CMS eller DXP? En guide til content management-jargon - DEPT®\nDer er mange grunde til, at det kan være en god idé at tage et CMS (content management system) op til genovervejelse. Måske giver jeres nuværende platform jer ikke den funktionalitet eller agilitet, I har behov for. Måske er du i tvivl, om I har valgt den mest rentable løsning. Måske har I netop opkøbt en anden forretning og vil gerne strømline og samle jeres sites på en centraliseret platform. Måske vækster I globalt og har behov for et system, der er skalerbart. Måske ønsker I at give kundeoplevelsen et løft med avanceret personalisering. Måske vil I gerne begrænse jeres udgifter. Eller måske er I bare ikke tilfredse med den support og de forbedringer, jeres nuværende softwareudbyder tilbyder.\nAt finde den rette teknologi til at drive din digitale forretning er afgørende, når det kommer til realisering af jeres digitale ambitioner og langsigtede mål. Men det er ikke altid nemt. Det digitale landskab bugner af mulige løsninger, og CMS har været under rivende udvikling i de seneste år og er nu vokset til platforme, der kan drive multi-digitale oplevelser. Det har medført en fremmarch af de nye Digital Experience Platforms – eller i daglig tale: DXP’er.\nDertil kommer de mulige arkitekturløsninger. Bør I vælge headless, hybrid eller monolith? Best-of-breed eller best-of-need? Og hvad med hosting? Skal det være on premise, SaaS eller PaaS? For at hjælpe jer i jeres søgen efter den ideelle platform har vi sammensat en guide til de mange muligheder derude for at forklare forskellene mellem de enkelte løsninger.\nCMS eller DXP?\nCMS = et system til at styre content\nEt Content Management System (CMS) giver mulighed for at styre og publicere digitalt content på tværs af hjemmesider, apps og digitale kanaler. Uden at behøve at have kendskab til programmering eller at være afhængige af en IT-afdeling kan brugerne uploade billeder, videoer, tekster og dokumenter, bygge sider og nemt redigere information. Her kan I som minimum regne med WYSIWYG-redigering (What You See Is What You Get; det vil sige, at det ser ud i CMS-systemet, som det vil se ud for brugerne på siden), brugertilladelser, content-modellering, versionskontrol og workflow-funktioner.\nTænk: Drupal og WordPress\nWCMS: et CMS til internettet\nEt Web Content Management System (WCMS) er en type CMS, der er lavet specifikt til content på nettet. Det betyder, at de fleste CMS falder i denne kategori. I sammenligning med basale CMS tilbyder WCMS både flere muligheder og bedre muligheder for tilpasning. Mere avancerede funktioner inkluderer oversættelse, SEO, administration af flere sites, deling på sociale medier, plugins og integrationer, godkendelsesworkflows og personalisering. Et WCMS giver også marketing mulighed for at dele content på flere digitale kanaler.\nTænk: SDL Tridion og Contentful\nDXP: content som en del af en platform\nEn Digital Experience Platform (DXP) er et sæt teknologier, der er knyttet sammen for at hjælpe organisationer drive deres kunders digitale oplevelser. Content management udgør en stor del af det, men en DXP-platform dækker også dataanalyse, søgning, optimering, marketing automation og e-commerce. En DXP forener alle kontaktpunkter: hjemmeside, webapplikationer, app, billboards, kundeportaler, sociale medier og IoT-enheder. Gennem et enkelt system kan marketingmedarbejdere skabe en stærk gnidningsfri kundeoplevelse.\nTænk: Sitecore, Optimizely, Adobe\nBest-of-Need er en række af produkter, der er allerede er integrerede med hinanden og har en fælles brugergrænseflade. Det er en generaliseret snarere end en specialiseret tilgang: Det enkelte produkt i rækken er ikke det bedste af sin slags, men det opfylder sædvanligvis de basale behov, de fleste organisationer har.\nBest-of-Breed er ofte nichesystemer, der varetager specialiserede funktioner bedre end et integreret system, i reglen med muligheden for hurtigt at tilføje eller udskifte komponenter efter behov. En af de primære ulemper ved denne type platforme er, at de ofte kommer fra forskellige udbydere og derfor skal integreres med jeres eksisterende systemer.\nArkitekturen: Traditionel, headless eller hybrid?\nArkitekturen bag din content management-løsning er en kritisk faktor, der er vigtig at overveje nøje. Mens traditionelle CMS-platforme engang var standarden, er den såkaldte headless-tilgang, der adskiller front-end fra back-end, nu ved at vinde indpas på grund af dens fleksibilitet og cross-platform-support. Det giver frihed til eksempelvis at koble flere elementer på samme back-end, eksempelvis en app og marketingværktøj, der skal bruge samme indhold.\nHeadless er rettet mere mod udviklere, mens det traditionelle CMS er mere marketingmedarbejder-venligt. En hybrid mellem de to tager den gyldne mellemvej og stiler efter at give udviklere og medarbejdere det bedste af begge verdener.\nTraditionelle CMS-platforme giver marketingmedarbejdere mulighed for at skabe, redigere og publicere content via en WYSIWYG-brugergrænseflade (What You See Is What You Get; content fremstår i CMS, som det vil gøre på sitet). Da content-redigeringen er tæt koblet med præsentationslaget, er det ikke nødvendigt at kode for at styre aspekter som sidestruktur, sitemaps og skabeloner.\nEfterhånden som digitale kanaler og enheder som smart watches, smart-højtalere og smart-biler bliver mere og mere udbredte, bliver begrænsningerne ved et traditionelt CMS stadig mere klare. Traditionelle CMS-systemers nære kobling mellem redigeringsflade og præsentationsflade dikterer, hvor og hvordan content skal distribueres. Der er ikke meget plads til fleksibilitet eller skalering. Af denne grund egner et traditionelt CMS sig bedst til virksomheder, der hovedsageligt bruger en basal, statisk hjemmeside.\nTænk: SDL Tridion\nHeadless behandler front-end og back-end som separate systemer med en specifik rolle i et større landskab. Fordi contentproduktionen er adskilt fra præsentationslaget, kan marketingmedarbejdere genbruge et stykke content på en hvilken som helst aktuel eller fremtidig kanal.\nUdviklere kan skabe nye digitale kanaler og oplevelser uden at være bundet til frameworks eller et kodesprog. CMS leverer content som rå data ved hjælp af et API (Application Programming Interface; dvs. et værktøj, der kobler to systemer med hinanden og faciliterer udveksling af data) til enhver tilgængelig kanal, eksempelvis hjemmesider, apps, IoT-enheder, digitale selvbetjeningsstandere osv., for at skabe en omnichannel-oplevelse. Til gengæld betyder headless-tilgangen, at marketingmedarbejderne mister muligheden for at redigere indholdet direkte i den kontekst, den er relateret til, fordi det kræver udvikling at lave ændringer i præsentationslagene.