Præsteforeningens medlemsundersøgelse August PDF\nPræsteforeningens medlemsundersøgelse August 2015\nDownload "Præsteforeningens medlemsundersøgelse August 2015"\n1 Præsteforeningens medlemsundersøgelse August 2015\n2 Præsteforeningens medlemsundersøgelse August 2015 Udført af Oxford Research A/S Om Oxford Research Knowledge for a better society Oxford Research er en specialiseret videnvirksomhed med fokus på velfærdsområderne og erhvervs- og regionaludvikling. Oxford Research gennemfører skræddersyede analyser, implementeringsevalueringer og effektevalueringer for offentlige myndigheder, fonde og organisationer i civilsamfundet. Vi rådgiver også om strategiudvikling, faciliterer udviklingsprocesser og formidler vores viden på undervisningsforløb og seminarer. Vi kombinerer akademisk fordybelse, strategisk forståelse og god kommunikation på den måde skaber vi anvendelsesorienteret viden, der kan gøre en forskel. Oxford Research er grundlagt i 1995 og har selskaber i Danmark, Norge, Sverige og Finland. Oxford Research er en del af Oxford Gruppen. Oxford Research A/S Falkoner Alle 20, Frederiksberg C Danmark (+45)\n3 Indhold 1. Indledning Om undersøgelsen Læsevejledning 2 2. Præsteforeningens medlemsservice Sekretariatets service Tillidsrepræsentantens service Hovedbestyrelsen Medlemsfordele Præsteforeningens kommunikation Præsteforeningens hjemmeside Hjemmesidens indhold Medlemmernes vurdering af hjemmesiden Præsteforeningens blad Bladets indhold Medlemmernes vurdering af bladet Medlemmernes indflydelse Medlemmernes syn på Præsteforeningen Præsteforeningen som politisk aktør Tilfredshed med foreningen Medlemmernes overordnede tilfredshed Indfrielse af visioner og perspektiver for fremadrettet forbedring af medlemmernes tilfredshed Medlemsservice af højeste kvalitet Indflydelse på alle områder, der har betydning for medlemmernes løn- og ansættelsesforhold og aktuelle kirkepolitiske forhold Effektiv og målrettet kommunikation Faktorer med betydning for medlemmernes tilfredshed Alder som betydende faktor Køn som betydende faktor Funktion som betydende faktor Foreningens rolle Datagrundlag og metode Spørgeskemaundersøgelse Statistisk signifikans Fokusgruppeinterview 34\n5 1. Indledning Oxford Research har i perioden februar til juli 2015 gennemført en medlemsundersøgelse for Præsteforeningen. 1.1 OM UNDERSØGELSEN Medlemsundersøgelsen tager udgangspunkt i præsteforeningens hovedbestyrelses vision for medlemsservice fra Denne vision gør det muligt at operationalisere en række succeskriterier, således at en medlemsundersøgelse kan afdække, hvor tæt Præsteforeningen er på at opnå sin vision. Visionen, som hovedbestyrelsen har vedtaget, er formuleret under følgende overskrifter: Medlemsservice af højeste kvalitet, målrettet medlemmernes behov Indflydelse på alle områder, der har betydning for medlemmernes løn- og ansættelsesforhold og aktuelle kirkepolitiske forhold En effektiv og målrettet kommunikation om de forhold, der har betydning for foreningens medlemmer Visionerne kan genfindes i undersøgelsens opbygning og fokus. I nærværende rapport kan visionerne således genfindes i kapitlerne to til fire. Da visionerne indeholder et medlemsperspektiv i form af de to formuleringer medlemmernes behov og betydning for foreningens medlemmer, har undersøgelsen også afdækket, hvilke behov og forventninger medlemmerne har til Præsteforeningen, samt hvilke forhold der har betydning for medlemmerne. Medlemsundersøgelsen er baseret på to datakilder. Dels en spørgeskemaundersøgelse blandt alle medlemmer af Præsteforeningen. Dels tre fokusgruppeinterview med medlemmer af præsteforeningen. I alt har medlemmer besvaret spørgeskemaet, hvilket giver en svarprocent på 59 %. Det høje antal svar betyder, at resultaterne af spørgeskemaundersøgelsen kan generaliseres til samtlige af præsteforeningens medlemmer med en usikkerhed på +/- 1 %. Resultaterne giver dermed et klart billede af medlemmernes brug af, og tilfredshed med, Præsteforeningens arbejde. Gennem fokusgruppeinterviewene er spørgeskemaundersøgelsens resultater diskuteret af medlemmerne. Medlemmerne har samtidig haft mulighed for at kommentere på Præsteforeningens arbejde mere bredt Læsevejledning I de følgende kapitler præsenteres resultaterne af brugerundersøgelsen. Kapitlerne indeholder både resultater fra spørgeskemaundersøgelsen og analyser, der er foretaget på baggrund af såvel den kvantitative som den kvalitative del af undersøgelsen. Det er ikke alle resultater, men kun de mest relevante, der er medtaget i selve rapporten. Øvrige resultater af spørgeskemaundersøgelsen kan forefindes i bilag 1. Spørgeskemaet er opbygget på den måde, at respondenterne kun har besvaret de spørgsmål, der er relevante for dem. Alle respondenter har derfor ikke besvaret alle spørgsmål. Ved samtlige figurer og 2\n6 tabeller er det anført, hvor mange respondenter der har besvaret det pågældende spørgsmål (fx n=1.701). I kapitel 2 præsenteres resultater og analyser af medlemmernes syn på Præsteforeningens medlemsservice. Kapitel 3 omhandler medlemmernes syn på Præsteforeningens kommunikation. I kapitel 4 præsenteres medlemmernes vurdering af mulighederne og brugen af indflydelse i foreningen, og i kapitel 5 præsenteres medlemmernes overordnede syn på, og tilfredshed med, Præsteforeningen. I kapitel 6 sættes medlemsundersøgelsen resultater i perspektiv til Hovedbestyrelsens visioner for medlemsservice. I kapitlet vil en række tværgående fund blive præsenteret, og Oxford Research giver en række anbefalinger til, hvordan medlemmernes tilfredshed fremover kan forbedres. Det afsluttende kapitel 7 er en redegørelse for undersøgelsens metode og datagrundlag. 3\n7 2. Præsteforeningens medlemsservice Præsteforeningen yder en række services over for sine medlemmer. Det gælder først og fremmest vejledning og rådgivning om løn, pension og ansættelsesforhold samt råd og vejledning om arbejdsmiljø og tjenestebolig. Foreningen stiller desuden en række medlemsfordele til rådighed for foreningens medlemmer. I dette afsnit præsenteres de resultater fra spørgeskemaundersøgelsen, der vedrører Præsteforeningens services. Kapitlet er delt op i et afsnit om sekretariatets services, tillidsrepræsentanternes services, hovedbestyrelsens serviceniveau og til sidst et kort afsnit om medlemsfordele. 2.1 SEKRETARIATETS SERVICE Af de medlemmer, der har besvaret spørgeskemaundersøgelsen, har 67 % svarende til medlemmer været i kontakt med sekretariatet inden for de seneste fire år. Analysen nedenfor bygger på svar fra disse medlemmer. Ca. halvdelen af medlemmerne (52 %) har kontaktet foreningen én til to gange, mens knap en tredjedel (30 %) har været i kontakt med foreningen tre til fem gange. 15 % af medlemmerne har kontaktet foreningen mere end fem gange inden for de seneste fire år. I Figur 2.1 herunder kan det aflæses, at 88 % af medlemmerne i nogen eller høj grad oplever, at medarbejderne i Præsteforeningen er venlige og imødekommende. Figur 2.1: Sekretariatets serviceniveau I hvor høj grad oplever du, at medarbejderne i Præsteforeningen er venlige og imødekommende? 57% 31% 7% 1% 3% 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% n= I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke Ved ikke Der er en statistisk signifikant sammenhæng mellem, hvor lang svartiden har været for det enkelte medlem, og i hvor høj grad de oplevede medarbejderne som venlige og imødekommende. Jo kortere svartid medlemmet har oplevet, i desto højere grad oplever de medarbejderne som venlige og imødekommende. 4\n8 I Tabel 2.1 herunder kan det aflæses, hvor længe medlemmerne har måtte vente på svar fra Præsteforeningen. 26 % har fået svar med det samme, mens 27 % har fået et svar samme dag. Der er 3 % af medlemmerne, der har måtte vente i mere end en måned, hvilket har været kilde til stor frustration blandt nogle medlemmer. Tabel 2.1: Svartid på medlemmernes henvendelser Hvor lang tid gik der, fra du henvendte dig, til du modtog svar? Andel svar Med det samme 26% Samme dag 27% 2-3 dage 20% Ca. en uge 7% Ca. 2 uger 2% Ca. en måned 1% Mere end en måned 3% Husker ikke 14% Total 100% I forbindelse med fokusgruppeinterviewene satte flere medlemmer ord på, hvordan en sen tilbagemelding kan give et meget negativt indtryk. Hvis jeg fik en konflikt, ved jeg ikke, om jeg ville være tryg ved at ringe til dem. Jeg ville være i tvivl, om de kunne hjælpe mig. I en tidligere sag har jeg oplevet sendrægtighed og inkompetence. Jeg lyder træls, og jeg siger ikke, at alt skal være serviceminded men jeg forventer en forståelse og en vilje til at opnå det bedste. De svarer ikke altid på mails hvis jeg ikke svarede på mails, ville folk jo tro, jeg ikke gjorde mit arbejde. Medlem på fokusgruppeinterview. Når det negative er nævnt, er det vigtigt at holde fast i, at langt størstedelen af medlemmerne modtager svar inden for højst en uge, og langt størstedelen af medlemmerne oplever, at medarbejderne er venlige og imødekommende. Analysen viser imidlertid også, at korte svartider er vigtige for medlemmernes oplevelse af foreningens medlemsservice Kontakt til sekretariatet Medlemmerne kontakter oftest sekretariatet pr. telefon. Hele 75 % af medlemmerne har angivet, at de oftest er i telefonisk kontakt med sekretariatet, mens 23 % af medlemmerne oftest kommunikerer pr. . De resterende to procent henvender sig enten personligt eller på anden vis. I Figur 2.2 herunder fremgår det, at hele 89 % af medlemmerne oplever, at det i nogen eller høj grad er let at komme i kontakt med sekretariatet. Det skal dog samtidig ikke negligeres, at 7 % har svaret i mindre grad og 1 % slet ikke. Det er højst problematisk, at hvert 12. medlem har problemer med at få kontakt til foreningen. 5\n9 Figur 2.2: Kontakt til sekretariatet I hvilken grad oplevede du, at det var let at komme i kontakt med sekretariatet? 48% 41% 7% 1%3% 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% n= I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke Ved ikke Ved fokusgruppeinterviewene fremgik det, at medlemmerne mister lysten til at kontakte præsteforeningen, hvis det er for svært at komme igennem med sine spørgsmål. Nogle fortæller, at de decideret er holdt op med at bruge foreningens rådgivningstilbud, fordi de ikke oplever at kunne komme igennem til foreningens medarbejdere. Der er derfor grundlag for at gøre kontaktfladen til Præsteforeningens medarbejdere endnu større fremover, såfremt det ønskes at højne medlemstilfredsheden Sekretariatets svar Medlemmerne henvender sig med spørgsmål på mange forskellige områder til sekretariatet. I Tabel 2.2 herunder præsenteres en top 5 over de emner, medlemmerne henvender sig med. Det fremgår blandt andet, at løn er det emne, medlemmerne oftest henvender sig til sekretariatet om. Tabel 2.2: Medlemmernes henvendelser Hvad drejede din sidste henvendelse til sekretariatet sig om? (Angiv gerne flere svar) Andel af henvendelser Løn 33% Ansættelsesforhold 22% Pension 21% Tjenestebolig 17% Psykisk arbejdsmiljø 12% n=1.136 Medlemmerne har forholdt sig til, hvorvidt de har fået et kvalificeret svar fra sekretariatet på deres henvendelse. I Figur 2.3 herunder fremgår det, at 50 % i høj grad synes, de har fået et kvalificeret svar. 31 % mener, at de i nogen grad har fået et kvalificeret svar. 10 % har svaret i mindre grad, mens 7 % slet ikke synes, de har fået et kvalificeret svar. 6\n10 Figur 2.3: Sekretariatets svar I hvilken grad synes du, at du fik et kvalificeret svar på din henvendelse? 50% 31% 10% 7% 2% 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% n= I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke Ved ikke Når medlemmernes svar sammenlignes med hvilke emner, de har henvendt sig med, fremgår det, at de medlemmer, der henvender sig med spørgsmål om løn og pension, oftest synes, de får et kvalificeret svar. For de to emner har hhv. 82 % og 87 % af medlemmerne svaret, at de i nogen eller høj grad har modtaget et kvalificeret svar. I den anden ende af spektret er de medlemmer, der har henvendt sig med spørgsmål om fysisk og psykisk arbejdsmiljø. Her svarer hhv. 68 % og 73 % af medlemmerne, at de har modtaget et kvalificeret svar. De fleste medlemmer får altså et kvalificeret svar på deres henvendelse, men med i alt 17 % af medlemmerne der i mindre grad eller slet ikke modtager et kvalificeret svar, er der klart et rum for forbedring. Særligt på arbejdsmiljøområdet kan der ske en forbedring. 