bringsel: a short stick or other device that is suspended from the collar of a trained search dog and used as a signal that a search has been successful).\nLene 24/5/18 3:54 PM\nConny, godt jeg har så kloge læsere, nu kan jeg fortælle landmanden at det er engelsk 😊\nJoan 23/5/18 11:14 AM\nDet er imponerende hvad hund og fører kan gøre sammen. En sjælden gang lægger jeg et spor til vores den gamle pige , hun elsker det og bliver som en ung hund igen, glemmer det aldrig. Har du for øvrigt set de plakater som kan købes ved det firma der hedder DIALÆGT.DK....der findes en plakat til hundefolket, den rammer lige plet. Go` dag herfra.\nLene 24/5/18 3:57 PM\nTak, Joan og i lige måde 😊 Dejligt at din gamle hund skønner på sporleg stadig\nFruen i Midten 23/5/18 11:29 AM\nJeg måtte også google bringsel - så lærte jeg det :-) Skønt med en glad og lære-ivrig hund - og en god læremester. Åh ja, anerkendelse. Det er altid rart. I passende doser. Det er så ikke noget, der bruges, hvor jeg arbejder. Det ville ikke gøre så meget, hvis der så skete en lønmæssig anerkendelse. Det gør der så heller ikke. Jeg burde finde et andet arbejde ...\nLene 24/5/18 3:59 PM\nFruen i midten, man kan blive så klog😊\nHvor er det trist at anerkendelse ikke er en del af arbejdskulturen


De 10 bedste strandhoteller i Malia - TripAdvisor\nBedste strandhoteller i Malia, Grækenland\n30 af 204 ejendomme matcher dine filtre. Ryd alle filtre\nNr. 1 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 4 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 5 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 6 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 7 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 8 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 9 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 10 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 11 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 12 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 13 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 14 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 15 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 16 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 17 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 18 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 19 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 20 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\n“Dejligt hotel !!!”\nNr. 21 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 22 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 23 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\n“faktisk meget godt til prisen”\nNr. 24 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 25 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 26 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 27 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 28 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 29 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene\nNr. 30 ud af 30 i Strandhoteller i Malia med bedste værdi for pengene


V og K: Der skal stadig bygges 2500 boliger på Amager Fælled | København | DR\nV og K: Der skal stadig bygges 2500 boliger på Amager Fælled\nDe to blå partier vil dog undersøge, om boligerne kan flyttes 500 meter.\nPlanerne om at opføre 2500 på den gamle strandeng på Amager Fælled har mødt massive protester blandt borgerne i København. (Foto: Thomas lekfeldt © Scanpix)\nDer er opbakning fra både Venstre og Konservative i København til at bygge 2500 boliger på Amager Fælled. Københavns overborgmester Frank Jensen (S) har ellers meddelt, at flertallet bag aftalen er væk.\nLæs også:Frank Jensen i kovending: Vil flytte udskældt byggeri på Amager Fælled\nI første omgang vil Venstre blot være med til at undersøge, om der findes andre muligheder for at opføre boligerne end den gamle strandeng, der indtil nu har været udpeget.\n- Venstre bakker stadig op om den aftale, der handler om at bygge på den gamle strandeng. Vi har bare sagt, at vi støtter forslaget om at undersøge en alternativ placering på Amager Fælled, siger politisk ordfører for Venstre, Cecilia Lonning-Skovgaard.\nVenstre i København har endnu ikke taget stilling til, om de vil bakke op om en ny placering, hvis der findes et alternativ til Strandengen:\n- Nu må vi se, hvad en undersøgelse viser, og så vil vi efterfølgende tage stilling til, om der er noget at gå videre med. Det er en diskussion, vi skal have internt i Venstres gruppe.\nDet er Konservative på Københavns Rådhus, der har fremsat et forslag om at undersøge muligheden for at bygge et andet sted på Amager Fælled end Strandengen. Det drejer sig om et område, der tidligere har været losseplads, og ligger cirka 500 meter fra Strandengen.\nLæs også:Forstå omstridt sag: Derfor skal der bygges på Amager Fælled\n- Vi foreslår, at det nuværende byggefelt flyttes nogle få hundrede meter. Det skal være det samme antal kvadratmeter, bare på et mindre sårbart sted, siger gruppeformand for Konservative i København, Jakob Næsager.\nHan afviser, at Konservative bakker ud af en aftale:\n- Vi står ved aftalen om, at 6 procent af Fælleden skal bebygges, mens 94 procent er fredet. Det handler bare om at flytte byggefeltet.\nDet område, der er udpeget som nyt muligt byggefelt er fredet, og det kræver Folketingets godkendelse at ophæve fredningen.