\nUdviklerne får til gengæld langt mere handlerum med en headless-løsning. Denne løsning giver nemlig mulighed for at bruge en hvilken som helst front-end-teknologi og åbner op for hurtigere udvikling og fri eksperimentering uden at påvirke arbejdet i back-end.\nOg hvorfor kaldes det headless? Teknisk set er metoden “API-first”. Det vil sige, at man først og fremmest tænker i distribution af data, og dernæst bygger front-end på den tilgængelige data der, hvor man skal bruge den, eksempelvis en hjemmeside eller en app.\nEt hybrid-CMS kombinerer den API-drevne headless-arkitektur via front-end-tilgangen fra et traditionelt CMS. Køreklare front-end-skabeloner giver marketingmedarbejdere mulighed for nemt at styre opsætningen og vedligeholdet af deres content og giver dem samtidig også mulighed for at integrere forskellige værktøjer selv, fx til statistik, intern rapportering eller lignende.\nUdviklerne har stadig frihed til at innovere og løbende udvikle nye og forbedre eksisterende kanaler og touchpoints. Men mens den hybride tilgang forener det bedste af begge verdener, får man desværre også nogle ulemper fra begge løsninger med i købet.\nI sammenligning med et traditionelt CMS-system er en hybrid-arkitektur mere kompleks og egner sig ikke til organisationer, der primært leder efter et CMS-system til en simpel hjemmeside. Den ansvarshavende medarbejder for hver kanal vil typisk ønske dedikeret udvikling for at opnå en løsning med de rette muligheder og funktioner. Et hybrid-CMS-system er også mindre brugervenligt end et traditionelt CMS-system og inkluderer derfor en stejl læringskurve for marketingteamet.\nHybrid-CMS løsninger opstår ofte ved opgradering og videreudvikling af eksisterende systemer, hvor headless bliver mulig i nyere versioner af software. Det betyder samtidig, at det også er muligt, at der på traditionelle CMS kommer upgrades, der gør det nemmere at skifte til headless-løsninger på en eksisterende platform.\nOvervejer I en hybrid løsning, er det vigtigt at verificere dens API’er og evaluere, om de viser alle funktioner, samt hvor veldokumenterede de er. Ideelt set bør der være support til kontinuerlige automatiske opgraderinger, da det vil eliminere den hovedpine, der hedder dyre opgraderinger.\nOpen source eller med licens?\nAfhængigt af jeres behov kan begge være mulige løsninger. Mange udbydere tilbyder begge typer, med open source community-versioner og mulighed for at tilkøbe ekstra tjenester under en proprietær virksomhedslicens.\nFordi kildekoden er frit tilgængelig til både anvendelse og modificering, er det gratis at bruge og tilpasse et open source-CMS-system. WordPress har eksempelvis en loyal brugerskare, der udbedrer fejl og tilbyder nye funktioner gennem gratis eller premium plugins. Et open source-CMS har dog også sine ulemper.\nOpen source-CMS-systemer har i reglen færre af de funktioner, større virksomheder typisk har behov for – eksempelvis tilhørende systemer som CRM og dashboards – og mangler ofte professionel support. Og fordi der er en nærmest uanet mængde mulige løsninger på et specifikt behov, kræver det både tid og ressourcer at vælge den rette. Dertil kommer, at tilpasning for at opnå de nødvendige funktioner hurtigt kan blive så dyrt, at det udelukker det primære argument for at overveje open source til at starte med. Af denne grund er et open source-CMS-system bedst til mindre projekter og basale hjemmesider.\nVed at betale for en licens opnår du både support og mere avancerede funktioner beregnet til større virksomheder. Disse løsninger lever typisk op til højere krav end deres open source modstykker. Et proprietært CMS-system er mere robust og inkluderer mere brugervenlige og intuitive brugergrænseflader. Og eftersom du betaler for en licens, kan du også forvente et højt niveau af support, så du kan få mest muligt ud af din investering.\nMen selv når du har betalt for en licens, får du ikke nødvendigvis fri adgang til kildekoden. Dine muligheder for at innovere og følge med tidens trends vil derfor være begrænset af din udbyders udvikling. Det til trods vil organisationer, der gerne vil tage deres digitale tilstedeværelse til det næste niveau, stadig være bedst tjent med et proprietært CMS-system.\nTænk: Sitecore, Optimizely, Adobe, SDL Tridion\nOn-premise, SaaS eller PaaS?\nMed on-premise står du selv for at vedligeholde alt: fra server-hardware og netværk til software. Det stiller derfor store krav til jeres IT- og udviklingsressourcer, da det kræver, at I har den nødvendige viden og ikke mindst tid. Samtidig er det også sværere at skalere med denne løsning, da det vil kræve, at I erhverver nye servere for at opnå ekstra kapacitet.\nMed andre ord er on-premise en ressourcekrævende løsning og giver typisk kun mening for forretningsområder, der er juridisk udfordrende at drive uden for egne fire vægge eller er så specialiserede, at det ikke er muligt at drive uden for sin forretning – f.eks. trading-automatisering og lignende, hvor hastighed og kontrol er vigtigere end udgifter til drift.\nMed Software-as-a-Service (SaaS) er platformen hostet i skyen af en ekstern udbyder. Det eliminerer udfordringer med implementering og vedligehold såvel som investering i hardware. Du betaler for et abonnement på platformens softwareløsning, per bruger og for en bestemt periode. Der er mindre kontrol og mindre mulighed for at lave tilpasninger, så I vil være afhængige af, udbyderen er pålidelig og stærk til kundesupport. Derudover stiller de fleste SaaS-udbydere kun CMS-systemet til rådighed i back-end, så I vil være nødt til selv at hoste og drive front-end, eksempelvis via Azure, AWS eller Google.\nMed Platform-as-a-Service (PaaS) er det sædvanligvis både CMS og front-end, der er hostet af udbyderen i en cloud løsning som for eksempel Azure eller AWS. PaaS tilbyder et ekstra lag af kontrol ved at stille en single-tenant-infrastruktur til rådighed. Med jeres eget IT-miljø i skyen kan I tilpasse og skræddersy jeres CMS til bedre at matche jeres målsætninger. I sammenligning med SaaS er PaaS dog forbundet med flere udfordringer med hensyn til tilpasning, implementering og opgradering af softwaren.\nDEPT® har hjulpet mange virksomheder vælge den rette digitale teknologi til netop deres behov. Kontakt os i dag for uvildig rådgivning fra vores teknologieksperter.