2.2 TILLIDSREPRÆSENTANTENS SERVICE De medlemmer, der har kontaktet deres tillidsrepræsentant inden for de seneste fire år, har besvaret en række spørgsmål om tillidsrepræsentanten. I alt har 27 % af medlemmerne været i kontakt med deres tillidsrepræsentant inden for de seneste fire år. Af dem, der har været i kontakt med tillidsrepræsentanten, har halvdelen af dem (55 %) kontaktet ham/hende én til to gange. 26 % har kontaktet tillidsrepræsentanten 3-5 gange, mens 17 % har kontaktet ham/hende mere end fem gange. Medlemmerne henvender sig oftest pr. telefon (43 %), men der er også mange, der henvender sig pr. mail (34 %) eller personligt (21 %). Næsten samtlige medlemmer svarer, at det i nogen eller høj grad er let at komme i kontakt med deres tillidsrepræsentant. Dette kan aflæses i Figur 2.4 herunder. 7\n11 Figur 2.4: Kontakt til tillidsrepræsentanten I hvilken grad oplevede du, at det var let at komme i kontakt med tillidsrepræsentanten? 79% 17% 3%1% 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% n= 473 I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke Ved ikke Ligesom med medlemmernes kontakt til sekretariatet er løn og ansættelsesforhold blandt de emner, medlemmerne oftest henvender sig til deres tillidsrepræsentant om. Det er dog bemærkelsesværdigt, at psykisk arbejdsmiljø og tjenestebolig også er blandt de emner, medlemmerne ofte henvender sig med. Tabel 2.3: Henvendelser til tillidsrepræsentanten Hvad drejede din sidste henvendelse til tillidsrepræsentanten sig om? (Angiv gerne flere svar) Andel af henvendelser Løn 34% Psykisk arbejdsmiljø 28% Tjenestebolig 23% Ansættelsesforhold 18% Konflikter/tjenstlige samtaler 13% n=473 I fokusgruppeinterviewene fremgik det, at det er meget forskelligt, om medlemmerne bruger deres tillidsrepræsentant. I bund og grund handler det om, hvorvidt det enkelte medlem tror, at tillidsrepræsentanten kan hjælpe dem. Et medlem forklarer sin prioritering af, hvem der kontaktes, således: Hvis jeg har et problem eller et spørgsmål, går jeg først til min tillidsrepræsentant. Hvis tillidsrepræsentanten så henviser til sekretariatet, kontakter jeg dem. Tillidsrepræsentanten har jeg selv været med til at vælge og jeg går derfor altid først igennem min tillidsrepræsentant. 8\n12 I Tabel 2.3 ovenfor fremgår det, at mange går til deres tillidsrepræsentant i sager om tjenestebolig og konflikter. Dette blev på fokusgruppeinterviewene uddybet med, at det er en fordel at have tillidsrepræsentanten med ved møder med menighedsråd, fordi tillidsrepræsentanten kender regelsættet og kan hjælpe det enkelte medlem. Det gælder for eksempel ved fraflytningssyn og lignende. Mere end 80 % af medlemmerne synes, at tillidsrepræsentanten har givet et kvalificeret svar på deres henvendelse. Denne andel ligger på linje med tallet for sekretariatet. Figur 2.5: Tillidsrepræsentantens svar I hvilken grad synes du, at du fik et kvalificeret svar på din henvendelse? 52% 32% 11% 4% 2% 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% n= 473 I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke Ved ikke Der er ikke nogen sammenhæng mellem, hvilke emner medlemmerne har henvendt sig med, og i hvor høj grad de har fået et kvalificeret svar. 2.3 HOVEDBESTYRELSEN I alt 101 medlemmer i undersøgelsen svarende til 6 % har angivet, at de har kontaktet hovedbestyrelsen inden for de seneste fire år. Medlemmerne henvender sig oftest pr. mail (47 %), men også gerne telefonisk (21 %) eller personligt (25%). De emner, medlemmerne henvender sig med, er igen blandt andet løn og ansættelsesforhold. Der er dog også mange medlemmer, der henvender sig med andre emner, end dem de har haft mulighed for at angive i spørgeskemaet. Under andet -kategorien har medlemmerne blandt andet angivet, at de henvender sig om politiske forhold og foreningsmæssige forhold. 9\n13 Tabel 2.4: Henvendelser til Hovedbestyrelsen Hvad drejede din sidste henvendelse til hovedbestyrelsen sig om? (Angiv gerne flere svar) Andel Andet: 36% Ansættelsesforhold 27% Psykisk arbejdsmiljø 22% Løn 20% Konflikter/tjenstlige samtaler 16% n= 101 To ud af tre medlemmer oplever i nogen eller høj grad at få et kvalificeret svar på deres henvendelse. Dette kan aflæses i Figur 2.6 herunder. Det begrænsede antal svar gør det umuligt at se, om der er nogle emner, hovedbestyrelsen i højere grad end andre giver kvalificerede svar på. Figur 2.6: Hovedbestyrelsens svar I hvilken grad synes du, at du fik et kvalificeret svar på din henvendelse? 36% 30% 20% 11% 4% 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% n= 101 I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke Ved ikke 2.4 MEDLEMSFORDELE Præsteforeningen stiller en række medlemsfordele til rådighed for medlemmerne. Fordelene benyttes i forskellig grad af medlemmerne. Den mest benyttede medlemsfordel er rabat på forsikringer hos TRYG forsikring. Lidt mere end hvert andet medlem benytter tilbuddet om en billig forsikring. Tabel 2.5 Tabel 2.5 herunder er en oversigt over medlemmernes brug af medlemsfordelene. 10\n14 Tabel 2.5: Anvendelse af medlemsfordele Hvilke af følgende konkrete medlemsfordele, som Præsteforeningen tilbyder, benytter du dig af? Procent Antal TRYG Forsikring 54% 652 Tjenestemændenes låneforening 27% 329 Medlemskab af Samrådets boligselskab 19% 233 Rabatordninger (Forbrugsforeningen, bøger fra forlaget 18% 219 mm.) Lån og Spar Bank 11% 128 Andet: 15% 185 n=1.701 Af de medlemmer, der har svaret andet, har størstedelen af dem angivet, at de ikke benytter nogle af medlemsfordelene. Der er desuden seks medlemmer, der har angivet, at de har et abonnement hos Falck. I spørgeskemaundersøgelsen har medlemmerne også prioriteret hvilke medlemsfordele, der er vigtigst for dem. Her angiver hele 34 % af medlemmerne TRYG forsikring som deres første prioritet, mens i alt 55 % har det som en af de tre vigtigste medlemsfordele. Den næstmest prioriterede fordel er tjenestemændenes låneforening. Medlemmernes prioriteringer af de enkelte fordele kan aflæses nedenfor i Tabel 2.6. Tabel 2.6: Prioriterede medlemsfordele Hvilke konkrete medlemsfordele er det vigtig for dig, at Præsteforeningen tilbyder? Prioriter de tre vigtigste ydelser Første prioritet Prioriteret som en af de tre vigtigste TRYG Forsikring 34% 55% Tjenestemændenes låneforening 17% 45% Rabatordninger (Forbrugsforeningen, bøger fra forlaget mm.) 12% 39% Medlemskab af Samrådets boligselskab 12% 36% Lån og Spar Bank 6% 23% Andet: 18% 25% Medlemmerne har haft mulighed for at komme med forslag til nye medlemsfordele. Her angiver flere, at adgang til sommerhuse eller andre ferieboliger vil være en attraktiv medlemsfordel. Der nævnes ligeledes adgang til fitness og rabat på avisabonnementer. Desuden er der mange medlemmer, der giver udtryk for, at medlemsfordele ikke er vigtige for dem, men at foreningen i stedet bør fokusere på kerneopgaven som fagforening. 11\n15 3. Præsteforeningens kommunikation Præsteforeningen kommunikerer til medlemmerne ad forskellige kanaler. I det følgende analyseres medlemmernes brug af og tilfredshed med to af disse kanaler; og Præsteforeningens blad. Foreningens direkte kontakt til medlemmerne ved møder behandles i kapitel 4 om medlemmernes indflydelse. 3.1 PRÆSTEFORENINGENS HJEMMESIDE Hele 82 % af medlemmerne har benyttet præsteforeningens hjemmeside på Det er imidlertid meget forskelligt, hvor ofte medlemmerne anvender hjemmesiden. I Figur 3.1 kan det aflæses, hvor ofte de medlemmer, der har besøgt hjemmesiden, anvender den. Medlemmerne har også haft mulighed for at svare dagligt, men det er der ingen, der har svaret. Figuren viser, at de fleste medlemmer anvender hjemmesiden sjældnere end en gang om måneden. Figur 3.1: Anvendelse af hjemmesiden Hvor ofte benytter du hjemmesiden? 12% 54% 32% n= Ugentligt Månedligt Sjældnere Der er en statistisk signifikant sammenhæng mellem medlemmernes alder, og hvor ofte de anvender hjemmesiden. De yngre medlemmer anvender således hjemmesiden oftere end de ældre medlemmer. 12\n16 3.1.1 Hjemmesidens indhold Når medlemmerne benytter hjemmesiden, er det oftest for at søge information om løn og ansættelse. Det er altså det fagforeningsmæssige indhold, der oftest benyttes af medlemmerne. Der er dog også mange medlemmer, der går på hjemmesiden for at læse prædikevejledninger. Medlemmernes brug af hjemmesiden kan aflæses i Tabel 3.1 herunder. Tabel 3.1: Anvendelse af hjemmesiden Hvilke dele af hjemmesiden har du benyttet dig af/inden for hvilke områder har du være inde og søge information? (Angiv gerne flere svar) Andel Løn og ansættelse (Løn, pension, efterløn, barsel, arbejdsmiljø, ferie, 77% orlov, tjenestebolig) Prædikenvejledning/Teologisk bibliotek 47% Læse nyheder 32% Medlemsfordele 20% Høringssvar 19% Andet 7% Af de medlemmer, der har svaret Andet, har størstedelen angivet, at de enten har læst Præsteforeningens blad online, eller at de har læst stillingsopslag Medlemmernes vurdering af hjemmesiden Medlemmerne har vurderet hjemmesiden ud fra fire forskellige faktorer. I Figur 3.2 herunder præsenteres resultaterne af medlemmernes vurdering af de fire faktorer. Af figuren fremgår det, at hjemmesiden generelt set vurderes positivt. Det er eksempelvis et flot resultat, at hele 89 % af medlemmerne i nogen eller høj grad kan finde den nødvendige information og vejledning. På samme måde er det positivt, at 83 % af medlemmerne i nogen eller høj grad mener, at hjemmesiden indeholder det, de har behov for. Der, hvor hjemmesiden har størst rum for forbedring, er i forhold til layout. Således er der næsten en fjerdedel af medlemmerne (22%), der kun i mindre grad eller slet ikke finder hjemmesidens layout indbydende. 13\n17 Figur 3.2: Medlemmernes vurdering af hjemmesiden Vurdering af hjemmesiden At hjemmesiden indeholder det, som du har behov for 26% 57% 8% 1% 8% At hjemmesidens forside og generelle layout er indbydende 17% 50% 19% 3% 11% At det var nemt at finde rundt på hjemmesiden? 29% 51% 14% 1% 5% At du kunne finde den nødvendige information på hjemmesiden? 35% 54% 7% 1% 3% 0% 20% 40% 60% 80% 100% n= 101 I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke Ved ikke Medlemmerne er for de flestes vedkommende enten tilfredse eller meget tilfredse med hjemmesiden. Det er samtidig et meget positivt resultat, at kun 3 % af medlemmerne er utilfredse med hjemmesiden. Figur 3.3: Tilfredshed med hjemmesiden Hvor tilfreds er du med foreningens hjemmeside generelt? 13% 53% 27% 3% 4% 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% Meget tilfreds n= Tilfreds Hverken tilfreds eller utilfreds Utilfreds Ved ikke Skal tilfredsheden med hjemmesiden øges, viser en analyse af data, at det vil øge tilfredsheden, hvis det bliver lettere at finde rundt på hjemmesiden, og hvis hjemmesidens layout gøres mere indbydende. 14\n18 I de kvalitative interview har enkelte medlemmer nævnt, at hjemmesiden med fordel kunne være en platform for kommunikation medlemmerne imellem. Dette vurderes dog ikke at være efterspurgt i nævneværdig grad. Vurderingen er derimod, at hjemmesidens høje niveau bør fastholdes og fortsat udvikles. 3.2 PRÆSTEFORENINGENS BLAD Præsteforeningens medlemsblad udkommer hver uge i en papirudgave og online. Næsten alle (97 %) medlemmer læser i Præsteforeningens blad. 85 % af medlemmerne læser papirudgaven, mens 11 % af medlemmerne læser i både online- og papirudgaven. Kun 2 % af medlemmerne læser udelukkende onlineudgaven. Samtidig angiver hele 75 % af medlemmerne, at de ville læse bladet i mindre grad, hvis det udelukkende udkom online. Det er forskelligt, hvor ofte medlemmerne læser i bladet. Som det fremgår af Figur 3.4, er bladet dog meget populært blandt medlemmerne. Figur 3.4: Medlemmernes brug af Præsteforeningens blad Hvor ofte læser du (dele af) Præsteforeningens Blad? 1% 20% 42% 37% Jeg læser bladet hver uge Jeg læser bladet engang imellem n= Jeg læser bladet stort set hver uge Jeg læser stort set aldrig bladet Der er en klar statistisk signifikant sammenhæng mellem medlemmernes alder, og hvor ofte de læser bladet. Jo ældre medlemmet er, jo oftere læser medlemmet Præsteforeningens medlemsblad Bladets indhold Medlemmerne læser både artikler, ledere og faktastof i medlemsbladet. I Figur 3.5 kan det aflæses, at alle dele af bladet bliver læst af en stor del af medlemmerne. Artikler og anmeldelser er det, der læses oftest. Således læser hele 86 % af medlemmerne disse. Der er færrest, der læser formanden skriver, men det er dog stadig mere end hvert andet medlem, der læser denne del af bladet. 