Hellere dyr luksus end dyrevelfærd – Ekstra Bladet\n50 minutter siden Afsløret på tv: - Lad være med at spille ham 1 time siden - Jeg er blevet lidt tyk 1 time siden Bosse smadrede bilen: Vil have pengene nu 1 time siden Undersøger familien Aggesens service 54 minutter siden DF'er skrider i protest: - Det hører kommunismen til 50 minutter siden Afsløret på tv: - Lad være med at spille ham\nFredag d. 4. apr. 2008 - kl. 23:07 0\nHellere dyr luksus end dyrevelfærd\nSelv om dronningen er protektor for Dyrenes Beskyttelse, går de kongelige damer i pels og herrerne på jagt\nSelv om dronningen er protektor for Dyrenes Beskyttelse, har hun intet problem med at de selvsamme dyr bliver flået, så hun kan iklæde sig endnu en pels. (Polfoto)\nHun er protektor for Dyrenes Beskyttelse og må vel som sådan mene, at hun vil dyrene det bedste. Men når dronning Margrethe er færdig med skåltalerne i foreningen og vender tilbage til familien på Amalienborg, er det så som så med dyrevelfærden.\nFor de kongelige er i virkeligheden dyremishandlere på grund af deres omfattende brug af pelse, deres store glæde ved jagt og livretten foie gras.\nDet mener formanden for dyreværnsorganisationen OASA, Mirja Zeuthen, der har svært ved at forstå, hvorfor de kongelige opfører sig, som de gør.\n– Jeg synes, det er grotesk, at de går i pels. Vi har en kronprinsesse, der drøner rundt i pelse, som er designet af veninderne. Men ved hun, at vi har rævefarme, hvor rævene går rundt på mellem en og to kvadratmeter? De gnaver i sig selv af frustration, og det er de kongelige med til at bidrage til, siger Mirja Zeuthen.\nHun mener, folk selv skal bestemme, om de vil gå i pels. Men når man er kongelig, gælder andre spilleregler.\n– Det er et spørgsmål om at være Danmarks ansigt udadtil. Jeg går ud fra, at dronningen som protektor er vidende om forholdene for dyr, men hun tilsidesætter det for sine egne luksusbehov. De kongelige har et medansvar for den dyremishandling, der foregår, understreger Mirja Zeuthen.\nHun langer også ud efter de kongeliges åbenlyse glæde ved foie gras, som bliver fremstillet ved, at gæs flere gange om dagen får en tragt stoppet langt ned i halsen, hvorefter de bliver stopfodret med det resultat, at deres lever svulmer op til abnorm størrelse og bliver meget fed.\nFint med jægere\n– Der er ingen tvivl om, at det er dyremishandling. De går i små, mørke bure og får alvorlige blødninger og skader i spiserør og mavesæk. Det er forbudt at producere i Danmark, fordi det er dyremishandling, og derfor er det dobbeltmoral, at vi må importere det. Ved at spise det, støtter de kongelige dyremishandlingen, slår Mirja Zeuthen fast.\nHeller ikke de kongeliges udelte glæde ved jagt går dyreværnsforkæmperens opmærksomhed forbi. For selv om hun har det fint med de jægere, der holder bestanden nede, så dyrene kan leve, så gælder sympatien ikke de kongelige.\n– Jeg synes ikke, det er fint, når prins Joachim har vilde jagtorgier og skyder 17 dådyr på en dag, når man tænker på, at der må skydes 20 i det pågældende område på et helt år. Det er jo helt grotesk, siger Zeuthen og fortsætter:\n– Det virker, som om de tror, at så længe man er kongelig, er det i orden bare at pløkke ned.\n– Hvad mener du om, at hun er protektor for Dyrenes Beskyttelse?\n– Det er jo omsonst, at hun er det i forhold til det, de gør. Jeg lagde mærke til, at hun i nytårstalen sagde: ’Vi har et ansvar for hinanden, det er et af de principper, vort samfund bygger på’. Men det gælder åbenbart ikke vores dyr, siger Mirja Zeuthen.