hvor meget søvn har babyer brug for?\nLigesom voksne sover alle babyer i forskellige mængder tid. Men babystemning og trivsel er ofte gode vejledninger til, om babyer får nok søvn.\nHvis babyer er:\nvågen og grizzly har de sandsynligvis brug for mere søvn\nvågen og tilfreds får de sandsynligvis nok søvn.\nHuske på, atdin baby er unik. Din baby klarer sig muligvis fint med mere eller mindre søvn end andre babyer i samme alder.\nNår børn bliver ældre, bliver deres nattesøvn længere, og de har brug for færre lur i løbet af dagen. Babyer og yngre børn har en tendens til at få kortere søvn om natten og få flere lur om dagen. De vågner ofte om natten for at fodre og har muligvis brug for hjælp til at få dem til at sove igen.\nBabyer under 12 måneder: søvnbehov\nDe fleste nyfødte har ikke bestemte søvnmønstre for dag og nat. De lærer stadig at fortælle forskellen mellem dag og nat.\nNyfødte sover generelt i 16-20 timer i en 24-timers periode, men de vågner hver 2-4 timer for at blive fodret. De har brug for masser af feeds, fordi de har små maver.\nI løbet af de første 12 uger begynder de fleste nyfødte at udvikle søvnmønstre dag og nat. Efter tre måneder er babyer i gennemsnit 14-15 timers søvn i hver 24-timers periode.\nI denne alder sover de fleste babyer 10-18 timer i en 24-timers periode. I gennemsnit sover de omkring 14 timer.\nSelvom de vokser hurtigt, skal babyer stadig vågne til fodring i denne alder.\nSovemønstre varierer meget, men babyer sover normalt tre gange i løbet af dagen. De fleste babyer har brug for hjælp til at sove.\nI løbet af disse måneder sover de fleste babyer stadig i omkring 14 timer i en 24-timers periode.\nHer er hvad man kan forvente i løbet af dagen:\nDe fleste babyer sover i løbet af dagen.\nLur varer normalt 1-2 timer. Nogle babyer sover længere. Op til en fjerdedel af alle babyer i denne alder sover i mindre end en time.\nOg her er hvad man kan forvente om natten:\nDe fleste babyer er klar til sengs mellem kl. 18 og 22.\nDe fleste babyer tager mindre end 30 minutter at sove.\nMange babyer vågner om natten og har brug for en voksen for at få dem til at sove igen. Ca. 1 ud af 10 babyer vil gøre dette 3-4 gange om natten.\nMere end en tredjedel af forældrene siger, at de har problemer med deres babys søvn i denne alder.\nBabyer vågner ofte, fordi de er bekymrede for at blive adskilt fra dig. En beroligende berøring eller kæle kan bygge dit barns vedhæftet fil til dig og hjælp babyen at lære, at du er i nærheden, selvom babyen ikke kan se dig. Når babyer udvikler sig, overvinder de gradvist denne bekymring.\nBabyer over 12 måneder: søvnbehov\nVed 12-18 måneder gamle sover babyer normalt 13-15 timer over en 24-timers periode. De fleste babyer har lur to gange om dagen indtil omkring 18 måneder. Omkring denne tid går babyer ofte fra at have to lur til at have en længere lur om dagen.\nNogle babyer begynder at modstå at sove om natten og foretrækker at holde sig oppe med familien. Dette topper omkring 18 måneder og har tendens til at forsvinde med alderen.\nBekymret for at din baby ikke får nok søvn\nHvis du er bekymret for, at din baby ikke får nok søvn, kan det være en god idé atspore din babys søvni en uge eller deromkring. Dette kan hjælpe dig med at få et klart billede af, hvad der foregår.\nDu kan gøre dette ved atudarbejde et simpelt diagrammed kolonner for hver ugedag. Del dagene i timeblokke, og farv intervallerne, når din baby sover. Opbevar dit diagram i 5-7 dage.\nNår kortet er afsluttet, fortæller det dig ting som:\nnår din baby sover\nhvor meget søvn din baby får\nhvor mange gange din baby vågner om natten i løbet af en uge\nnår din baby vågner om natten\nhvor lang tid dit barn tager for at slå sig ned efter at være vågnet.\nDu kan også registrere, hvordan du forsøgte at genbosætte din baby, og hvad der fungerede eller ikke fungerede.\nSå kan dusammenlign oplysningerne i dit skema med de generelle oplysningerom babyens søvnbehov ovenfor:\nHvordan sammenlignes dit barn med andre babyer i samme alder? Alle babyer er forskellige, men hvis din baby får meget mindre søvn end andre, kan din baby muligvis være træt og have brug for flere søvnmuligheder.\nHvor mange gange vågner din baby om natten? Hvis din baby kun vågner en eller to gange, er din baby ikke så forskellig fra de fleste babyer i samme alder. Men hvis det er 3-4 gange om natten eller mere, kan du føle dig meget træt. Du vil måske overveje at ændre din babys søvnmønster.\nHvis du beslutter, at du har brug for at se en professionel for at få hjælp til din babys søvn, skal du tage dit diagram med dig.\nHold dit diagram i gang, når du ser på det måder at håndtere din babys søvnproblemer på . Det giver dig mulighed for at vurdere dine fremskridt og se, hvor meget ændringer der sker.\nHvis du er bekymret for dit barns søvn af en eller anden grund, skal du diskutere dine bekymringer med en professionel. Start med at tale med din læge eller din sygeplejerske til din familie og din familie.\nGraviditet Sex i mellemgraviditet: mænd