15\n19 Figur 3.5: Præsteforeningens blads indhold Hvilke dele af Præsteforeningens Blad læser du? 100% 80% 60% 56% 86% 76% 65% 74% 40% 20% 0% 4% n= Præsteforeningens medlemsblad indeholder både teologisk og fagpolitisk indhold. Størstedelen af medlemmerne synes, at der er en god balance mellem det teologiske og det fagpolitiske indhold. Dette er illustreret i Figur 3.6 herunder, hvor det kan aflæses, at hele 87 % af medlemmerne mener, at bladet har en god balance mellem det teologiske og det fagpolitiske indhold. Figur 3.6: Medlemmernes vurdering af bladets vægtning af indhold Hvilket af følgende udsagn er du mest enig i? 5% 87% 8% 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% n= Der er for meget teologisk indhold i bladet Forholdet mellem teologisk indhold og fagpolitisk indhold i bladet er passende Der er for meget fagpolitisk indhold 16\n20 3.2.2 Medlemmernes vurdering af bladet Medlemmerne har vurderet bladets layout og opsætning. I Figur 3.7 herunder kan deres vurdering aflæses. Medlemmerne erklærer sig for størstedelens vedkommende enige i, at bladets nuværende layout og opsætning gør det nemt og overskueligt at læse. Hele 77 % er enige eller meget enige, mens kun 9 % af medlemmerne er uenige i, at bladets layout og opsætning gør det nemt og overskueligt at læse. Figur 3.7: Medlemmernes vurdering af bladet Bladets nuværende layout og opsætning gør det nemt og overskueligt at læse 43% 34% 13% 5% 4%1% 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% Meget enig n= Delvist enig Hverken enig eller uenig Delvis enig Meget uenig Ved ikke Det kan konkluderes, at Præsteforeningens blad læses af mange medlemmer, og at de fleste medlemmer mener, at layout og opsætning gør bladet nemt og overskueligt at læse. I et opfølgende spørgsmål har medlemmerne taget stilling til, hvor ofte de ønsker, at bladet udkommer. Over halvdelen svarer ugentligt, mens lidt under halvdelen gerne ser, at bladet udkommer med lavere frekvens. 17\n21 Figur 3.8: Hvor ofte skal Præsteforeningens blad udkomme? Hvor ofte ønsker du, at Præsteforeningens Blad skal udkomme? 54% 31% 12% 3% 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% n= Ugentligt Hver 14. dag Månedligt Kvartalsvis Andet Det fremgår af medlemmernes svar, at Præsteforeningens Blad er et populært og meget anvendt medie. Bladet er en god kommunikationskanal til medlemmerne, og det høje niveau i bladet bør fastholdes for at bevare medlemmernes tilfredshed. 18\n23 4. Medlemmernes indflydelse Præsteforeningen er en demokratisk opbygget fagforening, hvor medlemmerne har mulighed for at yde indflydelse på foreningens arbejde. I medlemsundersøgelsen er det undersøgt, om medlemmerne søger indflydelse, hvad der motiverer dem til det, samt om de er tilfredse med deres muligheder for at påvirke foreningens arbejde. Hvert tredje medlem i undersøgelsen har angivet, at de er valgt som medlem af et eller flere råd eller udvalg. Udover at være valgt medlem er der naturligvis også mulighed for at deltage i møder på forskellige niveauer i organisationen. I Tabel 4.1 nedenfor kan det læses, at omkring hvert andet medlem deltager i hhv. provstikredsmøder eller medlemsmøder. Flere medlemmer har angivet, at de deltager både i provstikredsmøder og medlemsmøder, og tallene i tabellen summerer derfor til mere end 100 %. Tabel 4.1: Medlemmernes deltagelse i foreningens møder Jeg deltager i: Andel af medlemmerne Provstikredsmøde 53% Medlemsmøde 51% Ingen af disse 29% I Tabel 4.1 ovenfor fremgår det, at 29 % af medlemmerne ikke deltager i møder i præsteforeningens regi, det betyder, at 71 % af medlemmerne deltager eller har deltaget i enten provstikredsmøder eller medlemsmøder. Medlemmerne i undersøgelsen er blevet bedt om at forholde sig til, hvordan Præsteforeningen motiverer dem til at deltage i foreningens arbejde. I Figur 4.1 nedenfor kan det aflæses, at to ud af tre medlemmer ikke oplever at blive motiveret til at deltage. Figur 4.1: Motivering af medlemmerne Præsteforeningen motiverer min deltagelse ved at... 80% 70% 68% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 23% 8% 5% 0% Formidle mulighederne n= Direkte opfordre mig til deltagelse Jeg oplever ikke, at Præsteforeningen motiverer min deltagelse Andet 20\n24 En nærmere analyse af data viser flere interessante ting ift. motivation af medlemmerne. For det første føler mænd (37 %) i højere grad end kvinder (29 %), at foreningen motiverer dem til at deltage. For det andet er det bemærkelsesværdigt, at de medlemmer, der selv er valgt til en tillidspost, i lavere grad føler sig motiveret til deltagelse end de øvrige medlemmer (26 % mod 36 %). For det tredje føler de medlemmer, der deltager i præsteforeningens møder, sig mere motiverede end de, der aldrig deltager i møder (35 % mod 25 %). For det fjerde er der en sammenhæng mellem både medlemmets alder og medlemmets anciennitet, og i hvor høj grad de føler, at de bliver motiveret til deltagelse. Jo ældre /højere anciennitet desto mere oplever de, at blive motiveret til deltagelse. Alle de nævnte sammenhænge er statistisk signifikante. I spørgeskemaundersøgelsen har medlemmerne haft mulighed for at skrive, hvordan præsteforeningen kan understøtte deres deltagelse i foreningen. I alt har 207 medlemmer givet deres bud på, hvordan foreningen kan motivere dem til deltagelse. Flere medlemmer skriver, at bedre og tydeligere kommunikation kan øge motivationen. Der er også medlemmer, der peger på, at direkte personlig kontakt virker motiverende. Endelig er der en del medlemmer, som ikke mener, at det er foreningens opgave at motivere, men at ansvaret ligger hos det enkelte medlem. I de gennemførte fokusgruppeinterview bidrog flere medlemmer med input til, hvordan foreningen kan gøre det mere attraktivt at deltage i foreningens arbejde. Samlende kan det siges, at medlemmerne finder det attraktivt, når der er en dialog i foreningen. Når man som medlem føler sig lyttet til og taget alvorlig. Det er samtidig vigtigt, at der kommer tilbagemeldinger på medlemmernes input. På møderne i provstiet, synes jeg at man kan få sat et aftryk på foreningens arbejde. Det synes jeg er fint. Jeg har en fornemmelse af, at tillidsrepræsentanten samler op og tager det med videre i foreningen. Jeg har tillid til, at det går via tillidsmandsvejen. (Medlem i fokusgruppeinterview) Det er klart også indtrykket i mit Provsti. Man bliver hørt, når man kæfter op (Medlem i fokusgruppeinterview) Det nævnes også, at de emner, der tages op på møderne, har betydning for, om medlemmerne vil prioritere at deltage. Som relevante emner nævnes ny løn, dialog med menighedsråd og andre forhold, der har med arbejdets udførelse at gøre. En af de ting, der traditionelt kan motivere til deltagelse i foreninger og politiske organisationer 1, er muligheden for indflydelse. Resultaterne af spørgeskemaundersøgelsen viser, at kun omkring hvert tredje medlem er tilfreds med mulighederne for indflydelse på Præsteforeningens arbejde. Det er dog samtidig kun hver tiende, der er decideret utilfreds. 1 Se fx Unges motivation for politisk deltagelse - Syv former for politisk engagement, CEFU\n25 Figur 4.2: Tilfredshed med mulighederne for indflydelse Hvor tilfreds er du med dine muligheder for at få indflydelse på foreningens arbejde? 6% 29% 43% 7% 3% 12% 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% Meget tilfreds n= Tilfreds Hverken tilfreds eller utilfreds Utilfreds Meget utilfreds Ved ikke Den manglende tilfredshed hænger sammen med medlemmernes oplevelse af muligheden for indflydelse. Kun 6 % af medlemmerne oplever, at de i høj grad har mulighed for at få indflydelse på foreningens arbejde, mens 35 % oplever det i nogen grad. 10 % svarer, at de slet ikke har nogen mulighed for at få indflydelse på foreningens arbejde. Dette kan konstateres i Figur 4.3 nedenfor. Figur 4.3: Medlemmernes mulighed for indflydelse I hvilken grad oplever du, at du har mulighed for at få indflydelse på foreningens arbejde? 6% 35% 34% 10% 14% 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% n= I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke Ved ikke Der er en svag, men dog statistisk signifikant tendens til, at ældre medlemmer er mere tilfredse end de yngre. Der er også en sammenhæng mellem medlemmernes køn og deres oplevelse af indflydelse. Mænd oplever i højere grad at have muligheder for at få indflydelse og er samtidig mere tilfredse med mulighederne for indflydelse. 22\n26 Der er samtidig en tendens til, at aktive medlemmer oplever større muligheder for indflydelse og også er mere tilfredse. Denne tendens i det kvantitative data bakkes op af de kvalitative kilder fra fokusgruppeinterviewene, hvor medlemmerne har givet udtryk for, at møderne er en god platform for at påvirke foreningens arbejde. 23\n27 5. Medlemmernes syn på Præsteforeningen Det er i sagens natur vigtigt, at medlemmerne er tilfredse med foreningens arbejde, da det er selve foreningens eksistensberettigelse at varetage medlemmernes interesser. I dette kapitel fremlægges undersøgelsens resultater i forhold til foreningens interessevaretagelse og medlemmernes tilfredshed med deres medlemskab af præsteforeningen. 5.1 PRÆSTEFORENINGEN SOM POLITISK AKTØR Præsteforeningen har en rolle i forhold til at varetage medlemmernes interesser politisk. I Figur 5.1 herunder fremgår det, at i alt 63 % af præsteforeningens medlemmer er enige i, at Præsteforeningen arbejder professionelt for at få indflydelse på medlemmernes ansættelsesvilkår. Der er samtidig i alt 16 %, der ikke mener, at dette er tilfældet. Figur 5.1: Præsteforeningens politiske arbejde Præsteforeningens politiske arbejde Præsteforeningen arbejder professionelt for at få indflydelse på kirkepolitiske forhold, der vedrører medlemmernes arbejdsliv 20% 37% 20% 10% 5% 8% Præsteforeningen arbejder professionelt for at få indflydelse på medlemmernes ansættelsesvilkår 26% 37% 15% 11% 5% 7% 0% 20% 40% 60% 80% 100% n= Meget enig Delvist enig Hverken enig eller uenig Delvis uenig Meget uenig Ved ikke Et andet aspekt af Præsteforeningens arbejde er de kirkepolitiske forhold, der vedrører medlemmernes arbejdsliv. Af Figur 5.1 ovenfor fremgår det, at i alt 57 % af medlemmerne er enige i, at Præsteforeningen arbejder professionelt for at få indflydelse på kirkepolitiske forhold. En af de måder Præsteforeningen arbejder for at varetage medlemmernes interesser er ved at deltage i netværk, udvalg og interesseorganisationer. Præcis halvdelen af medlemmerne mener, at Præsteforeningen indgår i relevante netværk, udvalg og interesseorganisationer. Det skal samtidig bemærkes, at 24\n28 mange medlemmer har svaret ved ikke, og at det kun er i alt 6 % af medlemmerne, der er uenige i udsagnet. Resultaterne er præsenteret i Figur 5.2 herunder. Figur 5.2: Præsteforeningens interessevaretagelse Præsteforeningens interessevaretagelse Præsteforeningen varetager mine interesser 20% 34% 18% 14% 8% 6% Præsteforeningen indgår i relevante netværk, udvalg og interesseorganisationer 21% 29% 22% 4% 2% 22% 0% 20% 40% 60% 80% 100% Meget enig Delvist enig Hverken enig eller uenig Delvis uenig Meget uenig Ved ikke n= Én ting er, om Præsteforeningen arbejder professionelt for at få indflydelse på forhold, der vedrører medlemmerne. Noget andet er, om medlemmerne rent faktisk er enige med Præsteforeningen i, hvad indflydelsen skal bruges til. I spørgeskemaundersøgelsen har medlemmerne taget stilling til, hvorvidt præsteforeningen varetager deres interesser. Af Figur 5.2 fremgår det, at kun lidt over halvdelen af medlemmerne erklærer sig enige i, at Præsteforeningen varetager deres interesser. En yderligere analyse af data viser, at yngre medlemmer i langt højere grad end de ældre medlemmer erklærer sig uenige i udsagnet. For medlemmer under 50 år, er der således 28 til 29 %, der erklærer sig uenige, mens det for de årige er 21 %, der er uenige. Blandt medlemmer over 69 år er 22 % uenige. Gruppen af medlemmer over 69 år er dog ikke så stor, og der er derfor en usikkerhed på 3-4 % på deres svar. Der er også en stor forskel på, hvad mænd og kvinder har svaret på dette spørgsmål. 