\nForkert at dyrene lider\nHun er på linje med en række dyreværnsorganisationer, der stort set alle mener, at avl af dyr for pelsens skyld er uetisk.\nSåledes også dronningens egen organisation:\n'De mange millioner mink, der hvert år avles i Danmark, lever alle under nogenlunde ens forhold; i traditionelle trådbursystemer uden mulighed for at udøve ret megen naturlig adfærd. Branchen mener, at minken har vænnet sig til traditionelle trådbursystemer og derfor ikke har behov for mere naturlige forhold. Denne betragtning er Dyrenes Beskyttelse uenig i,' skriver Dyrenes Beskyttelse således.\nOfficielt må dronningen være enig.\n1 af 5 Margrethe i endnu en af sine mange pelse. (Foto: Mads Winther)\n2 af 5 Mary er heller ikke bleg for at varme sig i de mange pelse, den kongelige familie får i gaver. (Polfoto)\n3 af 5 Både prins Henrik og prins Joachim nyder at skyde dådyr - og helst så mange af gangen som muligt. (Foto: Thomas Wilmann)\n4 af 5 Prins Joachim på jagt. (Foto: Poul Anker)\n5 af 5 Selv om dronningen er protektor for Dyrenes Beskyttelse, har hun intet problem med at de selvsamme dyr bliver flået, så hun kan iklæde sig endnu en pels. (Polfoto)\nPolitik | 10. apr. 2008 - kl. 11:03\nFrk. Cavallier bliver dansk statsborger


Ibsen-arkivet > Tekstarkiv > Anmeldelser > Vildanden > Edvard Brandes\nVildanden på Det Kongelige Teater anmeldt av Edvard Brandes i Politiken i København 23. februar 1885.\nOpførelsen af Henrik Ibsens sidste Skuespil kommer tilpas men ikke for Højre. Hvor ubarmhjærtigt og bittert end Vildandens bevingede Repliker lyder fra Skuepladsen, saa virker det dog forløsende under det Hykleri, som i den sidste Tid herhjemme bagstræber for Fordummelse og Forkætring paa aandelige Omraader.\nThi alle Forbitrelsesudbrud kan ikke hjælpe; dette er Nordens største Digter og alt i lang Tid den første blandt Europas virkende Skuespilforfattere, og i dette hans Drama haaner han alle de pralende Domme, som vor Samfundsreaktion daglig bringer til Torvs, plukker Fjerene af dem én for én og viser dem frem i deres skinbarlige Ynkelighed.\nTil dem, som vil leve i magelige Ægteskaber, siger Digteren: Saa lev da som I behager. Se denne Hjalmar Ekdal. Han har giftet sig med en Tjenestepige, som forsyner ham baade med Føde og Klæder, han døser og feder sig Livet hen i egenkærlig Uvirksomhed, men en kraftig Selvindbildning hjælper ham ud over hver Tilværelsens Ubehagelighed. Der kommer den Anden til ham og fortæller ham meget slemme Ting. Hans Kone har været Grosserer Werles Maitresse, hans Barn er ikke hans, Familien forsørges gennem det Underhold, Konens gamle Elsker lader Huset tilflyde. Hjalmar Ekdal strammer sig op til et Par svingfulde Fraser og falder saa ned i sin Sofa som en Klat, glad ved Smørrebrødet og Vildandejagten og alt det Snuskeri, som han passer ind i som en Rotte i en Ost.\nDette er Eders Ægteskaber, siger Ibsen. Om Eders Børn gaar i Løbet ved den skønne Moral I præker, om den næste Generation blindes eller dødes, lev I bare gladelig hen, gylp et Par Fraser op og bryd Jer ikke om dem, som i Literaturen raaber paa Sandhed og ideale Krav. Dør Barnet, saa er Præsten der til at messe: Herren gav osv., og dermed plejer man da at stille sig tilfreds.\nDette er vel det dristigste, som Ibsen har vovet: hin fordrukne Theolog, som ved den stakkels Hedvigs Lig fremmumler i halv Rus og hel Katzenjammer de vante Formularer.\nOg Ibsen har gjort Modprøve her i Stykket ved at fremstille sig selv, den haarde Sandhedskræver i en Art Karikatur. Gregers Werle er Manden med den ideale Fordring, som intetsteds er paa sin Plads. Husvild overalt. Ensom oppe i Højdalsværket, flygtende ud fra sit Fædrehjem, dragende ind som en Ulykkesfugl under Vildandens Tag. Relling den anden Henrik Ibsen udtaler det: Gennemsnitsmenneskerne kan have det saa godt, naar blot Henrik Ibsen og hans Lige vil lade dem i Fred.