Nissen stopper i Raklev - sn.dk - Lokalsport Nordvestnyt\nEfter to sæsoner stopper cheftræner Steen Nissen i Raklev.\nArtiklen: Nissen stopper i Raklev\nNissen stopper i Raklev\nLokalsport Nordvestnyt - 08. juni 2021 kl. 13:30\nDen to-årige kontrakt udløb ved sæsonafslutningen, men da den skulle genforhandles, kunne cheftræner Steen Nissen og serie 1-klubben Raklev ikke nå til enighed, og så skilles deres veje.\nLæs også: Uenighed om U19 endte med træner-farvel\nOg selv om 54-årige Steen Nissen gerne ville have fortsat arbejdet med at udvikle spillerne på det relativt unge hold, har han det alligevel fint med beslutningen.\n- Man skal gå 110 procent ind til det, og det kunne klubben og jeg ikke rigtig blive enige om. Men jeg har været rigtig glad for at være her og nydt spillernes selskab. Stor ros til dem for at have gjort alt, hvad de kunne i denne mærkelige tid med coronapndemien. Jeg føler, de er blevet bedre fodboldspillere, og det har været det vigtigste for mig, siger Steen Nissen.\nSom aktiv spillede han førsteholdsfodbold i Kalundborg, Slagelse og KB, inden trænervejen gik over KB, Kalundborg og tre perioder i Raklev, som han altså nu forlader.\nLige nu har han ikke et nyt trænerjob i udsigt, men han udelukker ikke at det kan ske længere ude i fremtiden.\n- Jeg har brugt en stor del af min tid på verdens bedste spil, og jeg har haft mange gode oplevelser med fodbolden. Nu bliver der så lidt mere tid til andre ting, smiler Steen Nissen, som bor i Kalundborg og arbejder på skiftehold som operatør på Novo.\nI serie 1-rækkens ualmindeligt spændende og tætte oprykningsspil var Raklev i spil til andenpladsen efter en stime på syv point i tre kampe, inden nederlaget til Holbæk i sidste uge.\nBank sigtes i to mulige sager om markedsmisbrug


Københavns Billedskærer Værksted\nKursus i billedskæring\nKurset afholdes d. 28-29 maj 2022 fra kl. 10-16 på Lindehøjskolen, Borgerdiget 105, 2730 Herlev.\nVi mødes på parkeringspladsen d. 28. maj kl. 9:45.\nFormålet med kurset er en introduktion til billedskærerfaget i praksis. Kurset henvender sig til alle der gerne vil i gang med at formgive i træ eller som allerede er godt i gang.\nVi skal arbejde med et fast emne på dette kursus, da jeg tror det vil give den bedste introduktion til faget. Ved at have et fast emne kan vi samarbejde og inspirere hinanden. Hver deltager skal tegne og designe en maske og derefter udføre den. Undervejs, vil vi gennemgå de mest almindelige teknikker indenfor billedskæring. Vi vil også gennemgå de forskellige værktøjers anvendelse, slibning og vedligeholdelse. Medbring gerne eget håndværktøj (billedskærerjern, stemmejern, knive, etc.).\nJeg er uddannet billedskærer og blev færdig i 2002 efter 5 års læretid. I min læretid arbejdede jeg på forskellige værksteder bl.a. på Bali og New Zealand og i Rådvad Centret. Jeg aflagde svendeprøven ved Hantverkscentrum i Tibro og fik sølvmedalje. Siden har jeg drevet Københavns Billedskærer Værksted på Frederiksberg.\nDet praktiske omkring kurserne:\nKurset koster 1.600 kr. pr. deltager inklusive materialer.\nTilmelding skal ske senest d. 20 maj på mail til: ds@davidsvane.dk Og beløbet skal overføres til konto nr. 0400 4011738368. Når beløbet er registreret har man en plads på holdet. Husk at skriv hvilket kursus man ønsker at deltage i.\nBliver holdet ikke oprettet vil alle få pengene retur.\nFor yderligere information kan jeg også kontaktes på telefon 30 22 12 40.\nSe også hjemmeside www.davidsvane.dk, og læs mere om instruktøren.\nHold øje, der vil blive udbudt nye kurser med andre emner inden for billedskæring. Også i andre egne af landet.\nLæs mere Ê\n+45 30 22 12 40


IT-Security (ITS) - 2020/2021\nKurset bygger på viden opnået gennem kurset Computersystemer, såsom systemprogrammering (herunder viden om organisering af hob og kaldstak), lagerhierarkier, opbygning af filsystemer, datanetværk (herunder viden om de enkelte dele af de lagdelte protokolstrukturere samt mekanismer for pålidelig datatransmission) og basal kryptering. Dertil berøres også database-forespørgselssprog (SQL).\nDet er muligt at eksamen afholdes som en ITX eksamen.\nDer stilles 5-7 opgaver i løbet af kurset, hvoraf alle undtagen én skal godkendes for at deltage i eksamen.\nDet er et krav for at deltage i reeksamen, at indstillingskravet til ordinær eksamen er opnået. Indstillingskravet skal være opfyldt senest tre uger inden reeksamen.