21 % af de mandlige medlemmer har erklæret sig uenige i udsagnet, mens 28 % af de kvindelige medlemmer er uenige i udsagnet om, at Præsteforeningen varetager deres interesser. På fokusgruppeinterviewene har flere medlemmer givet udtryk for, at Præsteforeningen yder en god service over for de almindelige medlemmer. Det vil sige sognepræster, som har et uproblematisk ansættelsesforhold. Til gengæld yder Præsteforeningen ifølge medlemmerne en mindre god service over for sær- og funktionspræster og andre mindre grupper i medlemsskaren. Det understøtter de 25\n29 kvantitative fund om, at ældre medlemmer og mandlige medlemmer i højere grad end andre kan se deres interesser blive varetaget af foreningen. Jeg er ikke en traditionel præst. Jeg har ikke en præstebolig og alt det der. Altså os funktionspræster, har de slet ikke opdaget. Vi kommer let i klemme med vores menighedsråd, hvor vi hænger og flagrer derude uden at få den støtte vi burde. (Medlem på fokusgruppeinterview) Citatet ovenfor illustrerer, hvordan de medlemmer, der ikke passer ind i den normale skabelon, i mindre grad føler sig støttet af foreningen. Medlemmerne diskuterede i forlængelse af citatet, at der med forskellen på tjenestemænd og overenskomstansatte er ved at opstå A, B og C præster. Præsteforeningen skal i den forbindelse kunne servicere alle medlemmer lige godt og være med til at sikre lighed og gennemsigtighed i præsternes ansættelsesforhold. 5.2 TILFREDSHED MED FORENINGEN I undersøgelsen er medlemmernes tilfredshed med Præsteforeningen belyst med forskellige spørgsmål, der alle bidrager til at danne et fyldestgørende billede af medlemmernes tilfredshed med foreningen. Medlemmerne er blevet stillet tre spørgsmål om deres udbytte af at være medlem af præsteforeningen. I Figur 5.3 herunder er resultaterne af de tre spørgsmål præsenteret. Figur 5.3: Medlemmernes vurdering af udbytte medlemsskab Medlemmernes udbytte Præsteforeningen giver mig den personlige rådgivning og støtte, jeg har brug for 23% 31% 19% 11% 8% 8% Præsteforeningen er en faglig organisation, hvor jeg føler, jeg får noget ud af mit kontingent 18% 36% 19% 16% 9% 3% Præsteforeningen er en organisation, der giver mig og mine kolleger et fagligt professionsfællesskab 24% 35% 21% 10% 5% 4% 0% 20% 40% 60% 80% 100% Meget enig Delvist enig Hverken enig eller uenig Delvist uenig Meget uenig Ved ikke n= Figuren viser, at på alle de tre udsagn er omkring halvdelen af medlemmerne meget eller delvist enige. Der er dog samtidig for alle tre spørgsmål en gruppe på mellem 15 og 25 %, der erklærer sig uenige. 26\n30 På spørgsmålet om, hvorvidt medlemmerne får noget ud af deres kontingent, er det hvert fjerde medlem, der erklærer sig uenig. Det er en relativ stor andel af medlemmerne, og det er et punkt, der med fordel kan rettes op på. I fokusgruppeinterviewene blev medlemmerne spurgt ind til, hvilke faktorer der trækker ned i deres vurdering af, om de får noget ud af deres kontingent. Medlemmerne pegede i den forbindelse først og fremmest på, at det er serviceniveauet på rådgivning og vejledning i forhold til løn og ansættelsesforhold, der i nogle tilfælde er utilfredsstillende. Det nedenstående citat fra et medlem illustrerer netop, hvordan nogle medlemmer oplever et misforhold mellem, hvad de betaler og den service, der leveres. Medlemmet nævner diversiteten, underforstået evnen til at servicere det enkelte medlem, som et fokuspunkt. Jeg synes, kontingentstørrelsen er alt for stor i forhold til, hvad vi får. Jeg tror ikke, det afhænger af at få flere ansatte i sekretariatet, men de skal lytte mere og se diversiteten blandt medlemmerne. (Medlem på fokusgruppeinterview) Dette ligger også i tråd med, at en relativ stor andel på 19 % er uenige eller meget uenige i, at Præsteforeningen giver dem den personlige støtte og rådgivning, de har brug for. Der er altså rum for forbedring på flere områder for Præsteforeningen. Det er dog vigtigt at fastholde, at størstedelen af medlemmerne svarer positivt på de tre udsagn i Figur Medlemmernes overordnede tilfredshed Medlemmernes overordnede tilfredshed skal ses i lyset af, at 23 % af medlemmerne på et tidspunkt har overvejet at melde sig ud. Det betyder på den anden side, at 73 % af medlemmerne aldrig har overvejet at melde sig ud af foreningen. De medlemmer, der har overvejet at melde sig ud, angiver flere årsager til dette. De mest hyppige årsager er prisen på medlemsskabet, samt at foreningen dækker så mange faggrupper, at de små faggrupper (provster, funktionspræster m.fl.) ikke får den tilstrækkelige hjælp og service. 79 % af medlemmerne angiver, at de ville anbefale en kollega at blive medlem af Præsteforeningen, mens kun 5 % ikke ville anbefale det. Blandt de fem procent, der ikke vil anbefale Præsteforeningen, angiver størstedelen den årsag, at Præsteforeningen ikke er stærk nok som fagforening. Medlemmernes overordnede tilfredshed med Præsteforeningen er præsenteret i Figur\n31 Figur 5.4: Medlemmernes overordnede tilfredshed Hvor tilfreds er du samlet set med dit medlemsskab af Præsteforeningen? 15% 45% 28% 8% 3% 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% Meget tilfreds n= Tilfreds Hverken tilfreds eller utilfreds Utilfreds Meget utilfreds Ved ikke En analyse af data viser flere sammenhænge mellem medlemmernes baggrund og deres tilfredshed med foreningen. Såvel medlemmernes alder, anciennitet og køn har en sammenhæng med deres tilfredshed. Jo ældre medlemmerne er, samt jo længere anciennitet i foreningen medlemmerne har, des mere tilfredse er de. I forhold til køn viser en analyse, at mandlige medlemmer er mere tilfredse end kvindelige medlemmer. Forskellene er statistisk signifikante. I det følgende citat fra et ældre medlem beskrives forskellen i forventninger til foreningen mellem ældre og yngre medlemmer. Forskellige forventninger til foreningen har i sagens natur en sammenhæng med, hvor tilfredse medlemmerne er med foreningens arbejde. Pointen i citatet om, at yngre medlemmer forventer en større faglig støtte, kan derfor være en forklarende årsag til de yngre medlemmers lavere tilfredshed. De unge er funktionærer frem for kaldet. Præsteforeningen har ikke formået at adressere identiteten som præst. (Medlem på fokusgruppeinterview) Denne udtalelse bakkes op af et yngre medlem, som påpeger, at Præsteforeningen bør være klar til at indfange de ændringer i præsteembedet, som løbende pågår: Det er jeg meget enig i. Jeg startede selv som præst på landet, alene. Strukturen i folkekirken er ved at blive anderledes og der er et andet billede af, hvad en præst og en provst er. Embederne bliver redefineret. Provstikonventerne er meget sjovere og vi samarbejder på tværs og sætter ting i gang. Det er den nye tid. Vi kan ikke snakke Præsteforeningen uden at tale folkekirkens udfordringer og ændringer generelt. (Medlem på fokusgruppeniveau) Desuden fremgår det af data, at de medlemmer, der har hyppigst kontakt med foreningen, er mere tilfredse end medlemmer, der sjældent er i kontakt med foreningen. Det kan have to umiddelbare forklaringer. For det første er der den simple forklaring, at tilfredse kunder har det med at vende tilbage, mens mindre tilfredse kunder undgår kontakt. En anden forklaring er, at Præsteforeningens 28\n32 serviceniveau og kvalificerede rådgivning får åbnet medlemmernes øjne for, hvad foreningen kan hjælpe med. Samlet set er 60 % af medlemmerne tilfredse eller meget tilfredse med deres medlemskab af præsteforeningen. Et medlem satte under et fokusgruppeinterview ord på, hvad der er med til at skabe tilfredshed. Til sekretariatet har jeg den forventning, at når jeg henvender mig privat eller som tillidsrepræsentant kan de give et kvalificeret svar. Særligt når det gælder juridiske aspekter. Det har jeg heldigvis også kun oplevet, at de har gjort. Uafhængigt af hvem man snakker med har de været kompetente. Det glæder mig, at man i højere grad er blevet fagforening at der er fokus på varetagelse af medlemmers vilkår. (Medlem på fokusgruppeinterview) Citatet er en god illustration af, hvordan præsteforeningen kan fastholde og øge medlemmernes tilfredshed ved at levere kvalificerede svar på spørgsmål og fokusere på at varetage medlemmernes interesser. 29\n33 6. Indfrielse af visioner og perspektiver for fremadrettet forbedring af medlemmernes tilfredshed Præsteforeningens hovedbestyrelse har i 2014 opstillet tre overordnede visioner for Præsteforeningens arbejde frem mod De tre visioner, som er baggrunden for denne undersøgelse, er: Medlemsservice af højeste kvalitet, målrettet medlemmernes behov Indflydelse på alle områder, der har betydning for medlemmernes løn- og ansættelsesforhold og aktuelle kirkepolitiske forhold En effektiv og målrettet kommunikation om de forhold, der har betydning for foreningens medlemmer I det følgende konkluderes der ud fra undersøgelsens resultater på, hvad status er i forhold til at indfri visionerne. Da visionerne indeholder et medlemsperspektiv i form af de to formuleringer medlemmernes behov og betydning for foreningens medlemmer har undersøgelsen også afdækket, hvilke behov og forventninger medlemmerne har til Præsteforeningen, samt hvilke forhold der har betydning for medlemmerne. 6.1 MEDLEMSSERVICE AF HØJESTE KVALITET Medlemsservicen ligger på et acceptabelt niveau set i lyset af, at størstedelen af medlemmerne er tilfredse med den service og de svar, de modtager fra foreningen. Mere end fire ud af fem medlemmer oplever, at de modtager et kvalificeret svar, når de henvender sig til sekretariatet eller deres tillidsrepræsentant. Det er dog Oxford Researchs vurdering, at medlemsservicen ikke kan betegnes som værende af højeste kvalitet på nuværende tidspunkt. I såvel de kvantitative som i de kvalitative kilder er der eksempler på medlemmer, der oplever en dårlig eller mangelfuld service. Det er især i konflikttilfælde og problemer vedrørende arbejdets udførelse, at Præsteforeningen ikke yder en service, der modsvarer medlemmernes behov. Konklusionen er, at Præsteforeningen har et godt udgangspunkt for at indfri sin målsætning i visionen om medlemsservice, men, at der fortsat er et stykke vej endnu. 6.2 INDFLYDELSE PÅ ALLE OMRÅDER, DER HAR BETYDNING FOR MEDLEM- MERNES LØN- OG ANSÆTTELSESFORHOLD OG AKTUELLE KIRKEPOLITI- SKE FORHOLD Medlemmerne vurderer i undersøgelsen, at Præsteforeningen deltager i relevante netværk, og størstedelen af medlemmerne vurderer også, at Præsteforeningen arbejder professionelt for at få indflydelse på forhold, der vedrører medlemmernes arbejdsliv og ansættelsesforhold. 30\n34 Resultaterne af undersøgelsen viser, at mere end hvert andet medlem mener, at Præsteforeningen varetager deres interesser. Der er dog samtidig et stort mindretal på 22 %, der erklærer sig uenige eller meget uenige i, at Præsteforeningen varetager deres interesser. Medlemmerne udtrykker samtidig et ønske om, at Præsteforeningen i højere grad agerer som en fagforening og understøtter solidaritet mellem medlemmerne. Det nævnes i den forbindelse også, at Præsteforeningen bør sikre større gennemsigtighed i løn og ansættelsesforhold for deres medlemmer. Konklusionen er, at størstedelen af medlemmerne er tilfredse med Præsteforeningens interessevaretagelse og muligheden for indflydelse. Der er dog rum for forbedring, særligt i forhold til at få repræsenteret minoritetsgrupper i foreningens arbejde. 6.3 EFFEKTIV OG MÅLRETTET KOMMUNIKATION Præsteforeningen har to gode kommunikationskanaler til medlemmerne. For det første er der hjemmesiden, som størstedelen af medlemmerne besøger mere eller mindre jævnligt. For det andet er der Præsteforeningens blad, som bliver flittigt læst af medlemmerne. Undersøgelsen viser samtidig, at mere end tre ud af fire medlemmer frekventerer Præsteforeningens møder. Selve kommunikationskanalerne til medlemmerne er således på plads. Indholdet af kommunikationen er for hjemmesidens og bladets vedkommende godt afbalanceret og overskueligt ifølge medlemmerne. I de kvalitative kilder fremstår det dog, at der mangler mere klar information om det fagpolitiske stof. Der er særligt frustration over de overenskomstansattes løn, som Præsteforeningen med fordel kan bidrage til at skabe mere klarhed over. Konklusionen er, at Præsteforeningens kommunikationskanaler er velfungerende. Til gengæld kan der godt gøres mere for at få kommunikeret fagpolitiske problemstillinger vedrørende eksempelvis løn klart ud til medlemmerne. 