\nOg fordi Henrik Ibsen ikke vil dette, fordi han slaar Tartufferne i det salvelsesfulde Fjæs derfor hyssede man ad ham i det kgl. Theater igaar, af Nordens største Digter, radikal og umoralsk og fritænkersk som han er.\nI en tidligere udførlig Omtale af Vildanden fremhævedes de formentlige Mangler ved Stykket. Dette er i høj Grad allegorisk og baade Handling og Karakterer lider derved. Ved Opførelsen igaar Aftes traadte de svage Sider ikke i Mørke, men man følte tydeligere end ved Læsningen Svøbernes Knuder og Skorpionernes Pigge i denne vidkrydrede, af Menneskeforagt gennemisnede Dialog.\nUdførelsen var paa enkelte Punkter fortræffelig. Hr. Emil Poulsen besad Hjalmar Ekdals Forlorenhed i en ganske sjelden Grad. Allerede den smørrede Ganestemme var betegnende, og som Fotograf var han forloren Kunstner til Enkeltheder i Masken. Hans Ekdal troede paa sig selv. Han var passelig forkommet i det fine Selskab; rigtig fedtet veltilpas paa Loftet og uselig forpjusket, da han skal staa for Skud. Den stadige Skiften mellem falsk Pathos og den tarveligste Hverdagssnak flød naturligt over hans Læber, og han holdt med en Jernhaand Figuren indenfor den valgte Ramme. Maaske blev han derfor lidt ensformig, men den vittige Karakteristik geraader ham til stor Ære.\nVed Siden af ham stod Hr. Olaf Poulsen med den gamle Ekdals Rolle. Den fordums Bjørnejæger gaar i Barndom, og man paa engang lo og rørtes over hans fuldkomne Affældighed, saa fortrinligt sammensmeltede Skuespilleren det tragiske og det komiske i den sære Skikkelse. Hr. Poulsen fremstillede et knækket Menneske, en Ruin, og han havde med stor Kunst bevaret noget vist Militært over den duknakkede rystende Drankers blegfede Ansigt. Saadanne lidt melodramatiske Repliker som Skoven hævner blev naturlige ved Hr. Poulsens Opfattelse.\nHr. Jerndorff havde den vanskelige og utaknemlige Opgave at fremstille den symbolske Gregers Werle. Han skilte sig nogenlunde heldigt derfra, var tilstrækkelig krampagtig og maanesyg, men Gregers Werle bliver paa Scenen en kedelig Praas, hvis dumme Upraktiskhed irriterer Tilskuerne. Overraskende god var Hr. Mantzius som Relling; for første Gang fyldte den unge Kunstner ganske Scenen og henkastede de snærtende og bidske Sætninger med en Mandighed, der gav det Ibsenske Talerør fornøden Autoritet. Ogsaa ved det Ydre bragte han kendeligt, om end paa en meget taktfuld Maade Digteren i Tilskuernes Erindring. Hr. Foss var vel maskeret som Molvik, Hr. S. Petersens Grosserer Werle var derimod mat, det brutale Levemenneske blev en afsleben Diplomat.\nDen mest fremtrædende Kvinderolle blev forvansket ved Frøken Antonsens Spil. Hun var støjende, skrap og rap som den godmodige Husmoder, istedetfor at Gina skal liste stilfældig om paa Filtsaaler. Ibsens Gina bliver aldrig vred end ikke naar Manden spørger hende om, hvem der er Fader til hendes Barn. Gina ved det ikke og hyller sig blot ind i et meget kvindeligt Benægtelsessystem. Frk. Antonsens Udseende var heller ikke illuderende. Fru Hennings spillede den fjortenaarige Hedvig med naiv Tilforladelighed i de første Akter og meget rørende under Jammeren i de sidste. Endelig var Fru Nyrop straalende raffineret som den kokette Fru Sørby, Jomfru Frisks udtrykte Billede fra Adam Homo.\nUdstyrelsen frembød intet mærkværdigt. Iscenesættelsen var temmelig gammeldags.\nPublisert 20. mars 2018 13:08 - Sist endret 11. sep. 2018 10:59