Drengeleg31. januar 2012Kategori:OpdragelseAlder:3 �r, 11 mdr.Hej Helen. Vores dreng p� n�sten 4 �r, har f�et det lidt bedre i b�rnehaven. Han vil helst v�re hjemme og sp�rger om det hver dag, men gr�der ikke n�r han skal afsted/eller kommer hjem. Vores dreng har indtil b�rnehaven v�ret en stille, lidt forsigtig fyr. Nogle gange tror jeg, at han synes b�rnehaven er lidt vild. Han har i perioder s�gt ind i specialgr. MIn opfattelse er, at han nu f�ler sig mere med i sin egen gr. ogs�. Her er det interessante "farlige ting". Han vil gerne skyde - siger at nu er jeg d�d, jeg skyder dig d�d mor. Han kan sige " Jeg stikker dig mor", n�r han har bygget et sv�rd. Jeg har oplevet en del tab i l�bet af min barndom/ungdom, og er meget f�lsom overfor det der med at skyde, sige at nogen er d�d m.v. Men jeg pr�ver virkelig at arbejde med det. Er det ikke blot en naturlig del af drenges leg? Han vil gerne mosle og sl�s, hvilket vi ind i mellem g�r inde i vores senge. Han ved godt, at man skal sp�rge hinanden f�rst. Men han kommer ogs� pludseligt og mosler, griner og sl�s for sjovt. Han g�r helt vildt op i hvem der er st�rst, st�rkest, farligst osv. Det g�lder b�de mennesker han kender, men ogs� helte (batman, spiderman mv.) og dyr. "Mor hvem er st�rkest en tiger eller en haj?". Han stiller s�danne sp�rgsm�l hele tiden. Vi fors�ger egentlig bare at svare og forklare ham sammenh�nge. Ind i mellem er det sv�rt, at han ikke er den st�rste, st�rkeste osv. Men han begynder at kunne se flere nuancer i det - at han ikke altid er den st�rkeste, og p� en god dag, kan han ogs� godt sige, at Spiderman ogs� er st�rk, som et udtryk for, at den helt hans ven ofte "er" ogs� er st�rk. Er det normalt at man er s� optaget af det emne? Hvis han sp�rger os om et sp�rgsm�l, og vores svar ikke er det han har h�bet, kan han blive lidt utilfreds, og han siger til os, at vi ikke m� sige s�dan. Og han siger selv svaret. Hvor meget skal man rette og holde p� det "rigtige"? Har du en ide til et godt svar? Fx. Mor er jeg st�rkere end far? Mor: Nej - jeg tror faktisk far er st�rkere, han er jo voksen? S�n: �Nej mor - det skal du ikke sige, jeg er den st�rkeste.... Du skal ikke sige s�dan noget sluder til mig�. Jeg t�nker, at han jo p� lang sigt ikke skal blive sur over svar p� sp�rgsm�l, og jeg h�ber ikke, at han sk�lder de voksne i bh ud, n�r de svarer ham p� sp�rgsm�l. Der er vel noget sk�vt i, at b�rn udstikker ordre til voksne?? I b�rnehaven sl�s/mosler de meget - og han kommer ind i mellem hjem med knubs. Vi taler s� meget om det, men nej hvor er det sv�rt. Skal man rette hver gang de g�r noget forkert? Vi sk�lder sj�ldent ud, men fort�ller (nok for langt) om hvad man m� - ikke m�, igen og igen....\nHvad siger man, n�r de kommer hjem med knubs? skal situationen tales igennem flere gange? Jeg tror jeg hurtigt bliver moraliserende - og vil finde ind til hvad min s�n har gjort. Jeg havde det s� d�rligt forleden, hvor han var blevet overfaldet af en dreng. Han var blevet sparket i hovedet og havde f�et en ordentlig l�be. Jeg tr�stede naturligvis, men Jeg blev ved med at cirkle om, hvad han har gjort, diskret troede jeg, men han kunne sagtens m�rke det. Han begyndte at gr�de og sagde, Mor - jeg har alts� ikke gjort noget. Han skubbede mig ned af trappen og sparkede mig i hovedet.\nN�r man er fire �r gammel, s� udvikler man naturligt st�rre selvkontrol og man er meget opfindsom, man nyder at lege meget. Fire�riges fantasi er ofte stor og de kan lege i lange perioder, lave planer for legen og genoptage den leg de ogs� legede ig�r. Det er ofte vigtigt for fire�rige hele tiden af afpr�ve nye oplevelser og b�rn i denne alder vil naturligt fors�ge at udvide de omr�der af deres liv, hvor de kan tage beslutninger uafh�ngigt af de voksne.\nOg det er det din dreng g�r, n�r han leger med sv�rd, skyder, leger du er d�d, bliver stukket ned osv. Han har selvkontrol, han er opfindsom og han g�r sig uafh�ngig af dig - stikker dig ned s� du d�r, s� han i overf�rt betydning st�r p� egne ben. Det er ikke fordi han �nsker dig d�d, det er ikke fordi han ikke har brug for dig, for det han har i allerh�jeste grad, men det er en naturlig m�de for ham at afpr�ve sin fantasi og ogs� at afpr�ve egne beslutninger, g�re egne handlinger. B�rn i denne alder elsker ofte at lege vilde lege. De er dygtige til at l�be, klatre op, hoppe, springe osv. og de mestrer ogs� at kaste, gribe, sparke osv. Og de bruger deres krop rigtig meget. Det er rigtig sjovt at mosle og sl�s, det er rigtig sjovt at m�rke sin egen styrke og ogs� m�rke modstanderes styrke - men balancen er sv�r, for n�r man er 4 �r, s� vil man p� den ene side ikke ret gerne m�rke at andre er st�rkere end en og p� den anden side, er det ogs� rart at finde ud af at vi jo er forskellige og hvori forskellighederne ligger. For b�rn i denne alder interesserer sig naturligt ogs� for forskelligheder - "er far eller mig st�rkest" - han ved godt at de begge er drenge, p� den m�de er de ens og skiller sig ud fra mor, men det er sp�ndende, hvem der er st�rkest. Og nogle gange skal du naturligvis svare �rligt at det er far, for han er en voksen mand og voksne m�nd er meget st�rke :) Og andre gange skal du m�ske h�re, hvad det er han gerne vil h�re, nemlig at han er noget s�rligt. At det slet ikke er n�dvendigt at sammenligne sig med andre, for ingen er som ham. S� nogle gange skal svaret v�re "det ved jeg ikke, men jeg ved at min k�rlighed til dig er meget st�rk og du vil altid v�re min skat!" eller lignende. F�lelsesm�ssigt vil din dreng naturligt ogs� v�re mere og mere opm�rksom p� hvad der for�rsager visse f�lelser og ogs� l�re at vi kan reagerer p� den samme situation forskelligt. Han vil blive bedre og bedre til at s�tte ord p� sine f�lelser og det er naturligvis rigtig vigtigt at du lytter til ham og ogs� viser ham, at du tror p� det han fort�ller og anerkende at han fort�lle dig ting, s� du kan hj�lpe ham og st�tte ham. Og ja - nogle gange kan vi m�dre godt v�re lidt for meget "hvad gjorde du selv?", n�r b�rn har v�ret del af en konflikt og naturligvis har en situation ogs� flere sider, men nogle gange skal man bare lytte og v�re der og ikke stille sp�rgsm�l. Det kr�ver �velse og det er sv�rt. Men s� er det jo godt at du har s� kvik en dreng der kan sige "det var ikke mig mor, jeg gjorde ikke noget!", s� du bliver opm�rksom p� at lige der skal du bare lytte :) Det er rigtig fint :)\nHvis han kommer hjem med voldsomme knubs - er sparket i hovedet og har f�et et slag over l�ben, s� skal det naturligvis diskuteres med institutionen. Og n�r der er tale om at blive sparket, skubbet ned af en trappe osv. s� ville jeg ogs� overveje om ikke jeg skulle ringe til den p�g�ldende drengs for�ldre. De har naturligvis ogs� krav p� at vide, hvis deres dreng har gjort noget s�dan. Men i f�rste omgang ville jeg vende situationen med b�rnehaven og h�re hvad de har gjort og hvad de t�nker. Og s� ville jeg naturligvis tale med min dreng om, at det er forkert og lade ham vide at det er noget I tager alvorligt, at det er godt han kommer hjem og siger det til jer, at I lytter og hj�lper.