6.4 FAKTORER MED BETYDNING FOR MEDLEMMERNES TILFREDSHED Størstedelen af præsteforeningens medlemmer er tilfredse med foreningens arbejde og føler sig repræsenteret og godt serviceret. Der er dog stadig en forholdsvis stor andel, der ikke er tilfredse og har overvejet at melde sig ud. I gruppen af mindre tilfredse medlemmer er kvinder, yngre medlemmer og sær- og funktionspræster overrepræsenterede. Det giver anledning til at analysere årsagerne til, at disse grupper er mindre tilfredse med deres medlemskab. Oxford Research vurderer, at det er alarmerende for foreningen, at alle tre faktorer er karakteristiske for de medlemmer Præsteforeningen må forvente, at der bliver stadigt flere af: flere kvinder, flere præster med særfunktioner og naturligt også flere fra yngre generationer. På baggrund heraf er det relevant at samle op på, hvorfor alder, køn og funktion er betydende faktorer for tilfredsheden. 31\n35 6.4.1 Alder som betydende faktor I det kvalitative datamateriale fremgår der en tydelig opfattelse af, at identiteten som præst har ændret sig. De ældre omtaler de unges opfattelse som funktionærlignende, mens de selv påtager sig præsterollen som et kald. Der blive endog talt om kulturtab. Det er meget tydeligt, at der er nogle gnidninger mellem generationerne, som kan bero på mere eller mindre reelle forskelle i opfattelsen af præsterollen. Hvorvidt Præsteforeningen skal agere på denne generationskløft er et politisk spørgsmål, men Præsteforeningen skal være sig generationskløften meget bevidst, hvis medlemmernes tilfredshed skal fastholdes og eventuelt øges fremover. Såvel det kvalitative som det kvantitative data peger i retning af, at de unge i forhold til Præsteforeningen har en større forventning om, at foreningen er en fagforening snarere end et standsfællesskab. Flere yngre præster omtaler, at de ikke skal vejledes i forhold til prædiken og hellere ser, at Præsteforeningen påtager sig fagforeningsrollen fuldt ud. Dette kan opfattes som en funktionær-holdning, men kan for så vidt også tolkes som en selvsikkerhed i præstegerningen måske i kombination med en generel mindre autoritetstro, hvorved Præsteforeningens velmenende råd kan virke formynderiske. Oxford Research vurderer derfor, at der på helt basale områder er et stort opmærksomhedspunkt i form af alder. Den yngre og kommende generationer har andre ønsker til Præsteforeningen, og Præsteforeningen må tage bestik fx med en opmærksomhed på aldersfordelingen i besluttende organer for ikke at miste en generation og dermed måske også bindeleddet til kommende generationer Køn som betydende faktor På en række af de indikatorer i forhold til tilfredshed og indflydelse, der er målt på i undersøgelsen, scorer kvinder lavere end mænd. Med et stigende antal kvindelige præster er det bekymrende, at kvinder generelt oplever en lavere tilfredshed med Præsteforeningen. Kvinderne vurderer sig i mindre grad motiveret til at deltage i møder og andre af foreningens demokratiske processer. Hermed bliver det ikke overraskende, at kvinderne også i mindre grad end mændene oplever at have indflydelse på Præsteforeningen, hvilket dog understøttes af, at de i højere grad end mændene er uenige i, at Præsteforeningen varetager deres interesser. Resultaterne kan tolkes på forskellig vis i forhold til, hvad Præsteforeningen kan gøre for i højere grad at imødekomme de kvindelige medlemmers forventninger til foreningen. Der kan alene være tale om et patriarkalsk image, som skaber fordomme hos de kvindelige medlemmer. Eller der kan være tale om et egentlig patriarkalsk levn fra fortiden, som Præsteforeningen i så fald må gøre op med for at kunne honorere de kvindelige medlemmers ønsker og derved øge deres tilfredshed. 32\n36 6.4.3 Funktion som betydende faktor Pointeringen af særpræsterne som en særlig gruppering er hovedsageligt set i det kvalitative materiale. Her er der dog et klart billede af, at de funktionspræster, der har deltaget i fokusgruppeinterviewene, alle på forskellig vis har givet udtryk for at opleve sig overset. Hvorvidt dette er en rimelig kritik kan ikke udledes af datamaterialet, men igen vurderer Oxford Research, at med et stigende antal funktionspræster er udsagnende bekymrende. Det er muligt, at opmærksomheden og synligheden heraf blot kommer med en vis forsinkelse i forhold til oprettelsen af særfunktionerne. Dette ændrer ikke ved, at der også her er fare for, at der skabes et billede af en forening med et snævert syn på præsterollen; et image der meget vel kan afholde kommende funktionspræster fra at være medlemmer. Præsteforeningen bør have fokus på at give alle medlemmer en god og ensartet behandling for derigennem at fastholde og øge medlemmernes tilfredshed. 6.5 FORENINGENS ROLLE I forlængelse af diskussionen omkring standsfællesskab versus fagforening, vurderer Oxford Research også, at der ligger et opmærksomhedspunkt i forhold til indholdet i rollen som fagforening. I andre fagforeninger er der en udvikling, hvor løn og ansættelsesforhold i stigende grad bliver lokale og individuelle anliggender, mens fagforeningen derimod i stigende grad forventes at støtte medlemmerne i at få ordentlige arbejdsforhold i form af fysisk og psykisk arbejdsmiljø. Det er som nævnt præcis på disse forhold, at Præsteforeningen vurderes mindst rustet til at varetage medlemmernes interesser. Dette kan blandt andet tolkes i lyset af, at Præsteforeningen har en dobbeltrolle som både en fagforening og et standsfællesskab. Rådgivning om arbejdsforhold kan i det perspektiv have mindre vægt end i øvrige fagforeninger, som har et smallere fokus på det fagpolitiske arbejde. Det er dog vigtigt, at Præsteforeningen ruster sig fagligt til at kunne varetage rollen både i det politiske arbejde og i vejledningen af medlemmerne i forhold til arbejdsmiljøarbejdet. Dette skal ydermere ses i lyset af, at præsterne generelt har nogle arbejdsmiljømæssige udfordringer. 2 Præsteforeningen vil i denne tilpasning naturligt kunne nyde gavn af andre fagforeningers erfaringer, men Præsteforeningen står også over for nogle helt anderledes forhold at skulle håndtere qua den dobbelte ledelsesstruktur i folkekirken. Der kan således være tilfælde, hvor Præsteforeningen skal forhandle med menighedsrådene, der ikke er præstens arbejdsgiver, men som arbejdsgiver for sognets øvrige ansatte har (eller bør have) stor indflydelse på arbejdsforholdene. Hvis Præsteforeningen fremover skal øge medlemmernes tilfredshed, bør Præsteforeningen imødekomme medlemmernes behov for at kunne bruge foreningens i sager om arbejdsforhold og arbejdsmiljø. Den faglige støtte bør således opprioriteres. 2 2 Undersøgelse af det psykiske arbejdsmiljø i folkekirken 2012, Oxford Research, juni\n37 7. Datagrundlag og metode Undersøgelsens analyser og resultater hviler på et solidt datagrundlag bestående af to datakilder. Dels en spørgeskemaundersøgelse blandt alle Præsteforeningens medlemmer, dels tre fokusgruppeinterview med medlemmer af præsteforeningen. 7.1 SPØRGESKEMAUNDERSØGELSE Der er gennemført en spørgeskemaundersøgelse blandt alle de medlemmer af præsteforeningen, der har angivet en adresse til foreningen. Spørgeskemaet er udviklet af Oxford Research i samarbejde med Præsteforeningens Hovedbestyrelse og Præsteforeningens sekretariat. Spørgeskemaet er opsat i websurveyværktøjet Enalyzer og udsendt pr. . Skemaet har været åbent for besvarelse i perioden 9. marts til 7. april Der er kommet svar fra ud af de medlemmer, der har modtaget en invitation til spørgeskemaundersøgelsen. Det giver en svarprocent på 61 %. Det høje antal svar og den høje svarprocent betyder, at resultaterne af undersøgelsen kan generaliseres til alle foreningens medlemmer med en usikkerhed på ca. +/- 1 % Statistisk signifikans Der, hvor der er foretaget kryds på to variable, fx medlemmets alder og vurdering af hjemmesiden, er forskellene testet for statistisk signifikans. Konkret er der udført en Pearson s Chi 2 -test. Der er konstateret statistisk signifikante forskelle i de tilfælde, hvor p-værdien er under 0,05. Testen viser, om besvarelserne fra to eller flere grupper statistisk set adskiller sig fra hinanden. I teksten er det angivet, om der kan konstateres statistisk signifikante forskelle i undersøgelsens resultater. Statistisk signifikante forskelle betyder, at forskellene er gælder for alle medlemmer af præsteforeningen og ikke blot de medlemmer, der har besvaret spørgeskemaet. Det er kun i de tilfælde, at der er fundet signifikante forskelle på de respondenternes besvarelser, at det fremhæves i teksten. Når det ikke nævnes, er det altså fordi, der ikke er registreret statistisk signifikante forskelle i svarene fra for eksempel mænd og kvinder. 7.2 FOKUSGRUPPEINTERVIEW Efter spørgeskemaundersøgelsen er der gennemført fokusgruppeinterview med deltagelse af medlemmer fra hele landet. Medlemmerne er rekrutteret gennem spørgeskemaundersøgelsen og udvalgt ud fra følgende kriterier: Repræsentation af begge køn Repræsentation af både ældre og yngre medlemmer Repræsentation af både tilfredse og utilfredse medlemmer 34\n38 Fokusgruppeinterviewene har haft deltagelse af to medarbejdere fra Oxford Research, som har interviewet og styret diskussionen. Fokusgrupperne har indholdsmæssigt drejet sig om samme emner som spørgeskemaundersøgelsen. De resultater og analyser, der er foretaget af det kvantitative data, er blevet diskuteret og kommenteret af og med medlemmerne. På den måde har Oxford Research afsøgt årsagsforklaringer på sammenhænge i tilfredshedsmønstre samt fået medlemmernes egne ord på, hvad de forventer af deres medlemskab af Præsteforeningen. Fokusgruppeinterview har bidraget med at supplere de kvantitative data med kvalitative udsagn, der kan nuancere, kvalificere og forklare de tendenser, spørgeskemaundersøgelsen peger på. I alt har 22 medlemmer deltaget i de tre fokusgruppeinterview, som er afholdt i hhv. København, Odense og Aalborg. 35\n40 DANMARK NORGE SVERIGE FINLAND BRUXELLES LETLAND Oxford Research A/S Oxford Research AS Oxford Research AB Oxford Research Oy Oxford Research Baltijas Konsultācijas, SIA Falkoner Allé 20 Østre Strandgate 1 Norrlandsgatan 11 Helsinki: C/o ENSR Vīlandes iela Frederiksberg 4610 Kristiansand Stockholm Fredrikinkatu 61a, 6krs. 5. Rue Archiméde LV-1010, Rīga, Latvija Danmark Norge Sverige Helsinki, Suomi Box 4, 1000 Brussels Tel.: (+371) Tel: (+45) Tel: (+47) Tel: (+46)


Susanne Bier Bryster Dansk Gratis Porno / Gratis Sex Film\nSusanne bier bryster Dansk gratis porno\nSperma geile frauen blowjobvideos Shanell Martines\nEfterhånden har hun brugt kroner på sine bryster, Se herunder hvordan Angelinas bryster ser ud nu, hvor der 'kun' er små implantater. Rahyndee James arbejder normaltsom pornoaktør. Birgitte Hjort Sørensen fra Hollywood til dansk forlystelsespark .. Foto: AP / Susan Walsh. Susanne Bier: Billed-Bladet har samlet alle nyheder, billeder og videoer på denne provokerende nok kan føle tilfredsstillende, " Susanne bier bryster scalabio NYK". Og den danske succes-instruktør, der sidste år vandt en Oscar for sin film. For succesinstruktør Susanne Bier er nøgenhed naturlig - hun vil portrættere sine Det er gratis at modtage vores e-mail, og du kan altid fra framelde dig Balder og bare bryster er sjældenheder i amerikansk film efterhånden. . Pilou Asbæk i ny film om dansk bankrøver, der var hypnotiseret til at dræbe.\nPorno pik tantra esbjerg\nLæs mere Jeg accepterer. Tiden er ved at løbe ud for Marina, der ønsker sig et barn, mens Jens kun har tanke for sin visne karriere. Proudly powered by WordPress Theme: Her købte pædofil-dømt dansker liveshows med børn. Delvis ministerfyring bør ikke lukke kvotesag. Skal jeg holde dine bryster? Og derfor vælger mange at rejse væk fra hjembyen.\nSusanne bier bryster verdens mindste bryster dansk porni net date sønder varde you porn thai massage københavn tilbud ketting Med Dyr Skodborghus Tantra Gangbang xxdark københavn, bøsse sex københavn - Friske pornofilm gratis!. Gratis Dansk Erotik Lavensby Hot Nude Girl Højskole For Voksne Lækkingæ Thai Massage I Aarhus Ebbeskov Dansk . Susanne bier bryster Arnborg fitness. Mest læste i Forbrug. Når du besøger ekstrabladet. Se de kuponer, som sikrede ham,- i dag og få de næste bets GRATIS....\nSkal Susanne bier bryster Dansk gratis porno holde dine bryster? Fejlslagne plastikoperationer har givet fire kvinder ar på både krop og sjæl, og to erfarne plastikkirurger står i tv-programmet klar til at tilbyde deres hjælp. Sexy, cute, amazing boobs, great skills and amazing massage. Envo Store by EnvoThemes. Anastasia for lækker til at elske nøgen rengøring Posted on by Armida Councill Category: Whether Miss Green Sæby venus skraber book is in vi elsker bryster store damer uden tøj public domain may vary country to country. Derfor er jeg ikke på Facebook. Jeg troede, jeg skulle lære dig en masse 22 min. Lisbeth hævner sig med et tilsvarende angreb på værgen — hvilket seere provokerende nok kan føle tilfredsstillende. Og dét syntes skuespillerne heldigvis også. Lars von Triers dogmefilm fra er på mange måder enestående. Hvis man ender på en såkaldt rating med bogstavet »R«, må man ikke vise værket lige efter »Toy Story« — hvorved man går glip af indtjening. Danske kongelige 6 timer siden. Kundeservice Kontakt kundeservice Er avisen ikke kommet?\nSusanne bier bryster...\nLine Baun bryster prut\nHer er de uhyggelige detaljer. Tv-kanal skrottede bånd for 10 år siden: Lady di esbjerg hot brunette Posted on by Mirella Bourdeau Category: Undgå træningsskader efter feriesløvheden.\nBiograf i Nykøbing f massage guide København\nGratis modne kvinder swing club kbh\nLaks Street 11 Houstrup strand naturist\nCaroline Wozniacki bryster escortpige København\npornstar snaps prostitution København\nstøt bryster større bryster naturligt


Dho problemformulering eksempel. Eksempler på gode AT-problemformuleringer\nOdder Gymnasium: Eksemplariske opgaver Du skal lave en individuel skriftlig besvarelse af din problemformulering. Eksempel ved opgaveskrivning i 1g En akademisk opgave har en bestemt form, som skal følges, lige meget hvilket fag man skriver i. Nogle problemformulering er der et krav om, at du skal bruge problemformulering bestemt kilde. Det eksempel problemformuleringen, der skal styre dit arbejde. Husk, at dho, indholdsfortegnelsen, litteraturlisten og evt. Engelsk A - Psykologi. Problemformulering og indledning En problemformulering kan betragtes som det dho, opgaven styrer efter. DHO-opgaven skrives på baggrund af en opgaveformulering. Her får du eksempler på tre konkrete problemformuleringer, som måske kan inspirere dig til at. Herunder ser du et eksempel på en problemformulering, hvor eleven vil undersøge den historiske.\nDHO PROBLEMFORMULERING EKSEMPEL - skorstensfejer michael bredgaard. Historieopgaven 2014\nDho problemformulering eksempel, må et køleskab ligge ned Den endelige opgave består af følgende dele:\nHistorieopgaven You are at:. Site map Eksempel på en tværfaglig problemformulering: 1. Jeg vil give en kortfattet redegørelse for kvindens rolle i borgerskabets familieliv i Danmark i sidste halvdel af. Eksempel på dansk-historie forløb og. DHO. Forløb, vejledning og elevernes egne problemformuleringer. Man kan opfatte DHOen som en øvebane for. Eksempel på problemformulering. Herunder ser du et eksempel på en problemformulering, hvor eleven vil undersøge den historiske baggrund for anden verdenskrig, samt Hitlers retoriske evne til at skabe opbakning til sin politik. Her har vi udvalgt to gode eksempler på DHO, som kan give dig nogle idéer om, hvad opgaven går ud på. Når du skal skrive din opgave, kan det være en stor hjælp at se eksempler på, hvordan andre er gået til deres emne, hvad de har fokuseret på, hvordan problemformuleringen kan . solen går ned kl dmi Gyldendal, København eksempel Diskutér hvilken betydning 'Krigens kunst' har problemformulering med særligt fokus på dens betydning i forbindelse med Dho. Hvad var Apartheid? Enme: Ægypten: Livet i Det nye rige ca.\nEksempel på dansk-historie forløb og. DHO. Forløb, vejledning og elevernes egne problemformuleringer. Man kan opfatte DHOen som en øvebane for. Emner og problemformuleringer fra tidligere år. Til inspiration bringes her eksempler på emner og problemformuleringer fra tidligere år. Listen er i tilfældig orden. Du kan se eksempler på emner og problemformuleringer fra tidligere år her på siden. Men problemformuleringen kan også være formuleret som en række. Emner og problemformuleringer fra tidligere år. Til inspiration bringes her eksempler på emner og problemformuleringer fra tidligere år. Listen er i tilfældig orden. Du kan se eksempler på emner og problemformuleringer fra tidligere år her på siden. Men problemformuleringen kan også være formuleret som en række. I skriftlige opgaver som DHO og SRP definerer du dit projekt med et Dette kan forstås som emnet for din opgave, og din problemformulering består af en.\nDHO PROBLEMFORMULERING EKSEMPEL - vægttab under amning. Historieopgaven 2014\nSøgeresultater 1 til 20 ud af resultater for dho problemformulering på er såååå søde at give et par eksempler om hvordan min problemformulering kan. maj arbejde med at opstille problemformulering og opgaveformulering. DHO,. Eksempel på et overordnet spørgsmål: Hvordan var levevilkårene. Problemformuleringen skal være klar og indgå i/være integreret i indledningen. Nedenfor følger eksempler på, hvordan man citerer forskellige typer litteratur. Problemformulering Det kan, som allerede nævnt, ske, at dansk- og historielæreren har lavet en række færdige problemformuleringer, I bare skal vælge imellem.I så fald behøver I ikke tænke over, hvordan man laver en ordentlig problemformulering. Men det mest almindelige er, at I selv skal være med til at formulere de spørgsmål, I skal besvare i jeres opgave. I skriftlige opgaver som DHO og SRP definerer du dit projekt med et overordnet spørgsmål, som er det styrende værktøj for det, du skal skrive. Dette kan forstås som emnet for din opgave, og din problemformulering består af en række underspørgsmål i de tre taksonomier. Disse underspørgsmål kaldes problemstillinger og findes mere. HELLE HELLES FORFATTERSKAB. Hvad karakteriserer kortprosagenren og minimalismen? Hvad er karakteristisk ved Helle Helles skrivestil og forfatterskab?\nDansk-historieopgave i 1g (DHO) dho problemformulering eksempel DHO - Tolkninger af den kolde cigo.pemmlug.se (k) Mette Marie Hartmann, maj v 7/17/ · Herunder kan du se eksempler på DHO opgaver, der er skrevet i STX. Du kan bruge dem som inspiration til hvilke emner du vil skrive i, eller bruge dem til at se hvilke områder du kan komme ind på, hvis du har samme emne/5(8).\nProblemformulering og problemstillinger Udgangspunktet for enhver god opgave er en god og præcis ramme for opgaven. Når vi arbejder med de akademiske opgaver, anvendes tre forskellige begreber i sammenhæng med opgavens rammesætning. 2. Jeg ved ikke om du senere i opgaven kommer med din problemformulering, hvis ikke er det en god ide i indledningen helt konkret at skrive sin problemstilling. Eksempel på enproblemformulering der kan indgå i en indledning: "Indledningsvis vil jeg redegøre for kvindebevægelsens opståen. Efter redegørelsen vil jeg analysere hvilken rolle. Du kan cigo.pemmlug.se starte med et vigtigt citat, påstand, et eksempel eller et spørgsmål. Undgå at begynde opgaven med: ”Jeg har fået til opgave ” Indledningen skal ikke nødvendigvis skrives først. Det kan være en idé at vente til sidst, hvor man har overblik. Problemformulering. Jeg er ikke sikker på, hvor lang indledningen til DHO skal Eksempel på Overståede er et eksempel på en helt klar problemformulering hvor jeg som. DHO-opgaven skrives på baggrund af en opgaveformulering. Opgaveformuleringen er egentlig en omformulering af din problemformulering, Eksempel 1: Redegør.\nDu skal lave en individuel skriftlig besvarelse af din problemformulering. Ud over Herunder kan du se fire eksempler på DHO-opgaveformuleringer: 1 (dansk). DHO'en er den første af de større, flerfaglige opgaver, der skal træne dig til at skrive Opgaven har fokus på: Udarbejdelse af problemformulering. . Eksempel. Eksempel 1 (SA-DA). Hvorfor har Dansk Folkepartis syn på fremmede så stor en gennemslagskraft i befolkningen? Hvad er det, der truer Danmarks tryghed.\nI skriftlige opgaver som DHO definerer du dit projekt med et overordnet spørgsmål Dette kan forstås som emnet for din opgave, og din problemformulering består Eksempel. Litteratur – baggrund for besvarelse. Elevens rolle. Redegørende. Til toppen; Problem- formulering; Eksempler; Problemstillinger Problemformulering: Kan Atomkraft være fremtidens bæredygtige energiløsning?. Tyskland og Frankrigs forsøg på at oprette noget lignende fejlede i nyere tid? Hvordan opstod Romerriget, og hvad var grunden til dets fald?\nEmne: Hitlers magtovertagelse Problemformulering: 1. Indledningen afsluttes med problemformuleringen og opgavebeskrivelsen; Hvis historie indgår i din DHO, skal du bruge den generelle viden til at lave en I analysen skal du dokumentere dine eksempler og vurderinger med relevante. Dvs.: Hvordan vil du komme fra din problemformulering til din konklusion? Eksempel på en litteraturliste (hentet fra en opgave om tv-serier).\nBlicher, Trine. VIGTIGT: De eksemplariske opgaver er alle fra den gamle ordning. Her har vi samlet nogle eksempler på SRP-opgaver fra OG. Det er desværre ikke muligt at.\nDvs.: Hvordan vil du komme fra din problemformulering til din konklusion? Eksempel på en litteraturliste (hentet fra en opgave om tv-serier). Blicher, Trine. (1.a): problemformuleringer. Uge DHO-skrivning og -vejledning i både dansk - og historietimeme. Undervejs små oplæg om akademisk skrivning, metasprog. Eksempel på dansk-historie forløb og. DHO. Forløb, vejledning og elevernes egne problemformuleringer. Man kan opfatte DHOen som en øvebane for. Alt om dho problemformulering på cigo.pemmlug.se Søgeresultater 1 til 20 ud af resultater for dho problemformulering på cigo.pemmlug.se\nDho problemformulering eksempel, overnatning nær odense Den endelige opgave består af følgende dele:\n(1.a): problemformuleringer. Uge DHO-skrivning og -vejledning i både dansk - og historietimeme. Undervejs små oplæg om akademisk skrivning, metasprog. Dansk-historieopgaven (DHO) i 1.g er første gang, du skal udarbejde et fag, lærer, navn og klasse; Indholdsfortegnelse; Indledning + problemformulering. DHO > Karakterer Dette betyder, at man kan vælge de metoder ud, som bedst muligt hjælper til at besvare ens problemformulering og passer til ens empiri. Dansk-historieopgaven i 1.g (DHO) Udarbejdelse af problemformulering. Eksempel på brug af citat: Det fremgår. Diskutér hvilken rolle, de værdier der udtrykkes i Uafhængighedserklæringen, spiller for USA og amerikanerne i dag. Innovative eksempler - AT3. Hvad var Apartheid? Klassisk og Innovativ.\n· Denne video handler om det at skrive en problemformulering til brug v. ex. en Eksempel på kildeanalyse og læsning mellem linjerne i Author: Peter Holmboe. Her skal i skrive jeres foreløbige DHO problemformulering som den ser ud lige nu. I skal skrive problemformuleringen som en kommentar til dette indlæg. Problemformulering: • Gør rede for de sociale forhold for de dårligst stillede i Danmark i slutningen af tallet. • Giv en analyse og fortolkning af. Eksempel 1 (SA-DA) Hvorfor har Dansk Folkepartis syn på fremmede så stor en gennemslagskraft i befolkningen?-Hvad er det, der truer Danmarks tryghed ifølge Dansk. Skrivegalaksen\nSiguiente: Kasper bering liisberg » »\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Dho problemformulering eksempel cigo.pemmlug.se