\nDet er som du skriver en balance, hvor du p� den ene side ogs� skal tro p� at det er en konflikt som din dreng selv har v�ret i stand til at l�se eller hvor de voksne i b�rnehaven har l�st det, da det skete og han er okay. Og s� ogs� vurdere, at her g�r det ud over hans evne til at l�se tingene og det her er noget du skal handle p� og g� videre med. Det er meget sv�rt og det bliver bestemt ikke lettere, n�r han kommer i skole ...\nDin dreng har en alder, hvor han naturligt skal afpr�ve en masse og nogle gange kan legen godt tage overh�nd. Du skal naturligvis nogle gange pr�ve at have ro i maven og sige til dig selv "det er kun drenge-leg og han l�rer meget af det" og andre gange skal du naturligvis gribe ind og sige "nu bliver det for voldsomt" og hj�lpe ham med at finde ud af hvad der er okay, sjovt og hvad der ikke er sjovt.\nDin dreng lyder til at v�re godt igang med at skelne fantasi og virkelighed og han lyder ogs� til at kunne lege vildt og ogs� kunne sidde stille og udvikle sig p� mere matematiske omr�der - bygge, t�lle, tegne osv. osv. Han lyder til at kunne begge dele og udvikle sig i sund retning :)\nDu sp�rger til b�ger og der findes mange b�ger om opdragelse og ogs� om drenge. M�ske vil det interessere dig at l�se noget om netop drenge. Der findes f.eks. en bog der hedder "Jeg har en s�n" af Jeanne og Don Elium. Den er efterh�nden gammel, blev trykt f�rste gang i 1998, men m�ske vil du kunne finde noget i den som du kan bruge. Ogs� bogen "P�ne piger og dumme drenge" af Ann Elisabeth Knudsen, kunne m�ske interessere dig. Den handler om forskellen i hjernemodningen hos drenge og piger.\nEller Gideon Zlotniks "De stakkels drenge - k�nsforskelle i barnedommen". Jeg synes du skal pr�ve at sp�rge p� biblioteket og f� en bibliotekar til at hj�lpe dig, s� kan du f� et udvalg og se om nogle af dem ville v�re noget for dig at l�se. Nogle b�ger er naturligt p� et h�jt fagligt niveau og skrevet til personer der arbejder professionelt med b�rn, andre b�ger er skrevet til for�ldre :)\nH�ber du kan bruge dette videre, fortsat held og lykke :) Rigtig god weekend!Med venlig hilsenHelen Lyng HansensundhedsplejerskeNetsundhedsplejerske.dk


Skab de bedste rammer for dit hjemsendte skolebarn | ugeavisen.dk\nSkab de bedste rammer for dit hjemsendte skolebarn\nSom forælder er det vigtigt, at du får sat struktur på dit barns skoledag, mens skolerne er lukket ned. Arkivfoto: Mikkel Jezequel\nKoldings skoler er lukket ned, og mange forældre står derhjemme med børn, der skal passe skolen. Skolechef Karen Mortensen kommer her med en række gode råd til at skabe de bedste rammer for skolegangen derhjemme.\n16 mar. 2020 kl. 14:50\nKolding: Der har været brug for mange tekniske lynkurser på Koldings folkeskoler i slutningen af sidste uge. Her skulle man nemlig finde ud af, hvordan undervisningen af Koldings skolebørn skal foregå, mens skolerne er lukket ned på grund af coronavirus.\n- Alle skoler har arbejdet med, hvordan de håndterer nødundervisning, fjernundervisning og så videre. Vi skal til at øve os i alt det her med fjernundervisning, for det er ikke noget, vi har så meget erfaring med i folkeskolen, fortæller skolechef i Kolding Kommune Karen Mortensen.\nDet er den enkelte skole og lærer, der står for at tilrettelægge elevernes undervisning, men som forælder spiller man ifølge Karen Mortensen også en vigtig rolle.\n- Dem, der skal stå for undervisningen, er lærerne og pædagogerne, og så håber vi, at forældrene hjælper til at skabe nogle rammer og noget struktur for børnene, siger hun.\nSkoleeleverne i Kolding er sendt hjem og får i øjeblikket undervisning elektronisk.\nSkolernes fokus er på fag som dansk, matematik, engelsk og historie, mens mere praktiske fag er skubbet i baggrunden.\nNår den almindelige undervisning starter igen, forventer skolechef Karen Mortensen, at der kan være behov for igen at ændre på fordelingen af fag for at sikre, at man får indhentet det tabte. Især blandt folkeskolernes afgangselever.\nFå flere råd om undervisnings i hjemmet her: www.emu.dk/grundskole/gode-rad-til-undervisning-hjemmefra-i-forbindelse-med-covid-19/information-til-foraeldre.\nNoget af det, man som forælder kan hjælpe sit barn med, er at få et overblik over, hvad der skal gøres hvornår.\n- Det er noget med at sige, at vi ved godt, at børnene ikke kan sidde 6-8 timer bag en skærm, så man skal gå ind og se, hvad forventningerne er for i dag og så hjælpe barnet med at strukturere og måske sige, at nu bruger vi et kvarter eller tyve minutter på det her, og så holder vi frikvarter. Der er mange hjem, hvor både mor og far og søskende er hjemme, så der er der virkelig brug for noget struktur, siger Karen Mortensen.\nSamtidig er det vigtigt, at forældrene holder sig opdateret på skolernes kommunikationsplatform.\n- Man skal holde sig ajour på Aula, hvor vi også vil ligge nogle links ud i forhold til, hvordan man bedst støtter op. Men vi har samtidig sagt til skolerne, at de ikke må overloade forældrene med beskeder, de skal forholde sig til, fortæller skolechefen, som også opfordrer til dialog med lærerne, hvis man oplever, at noget ikke fungerer optimalt.\nHold det sociale ved lige\nUd over at hjælpe børnene med det faglige, er det også vigtigt, at man hjælper børnene med at vedligeholde det sociale fællesskab.\n- Man skal sørge for, at de også kommunikerer med kammeraterne. Vi ved, at de har meget brug for at lege med hinanden, og nu ser de pludselig ikke hinanden, så hjælp for eksempel med at skype med kammeraterne i den her specielle tid, siger Karen Mortensen.