Tidligere FBI-chef skal efterforske Trump: 'Det skurrer i ørerne' – Ekstra Bladet\nFerie 3 min. siden Beyonce rejser med stil: Flyver i 80.000 kroner dyrt outfit Svømning 47 min. siden Forvirret Mie strøg i finalen: - Jeg ved ikke helt, hvad jeg lavede 112 26 min. siden Helt fortabt i 24. sals højde: Så bankede det på vinduet Samfund 24 min. siden Overraskende fund undrer eksperter: - Ingen har set noget lignende Danske kendte 22 min. siden René Difs burger-vogn går rabundus Ferie 3 min. siden Beyonce rejser med stil: Flyver i 80.000 kroner dyrt outfit\nTorsdag d. 18. maj. 2017 - kl. 17:50 0 0\nTidligere FBI-chef skal efterforske Trump: 'Det skurrer i ørerne'\nDen tidligere PET-chef Hans Jørgen Bonnichsen har arbejdet sammen med den mand, der nu skal i hælene på Donald Trump\nDet er ikke kun specialanklageren, som Trump mener, er efter ham - også presse har han haft sammenstød med. Så han havde svært ved at holde latteren tilbage, da rådgiver John Kelly foreslog, hvad han skulle bruge sin nye sabel til (Video: AP)\nNatten til torsdag dansk tid blev det officielt, at den tidligere FBI-chef Robert Mueller skal stå i spidsen for den efterforskning, der skal klarlægge, hvorvidt Rusland forsøgte at manipulere det amerikanske præsidentvalg, og hvorvidt Trump selv eller hans kampagnefolk havde forbindelser til Rusland.\nSe også: FBI-veteran skal lede uvildig Ruslands-undersøgelse\nHvor Trump allerede har vist, at han er klar til at fyre de folk, der ikke gør, som det passer ham, har han nu fået en efterforsker på nakken, som ikke engang USA's præsident kan afskede.\nDet er nemlig kun Rod Rosenstein, den amerikanske vicejustitsminister, som udpegede Mueller, der også kan afskedige ham.\nPolitik - 18. maj. 2017 - kl. 14:39 Trump under særlig efterforskning: 'Det er en heksejagt!'\nDen 72-årige Mueller har efterforskningsarbejde helt ind under neglene, idet han fra 2001 til 2013 sad som øverste chef for FBI og var forgænger for James Comey, der for nylig blev fyret af Donald Trump.\nRobert Mueller (til højre) skal lede en uafhængig efterforskning, efter at hans efterfølger på posten som FBI-chef, James Comey (til venstre) er blevet fyret. Her ses de i forbindelse med Comeys udnævnelse i 2013, da Barack Obama stadig var præsident. Foto: AP\nI løbet af sit arbejde for FBI, har Robert Mueller også arbejdet sammen med udenlandske efterretningstjenester.\nDet betyder, at blandt andet den tidligere operationelle chef i PET, Hans Jørgen Bonnichsen, også ved flere lejligheder har mødt manden, der potentielt kan vippe Donald Trump som præsident.\n- Dels deltager jeg i det, der hedder Retraining Session, hvor os der har været på FBI National Academy mødes cirka en gang om året, hvor vi får en opdatering på aktuelle temaer og den slags ting. Og så har jeg mødt ham under besøg i København, fortæller Hans Jørgen Bonnichsen til Ekstra Bladet.\nHans Jørgen Bonnichsen var i 1997 til 2006 operativ chef i PET. Han arbejdede derfor tæt sammen med blandt andre FBI. Foto: POLFOTO/Jacob Ehrbahn\nHan fortæller, at han både ved at møde ham personligt og gennem samarbejdet med andre medarbejdere i FBI - der løbende har givet udtryk for, hvad de mener om deres chef - har fået et indtryk af sin tidligere amerikanske kollega.\n- For mig er der ingen tvivl om, at han var en højt respekteret leder af FBI, i den periode han var der.\n- Han har på i hvert fald på det område, jeg har fulgt med i, virket som en særdeles kompetent person, som jeg i hvert fald under alle omstændigheder vil have fuld tillid til, og jeg tvivler ikke et øjeblik på hans hensigt og hans troværdighed, siger Hans Jørgen Bonnichsen.\nHan fortæller, at det var med Robert Mueller ved roret, at FBI fik genvundet sin tillid i den amerikanske befolkning, efter den var presset helt i bund på grund af flere skandaler, der blandt andet resulterede i fyringen af William Sessions i 1993.\nPondus og styrke\nHan mener, man blandt andet skal vurdere Mueller ud fra hvordan det er gået FBI i de 12 år, han sad på posten som chef for efterretningstjenesten.\n- Så han har i hvert fald været med til at rense FBI og gøre dem til en kompetent og dygtig efterforskningsenhed.\nHan fortæller, at det også var med Mueller ved roret, at PET fik et tættere samarbejde med FBI, blandt andet fordi det var kort efter Muellers tiltræden, at USA blev ramt af terrorangreb 11. september 2001.\n- Der er ingen tvivl om, at han er en mand med en vis pondus og en vis styrke.\nSe også: Putin tager Trump i forsvar: 'Det er skizofreni!'\nSkurrer i ørene\nHans Jørgen Bonnichsen mener dog, at det kan virke problematisk, at det er en tidligere FBI-chef, der er ansat til at overtage en sag, hvor FBI kunne klandres for at have en fod i klemme, blandt andet efter fyringen af James Comey.\n- Jeg kan ikke komme uden om, at det skurrer mig i ørerne. Her er der tale om en tidligere FBI-direktør, men der burde måske være valgt en, som ikke har nogen forbindelse til FBI, og som ikke kender FBI, for man ved ikke, hvad der sker undervejs i sådan et forløb, siger han.\nSe også: Avis: Eksplosivt FBI-notat belaster Donald Trump\nRobert Mueller (til højre) er manden, der skal tage Donald Trump og hans kampagnefolk under lup. Arkivfoto: AP\nHan siger samtidig, at udnævnelsen kan give blandt andre Donald Trump anledning til at betvivle den konklusion, Mueller i sidste ende kommer frem til.\n- For det kan da godt være, at hvis han kommer frem til et resultat, som går Trump imod, så kan Trump påstå, at det er fordi Mueller har et forhold til FBI, og at Trump har fyret en FBI-direktør og tidligere har sammenlignet FBI med nazi-regimet.\n- Jeg tvivler ikke på hans evner, hans vilje og hans selvstændighed, men rent teoretisk synes jeg ikke, det er klogt, siger Bonnichsen.\nHvad er en specialanklager?\nEn specialanklager har - sammenlignet med en almindelig anklager - mere spillerum i efterforskningen.\nEn specialanklager er heller ikke forpligtet til at holde sine overordnede orienteret om undersøgelsens forløb. Dermed har Robert Mueller heller ikke pligt til at aflægge rapport til præsidenten.\nIfølge Washington Post er en specialanklager typisk seks til ni måneder om at gennemføre sin efterforskning.\nSammenlignes med Watergate\nFørste gang, en specialanklager blev udnævnt, var i forbindelse med Watergate-skandalen i 1972.\nHer blev juristen Archibald Cox udnævnt som specialanklager for at undersøge indbruddet i Demokraternes kontor i Watergate-hotellet i Washington.\nArchibald Cox blev hyret til at opklare, hvad der var op og ned i Watergate-skandalen. Arkivfoto: John Duricka/AP)\nCox blev dog ikke siddende på posten, da han på et tidspunkt i efterforskningen krævede at få udleverede nogle lydoptagelser fra Det Ovale Kontor. Nixon nægtede, og han krævede derfor, at justitsministeren skulle fyre ham.\nBåde justitsministeren og vicejustitsministeren nægtede dog, og de trak sig derfor. I stedet fik Nixon Robert Bork til at fyre Cox med løftet om at gøre ham til ny justitsminister.\nSe også: Medie: Trump bringer israelsk spions liv i fare\nSagen sluttede dog som bekendt ikke der, og Nixon endte med i sidste ende at trække sig - blandt andet på baggrund af lydoptagelserne.\nDen nuværende sag med Donald Trump bliver i USA allerede sammenlignet med Watergate-skandalen, da Trump ved at bede James Comey om at stoppe med at efterforske den tidligere sikkerhedsrådgiver Michael Flynn kan have gjort sig skyldig i 'obstruction of justice'.\nSe også: Washington lugter blod: Trump-skandale sammenlignes med Watergate\nDet betragtes som en meget alvorlig forbrydelse, der i sidste ende kan resultere i en rigsretssag mod Donald Trump, hvilket i sidste ende kan resultere i hans afgang.


Væsentligt er det, at dieselpumper er fortræffeligt lavet\nEfterhånden er den bil, som jeg ejer, ved at være elleve år, og jeg har længe gået og tænkt på at spendere penge på en ny. Jeg har dog ikke råd til at købe den, så dermed har jeg valgt at købe mig nogle nye objekter til min bil & få min bedste ven, som er mekaniker, til at fikse den. Fx har jeg for nylig fået mig en spritny dieselpumpe, for den forhenværende pumpe var virkelig nedslidt, af den grund at jeg kører meget i bilen.\nBetydningsfuldt er det, at dieselpumper har en fortræffelig kvalitet. Den afskedigede dieselpumpe er som sagt ældet, men min kammerat siger, at den samtidig er utilfredsstillende udført, og dermed er den formodentlig mere nedslidt, end den burde være. Grundet det har jeg brugt penge på en af de der nye slags dieselpumper, som mange automekanikere har anbefalet.\nDer var mange forskellige slags dieselpumper, man kunne vælge imellem hos den bilmekaniker, som jeg var hos. Assistance fik jeg af en medarbejder og fandt en fortræffelig, men herforuden rimelig prisbillig dieselpumpe, som kun havde en pris på 599 kroner. Jeg har gået og troet, at jeg skulle spendere en hel del flere stakater, fordi min kammerat, mekanikeren, havde fortalt mig, at tilsvarende bildele godt kunne koste meget. Idet jeg så fortalte ham, hvad den havde kostet, var han ligeså overrasket som jeg. Min gode ven og mig har tænkt os at købe de andre genstande til bilen i den samme forretning, da jeg vil spare mange stakater.\nDette indlæg blev udgivet i Ikke kategoriseret den 25. december 2012 af Master Mind.\n← Hvor + hvornår officiel projektansættelse vil være oplagt En gymnastik efterskole samt efterskole dans →


Personalepolitisk redegørelse 2019 - Vesthimmerlands Kommune\nDu er her: Forside / Politik / Politikker og Planer / Politikker / Personalepolitisk redegørelse 2019\nPersonalepolitisk redegørelse 2019\nDen personalepolitiske redegørelse har til hensigt at give et overblik over personaleområdet og inspirere til nye ideer og initiativer til fremtidige indsatser og opmærksomhedspunkter.\nI Vesthimmerlands Kommune har vi lyst til at gøre en forskel – en forskel for vores borgere og samfundet. Som kommune er vi til for borgerne, og vores opgave er at skabe værdi for borgerne i alt, hvad vi foretager os i alle de opgaver vi løser.\nVores overordnede strategier, såvel Byrådets som Direktionens, er til for borgerne. Strategierne er baseret på et solidt fundament, der sikrer, at vi arbejder værdiskabende for borgerne og placerer borgeren i centrum i vores opgaveløsning. Det er en prioritet for Vesthimmerlands Kommune at skabe de bedste forudsætninger for, at vi har en organisation, der altid leverer ydelser af højeste kvalitet.\nVesthimmerlands Kommune skal være et godt sted at arbejde. De ansatte skal have gode forudsætninger for at lykkes, så de igennem en effektiv, kompetent og koordineret opgaveløsning kan skabe værdi for borgerne.\nDen personalepolitiske redegørelse har til hensigt at give et overblik over personaleområdet og inspirere til nye ideer og initiativer til fremtidige indsatser og opmærksomhedspunkter. Hovedfokus i redegørelsen er 2019, men giver naturligvis også indblik i de foregående år og beskriver udviklingen på personaleområdet.\nDen personalepolitiske redegørelse skal først og fremmest anvendes som et opslagsværk, til understøttende opfølgning på det personalepolitiske arbejde og udvikling af den daglige ledelse, men er samtidig et indblik i sammenhængen mellem Vesthimmerlands Kommunes strategiske retning og HR-indsatserne.\nHer kan du læse den Personalepolitiske redegørelse 2019 i en pdf-version\nHar du behov for at tilgå den personalepolitiske redegørelse i en webtilgængelig udgave, kan du kontakte Kommunikation på kommunikation@vesthimmerland.dk


5 skønhedstips til flyveturen | IN\n5 skønhedstips til flyveturen\nDet er skønt at komme på ferie, men skal du ud at flyve, kan selve flyturen i tør luft være ekstremt udtørrende for hud og hår. Læs her hvordan du bedst muligt kan forberede dig med gode skønhedsfif før og under turen.\nTorsdag, 2. juni 2016 - 11:36 - af Silke Grane Foto: AOP\nKnastør hud og et kruset hår kan være resultatet efter en lang flyvetur. For at undgå det, kan du med gode produkter og lidt forberedelse stadigvæk ligne en million, når du stiger af flyet igen.\nPsst... I det nye nummer af IN, der er på gaden nu, inspirerer IN dig til den superchikke og praktiske lufthavnstil!\nLæs hvilke produkter du kan bruge i galleriet.\nSKØNHED | Produkter til flyveturen\nSerum i sprayform\nDer findes en del fugtsprays, som er gode til den kølende effekt, men som regel fordamper vandet ret hurtigt igen, og efterlader huden på samme måde som før. Prøv en serum på spray, som du kan bruge både under eller oven på din makeup. Denne indeholder også æteriske olier, som giver en nærende effekt til\nTravelsize Beauty Elixir, Caudalie, 30 ml, 119 kr.\nLuften i flyvemaskiner er ekstremt udtørrende, og man kan nærmest mærke, hvordan huden i ansigtet bliver et nummer mindre, hvis ikke den har fået fugt nok. Så giv den gerne et ordentlig lag fugt inden flyvet letter, så den kan nå at optage fugten før du er oppe over skyerne.\nVisible Gentle Hydrating Cream, Elizabeth Arden, 50 ml, 385 kr.\nPlej håret i dybden\nEn leave-in conditioner er guld værd, når du skal flyve. Fordel et godt lag i længderne i tørt hår inden flyveturen, og lad det bare suge de fugtende ingredienser. Sæt eventuelt håret op i en hestehale, hvis du synes håret bliver lidt tungt. På den måde har du tanket håret op, inden du opholder dig under varmere himmelstrøg.\nHair Hydrating Crème, Hårklinikken, 300 ml, 310 kr.\nKroppen holder på væsken over alt i kroppen, også under dine øjne, så sørg for ikke at sidde stille alt for længe mens du flyver. Har du alligevel fået lidt poser under øjnene, kan du massere forsigtigt på dem dem ringfingeren med rullende bevægelser fra næsen og udad. Brug evt en isterning eller en øjencreme med en kølende applikator som denne fra La Mer.\nNår du exfolierer din hud, fjerner du de døde hudceller og hjælper huden med bedre at kunne optage den efterfølgende crème. Disse pads indeholder frugtsyre, som nemt og blidt exfolierer din hud, uden at du skal forlade dit flysæde. Husk creme efterfølgende!\nGlamoxy 15% Fruit Acid Exfoliating Pads, Rodial, 60 pads, 545 kr.\nAlt om skønhed rejse make up Al hudpleje


Den Korte Avis | G7-topmøde kan få stor betydning for verdens økonomi\nOp til G7-topmødet 7. – 8. juni 2015 i den tyske skisportsby Garmisch-Partenkirchen er det lørdag kommet til voldelige sammenstød mellem demonstranter og politi. 22.000 betjente er blevet kaldt ind for at holde ro og orden og holde de mange tusinde demonstranter i behørig afstand af selve mødestedet – Schloss Elmau.\nHvad er det, der mobiliserer mange unge til protestaktioner?\nDemonstranterne protesterer for det første mod, at de ikke får lov til frit at give udtryk for deres mishag, men tværtimod af politiet holdes på afstand af selve G7-mødet. På demonstranternes hjemmesider (f.eks. http://www.stop-g7-elmau.info/2015/06/07/pm-07-06-pressekonferenz-zur-kritik-an-g7-weiter-dynamische-proteste-repressionen-gegen-demonstrantinnen/) anføres yderligere argumenter for de massive protester. Det hedder således, at G7-topmødet ikke vil medføre fremskridt i klimapolitikken. Livsgrundlaget for utallige mennesker på den sydlige halvkugle eroderes, mens G7-landenes energikoncerners profitinteresser vægtes højere, hedder det.\nDer protesteres også mod den militære intervention i Syrien og Iraq. Mennesker må flygte som følge af G7-landenes forfejlede militær- og klimapolitik, og selvom man har det politiske ansvar, har G7-landene kynisk indkalkuleret, at tusinder af flygtninge under flugten vil drukne i Middelhavet. Som det hedder: ”Massedøden i Middelhavet må indstilles. Vi må tale om det og vi må handle”.\nG7 er det uformelle forum for drøftelser mellem de økonomisk stærkeste lande. Som en reaktion på olie og finanskrisen i begyndelsen af 1970’erne afholdt de 6 største industrilande det første World Economic Summit (topmøde) allerede i 1975. Canada deltog i gruppen fra 1976 og Rusland fra 1998, hvorefter man hed G8. Efter Ruslands annektering af Krim besluttede G7-landene i marts 2014, at man ”ind til videre” ville fortsætte drøftelserne uden Rusland.\nSelvom drøftelserne er uformelle og eventuelle G7-beslutninger ikke umiddelbart har formel betydning, har G7-møderne stor betydning, fordi G7-landene tager enigheden med ind i f.eks. FN’s Sikkerhedsråd, FN’s Generalforsamling og andre besluttende organer. Folkelige protestbevægelser af marxistisk observans opfatter derfor G7 som et forum, hvor rige lande konspirerer mod de fattige – hvor udbytterne lægger råd op mod de udbyttede!\nTyskland formand for G7 i 2015\nTyskland er i år formand for G7, og derfor er det Angela Merkel, der er vært for et 2-dages møde med regeringslederne fra Canada, Frankrig, Italien, Japan, USA og Storbritannien and Britain. EU er som samarbejdsorganisation ikke medlem af G7, men deltager med kommissionsformand Jean-Claude Juncker og rådsformand Donald Tusk.\nProgrammet for G7\nPå mødet, der begyndte søndag den 7. juni kl. 13 på Schloss Elmau, drøftede G7-landene og EU den globale økonomiske situation. Den næste arbejdssession begyndte kl. 15 og drejede sig om handelsspørgsmål. Under arbejdsmiddagen søndag aften fra kl. 20.30 drøftedes udenrigs- og sikkerhedsspørgsmål, herunder Iran, situationen i Syrien og Iraq, forholdet til Rusland og situationen i et østlige Ukraine.\nMandag morgen den 8. juni er der sat tid af til at drøfte energi og klimaspørgsmål, herunder forberedelserne til COP 21 i Frankrig 30. november – 11. december 2015. Senere vil G7-landene og EU mødes med en række repræsentanter fra afrikanske lande og internationale organisationer. De udvidede G7-møder er kommet i stand bl.a. i et forsøg på at imødegå forestillinger om lukkede og hemmelige drøftelser mellem rige lande. Der skal bl.a. drøftes udviklings- og sundhedsspørgsmål, herunder udviklingsdagsordenen post-2015 og ebola.\nG7-mødet slutter mandag med frokost, og Angela Merkel forventes at orientere pressen ved 14.30-tiden.\nG7-møderne er samtidig en god lejlighed for bilaterale møder mellem statslederne. Angela Merkel og Barack Obama har således haft intense drøftelser søndag formiddag. Det bilaterale møde har også budt på møde med de lokale beboere i landsbyen Krün og muligheder for fotografering af Merkel og Obama under indtagelse af store fadøl m.v.\nDet udvidede G7\nI det udvidede G7-møde mandag formiddag vil følgende regerings- og statschefer deltage:\nEthiopien – Prime Minister Hailemariam Desalegn\nTunisien – President Beji Caid Essebsi\nFra international organisationer:\nForberedelse af fagministre\nG7-mødet har været grundigt forberedt af en lang række fagministre. Udenrigsministrene mødtes i Lübeck i april, energiministrene i Hamborg i maj og finansministrene i Dresden i slutningen af maj.\nSundheds- og videnskabsministrene skal senere på året i begyndelsen af oktober mødes i Berlin.\nEmner: elmau G7 Klima økonomi Topmøde


Trafikforbud er en her-og-nu-løsning mod hadforbrydelser\n11. februar 2013 21:00 | Af: Berlingske Nyhedsbureau\nTrafikforbud og mere gadebelysning i Indre By i København skal komme hadforbrydelser til livs. Forslaget fra hovedstadens beskæftigelses- og integrationsborgmester får mandag opbakning fra Landsforeningen for bøsser, lesbiske, biseksuelle og transpersoner, men kritik fra politikerkollegerne hos Socialdemokraterne og de Konservative i Borgerrepræsentationen.\nI stedet er mere politi løsningen, mener de, og det er Anna Mee Allerslev (R) enig i. Men politiets ressourcer er ikke ubegrænsede, påpeger hun over for kritikerne, og derfor må der andre metoder til:\n»Det her handler om at løse et konkret problem, som er i Indre By – nemlig chikane, deciderede hadforbrydelser og utryghed. Jeg ved også fra Nørre Kvarters beboerforening (Latinerkvarteret), at de er yderst positive omkring at lukke i weekendens nattetimer, ligesom de er positive i forhold til tiltag omkring lys, da det også vil løse nogle af de problemer med utryghed og larm, som de oplever,« siger hun i en udtalelse til Berlingske Nyhedsbureau og understreger, at et forbud mod biler vil løse problemet »nu og her«.\nHomoseksuelle bliver ofte udsat for chikane i det københavnske natteliv. Særligt er det slemt i Latinerkvarteret, hvor der ligger flere homobarer. Blandt andet har nogle homoseksuelle oplevet, at folk i forbipasserende biler spytter og råber eller kaster ting ud af vinduet efter dem. Og det er derfor, den radikale borgmester ønsker at spærre nogle gader torsdag, fredag og lørdag nat.\nHun understreger dog, at der ikke er tale om at lukke helt for bilkørsel, men udelukkende om natten.\nSocialdemokraternes Lars Aslan Rasmussen (S) mener dog ikke, at det er nogen løsning.\n»Det er naivt at tro, at man kan spærre to-tre gader af, og så er problemet ryddet ad vejen. Det er et paradeforslag, som ikke tager fat ved problemets rod, nemlig at der generelt er en stor intolerance over for homoseksuelle i København,« siger han til b.dk, og det bakker hans konservative kollega Rasmus Jarlov ham op i.


Rekonstrueret version af MINMOD: Et klinisk værktøj baseret på fysiologisk modellering af glukose-insulin-systemet til kvantitativ estimering af insulinsensitivitet ved raske personer og patienter med type 2-diabetes mellitus - Det Digitale Projektbibliotek, Aalborg Universitet\nRekonstrueret version af MINMOD: Et klinisk værktø...\nInden for sundhedsteknologi kan fysiologisk modellering inden for glukose-insulin-systemet være med til at øge forståelsen af diabetes, bl.a. gennem estimering af insulinsensitivitet (insulinfølsomhed) for raske personer og patienter med prædiabetes eller type 2-diabetes. Den gyldne standard inden for måling af insulinsensitivtet er den euglykæmiske hyperinsulinæmiske clamp-teknik, som er ret vanskelig og invasiv. Et alternativ til denne er Bergmans minimale model, som kan estimere insulinsensitivtet gennem fortolkning af den intravenøse glukosebelastningstest (IVGTT). Denne model har gennem en årrække vakt stor interesse i litteraturen hvortil, der endvidere er lavet en PC-applikation til (MINMOD Millennium). Denne er desværre begrænset til en enkelt optimeringsalgoritme næsten uden nogen form for brugertilpasning udover også at virke forældet.\nDerfor bestræbede dette kandidatspeciale sig på at rekonstruere en version af MINMOD med fokus på mere brugertilpasning af optimeringsprocessen for bl.a. at kunne estimere insulinsensitivitet.\nEn tilgang med ikke-lineær mindste kvadraters metode (NLS) blev benyttet sammen med Bergmans minimale model til at udvikle en PC-applikation i MATLAB (version R2015a). Relevant IVGTT-data fra litteraturen blev fundet, ekstraheret, processeret samt implementeret i den rekonstruerede version af MINMOD. Alt dette blev samlet og præsenteret i en brugergrænseflade (GUI), mens softwareudviklingsprocessen hovedsageligt var baseret på vandfaldsmodellen samt usability-heuristikker.\nUnder softwareudviklingsprocessen var det muligt at rekonstuere en version af MINMOD i et æstetisk og minimalistisk GUI. Det var her muligt at tilpasse i optimeringsprocessen mht. estimeringen af relevante parametre, herunder insulinsensitivitet, inden for Bergmans minimale model. Overordnet var det muligt at bekræfte estimeringen af parametrene med andre studier fundet i litteraturen, der validerer den rekonstuerede version af MINMOD til et vist omfang. For at opnå en højere valideringsgrad af programmet, er det dog nødvendigt med flere tests.


Tricolor d'Amour - Alexandria\n(AKA: Passion d'Amour)\n✏ Kenneth Mikkelsen\nHistorisk kompendium (3,0 MB)\nTricolor d’Amour er et brevrollespil om erotik og passion.\nHandlingen udspiller sig det turbulente år omkring Bastillens fald, men for de otte deltagende personer, der alle er engagerede i erotiske trekantsdramaer, er den følelsesmæssige storm i deres indre langt vigtigere end den franske revolution der ikke desto mindre bliver ved med at blande sig i deres liv.\nTricolor d’Amour afholdes sideløbende med Vintersols øvrige arrangementer med et møbleret værelse som base, der både fungerer som skrivestue og inspirationsrum. Brevvekslingen kommer til at strække sig fra torsdag eftermiddag til lørdag nat og forhindrer ikke deltagelse i de almindelige spilblokke.\nScenariet modificeres løbende skriftligt af spillederne, der også forfatter scenografien under vejs. Spilpersonernes identitet vil være op til dem selv at afsløre efter endt spil, for os er diskretion en æressag.\n♻ Vintersol (2008)\nNomineret, Publikumsprisen (Andenplads) [+]\nNr. 2 i Publikumsprisen på Fastaval 2008.\nAnnonceret som spiltest på SeCONd Chance og Vintersol - på SeCONd Chance under titlen "Passion d'Amour".


Medie: Premier League-klub skal redde kriseramte Lyngby | Berlingske Business\nFredag d. 19. januar 2018, kl. 10.50\nSuperligaklubben Lyngby Boldklub er i store problemer, da selskabet bag klubben, Hellerup Finans, er i overhængende fare for at lukke. Foto: Linda Kastrup\nSuperligaklubben Lyngby Boldklub er i store problemer, da selskabet bag klubben, Hellerup Finans, er i overhængende fare for at lukke.\nMen bag kulisserne arbejdes der på højtryk på at finde en løsning for klubben, og i et af de mulige redningsscenarier indgår Premier League-klubben Brighton.\nDet skriver finansmediet InsideBusiness, der har fået indblik i jagten på kapital til den tomme klubkasse.\nAllerede i sommer var man fra Lyngbys side i dialog med klubben, men dengang blev dialogen afbrudt, da den engelske klub spillede sig op i den bedste engelske række.\nDialogen er stadig i live, og i Lyngby håber man, at Brighton vil hjælpe Lyngby med de aktuelle problemer mod til gengæld at blive medejer og samtidig få adgang til Lyngby-talenter i fremtiden.\nNår kalenderen skifter til februar, skal Lyngby betale tre millioner kroner i løn til personalestaben, som inkluderer hele holdets trup, ligesom man skal betale faste driftsomkostninger på en million kroner.\nDesuden slæber klubben rundt på en betragtelig skatteregning på tre millioner kroner, der ligeledes forfalder ved månedens udgang.\nInsideBusiness oplyser desuden, at Lyngbys ledelse i løbet af ugen har afholdt møder med Lyngby-Taarbæk Kommune.\nMøderne har handlet om, at klubben vil overtage dele af det areal, hvor Lyngby Stadion ligger, for så at opføre ungdomsboliger, der kan sælges videre.