Odds Tips - Lyngby - Brøndby | 14. februar | oddsinfo\nLyngby – Brøndby | 14. februar\nTip: Brøndby sejr @ 1.80\nKan spilles ned til: 1.71\nOdds fundet: 13:10 8. februar\nBrøndby med et godt matchup\nBrøndby var tæt på at knække AaB i deres seneste kamp, hvor de havde mulighederne for at skaffe alle 3 point i deres powerplay til slut.\nLyngby viser bestemt fremskridt, men kunne ikke få scoret mod AGF, trods et solidt overtag den sidste del af kampen. Sejren mod OB var præget af en absolut pløjemark som bane, der slet ikke kunne spilles fodbold på. Kampen endte ret tilfældigt i form af et rødt kort og en dødbold der afgjorde kampen.\nMed en sejr til Vejle, ligner det mere og mere at løbet er kørt for Lyngby i Superligaen. Hvor længe går der inden forberedelsen til 1 division for alvor begynder? Lyngby bliver nødt til at gå all in i hver eneste kamp, som gør chancen for uafgjort meget mindre end i en normal superligakamp.\nBrøndby vil ikke have nogen problemer med at stille sig ned, da man efterhånden er blevet et rigtigt skarpt kontrahold. Kampen passer derfor godt til dem, da Lyngby som hjemmehold skal frem og sætte alt på spil for de 3 point til kontoen. 1 sejr på 15 kampe for Lyngby, gør dette til en mere end svær mission.\nAf karantæner må Lyngby undvære den vigtige Marcel Rømer på midtbanen. Brøndby må undvære den vigtige Sigurd Rosted i forsvaret.\nMed en forsvindende lille hjemmebanefordel på grund af gode gamle corona, skal værdien pege mod udeholdet. Massive 24 point adskiller de to hold, på kun 15 kampe. Med Brøndbys suveræne sæson, skal de altså have rigtig gode muligheder her.


Essay: Ansvaret er mit, ikke dit\n24. jun 2005 - 11:53\nAnsvar hænger snævert sammen med frihed. Uden frihed, intet ansvar, skriver Mikael Jalving i et idéhistorisk essay, som han har udarbejdet for CEPOS.\nAlle taler om det, men ingen gør noget ved det. Det er ikke vejret, der hentydes til. Fænomenet er positivt ladet, det er et ideal, og det efterlyses ofte. Ordet er ansvar, og det er, hvad de fleste af os gerne vil være: ansvarlige, moralsk ansvarlige.\nDet passer derfor heller ikke helt, at ingen gør noget ved det. Vi slås alle med det, hver på vores måde. Ansvar er derfor ganske hverdagsagtigt. Cykler fjernes uden ansvar, står der på skiltet foran butikken, og det bliver de som regel. Thomas Gravesen skal tage mere ansvar på midtbanen, står der på BT’s sportssider, og det kan der være noget om. Statsministeren skal tage ansvar for samfundsudviklingen, står der i Politikens leder, og det kan man diskutere. Selv om man kan være enig eller uenig i disse udsagn, så forstår de fleste udsagnenes betydning.\nMen hvad er ansvar egentlig? Hvad mener vi f.eks., når vi siger, at vi må stå til ansvar for vores handlinger? Hvor kommer ansvaret overhovedet fra? Er det individuelt eller kollektivt? Er ansvar først og fremmest noget juridisk, eller er det snarere moralsk? Det er et par af de spørgsmål, som dette idéhistoriske essay vil forsøge at besvare bl.a. ved at pege på, at det virkelige ansvar er personligt, det er ikke andre folks ansvar.\nDet moderne subjekt\nGår vi en smule historisk til værks, viser det sig, at begrebet ansvar er blevet ret stedmoderligt behandlet i den politiske litteratur. Slår man f.eks. efter i diverse filosofihistorier eller hos store politiske tænkere, står de ikke ligefrem i kø for at definere begrebet. Ikke mange taler om ’responsibilitet’ på hovedsprogene, og for det meste kun indirekte, skønt alle lader til at vide, hvad det er.\nHvis vi kigger langt bagud, så har det begreb, vi i dag kalder ansvar, til gengæld flere andre betegnelser i antikken. Her møder vi udtryk som ’det gode liv’ eller dyd, pligt og retskaffenhed, der anvendes side op og side ned, men selve ordet ansvar glimrer ved sit fravær. Sagen er, at begrebet ikke indtager nogen selvstændig plads, men har en underordnet placering i argumentationen omkring godt og ondt. I stedet refererer de gamle grækere konstant til dyd, retfærdighed, visdom og lykke, som bliver vendt og drejet hos f.eks. Platon og Aristoteles.\nModerne tænkere er faktisk også lidt karrige, hvad angår diskussionen af ansvarets betydning. Man skal lede længe efter de kloge ord. Alligevel er der en stor forskel på opfattelsen af ansvar i antikken og i moderne tid. I moderne tid er mennesket ikke længere en del af samfundet, fordi det indgår i nøje fastlagte sociale og politiske relationer med over- og underordnede, men alene i kraft af at være et subjekt. Der er individet til forskel på dengang og nu. Det er nyheden. Og den har vidtrækkende konsekvenser.\nEn af dem er, at hvor det tidligere gjaldt om at finde den rette filosofiske begrundelse for loven (lex), dvs. det evige, handler det siden om ret (ius), dvs. om konkrete rettigheder, der er en menneskelig opfindelse. Det rigtige og det ansvarlige er ikke mere det Retfærdige med stort forbogstav, men det, der ikke er uretfærdigt.\nMan kan sige, at der sker en subjektivering af retfærdigheden og det gode liv, af visdommen og lykken, ja, af alle de græske ideer. Det betyder, at begreberne bliver knyttet til en person, til et liv, til en virkelighed – de er ikke længere abstrakte. I stedet for at beskrive noget, der er – i eviggyldig forstand – henviser begreberne nu til noget, nogen har eller ejer. Og denne ’nogen’, er subjektet, det autonome individ, hvis moderne attributter som nævnt er de konkrete rettigheder og selvinteressen. Og de refererer ikke til en absolut målestok, men er bundet til laverestående fænomener, såsom krop og behov, eller alt det, som den franske økonom Frederic Bastiat senere kalder ’fornødenheder, evner, arbejde og ejendom’.\nSubjektiveringen afstedkommer en bevægelse fra det abstrakte til det konkrete, det er immanensens finest hour, det er forsvaret for et liv uden kapitaler og højtravende metafysik. Når det rigtige og ansvarlige er det, der ikke er uretfærdigt, bliver det gode defineret negativt, og denne logik slår også igennem i synet på samfundet, der nu ikke længere symboliserer en heroisk stræben efter ideernes rige, men i stedet udgør et mødested for selviske og sympatiske motiver. Det sure med det søde, kunne man sige om dette samfund, for det er bestemt en blandet fornøjelse. Subjektiveringen peger ikke i retning af en politisk utopi, men derimod i retning af en samfundsform, der kan rumme mennesket, som det er, frem for som det – i nogles øjne – burde være. Vi er dermed tættere på en tyrkisk basar end en græsk polis, men det er ikke desto mindre et passende levested for mennesket med de ikke helt perfekte dyder og de ikke helt utilgivelige laster.\nMed det moderne subjekt får ansvaret en ny betydning. Fordi frihedsopfattelsen er en anden end i antikken, bliver opfattelsen af ansvar også en anden. Ansvaret ligger ikke længere nedlagt i naturen eller verdensaltet, men derimod i mennesket. Mennesket bliver stadig set som en del af naturen – som et biologisk væsen – men menneskenaturen er ikke et urværk, som naturen trækker op, og higer ikke nødvendigvis mod kosmos og det gode liv; mennesket rummer ligeledes kaos og vanvid og uansvarlighed.\nPå grund af denne sur-søde observation kan vi heller ikke være sikre på, at vi mennesker vil se ansvarets klare lys, lige meget hvor megen oplysning og pædagogik vi stilles i udsigt. Og når vi ikke kan begribe Retten, må vi nøjes med rettighederne. På samme måde som med de øvrige græske ideer er ansvar ikke noget, der findes uafhængigt af mennesket, men noget, det moderne menneske udstyrer sig selv med; og selvet har også ret. Igen kan vi altså iagttage en bevægelse fra er til har. Ansvar er ikke en essens, men en funktion. Ansvar bliver taget, udøvet, brugt – ja, eller frataget, misligeholdt eller misbrugt – men det er et råstof og et middel i menneskets hænder, så meget er sikkert.\nDet er moderne politiske tænkere, såsom Hugo Grotius, Thomas Hobbes, Samuel Pufendorf og John Locke fra 1600-tallets Nordeuropa, der finder på, at ansvar og frihed hænger sammen. Ifølge dem er det moderne subjekt lig med ansvarets mindste molekyle og netop det, der bestemmer dets kemiske forbindelse med virkeligheden. Uden frihed, intet ansvar. Man kan også vende udsagnet om, sådan at frihed betyder personligt ansvar. Det er ligeså sandt. De to ting hænger tæt sammen.\nDisse tanker tænkes faktisk allerede i århundredet forinden. Tankerne er ikke helt identiske, men hensigten er den samme.\nDet første sted er i teologien. Således er allerede 1500-tallets store kirkereformator Martin Luther på sporet af det forsvundne menneske med sin tese om den personlige gudstro. Luther gør det, at han skelner mellem Guds rige og det jordiske rige og understreger, at ingen bestemte gerninger giver adgang til førstnævnte. Nøglebegrebet er sola fida, ’kun ved tro alene’ – dvs. ikke ved gode gerninger og bodsøvelser – og denne grundindstilling til hvad religion er, bærer Reformationen, der i 1536 også kommer til Danmark.\nMed Luther afvises det, at retfærdigheden skulle være en egenskab ved mennesket; det er Gud, der har autoriteten. Mennesket kan tage ansvar, personligt ansvar, som er svangert med skylden, resten ligger udenfor dets radius. Luthers syndsbegreb betoner netop menneskets medfødte slethed, hvor evangelierne er den eneste trøst. Her står vi, og kan ikke gøre andet.\nDet næste sted, hvor frihed og ansvar sammenkobles, er i politikken, nærmere bestemt hos den kronisk udskældte florentiner Niccolò Machiavelli. Selv om Machiavelli henvender sig specifikt til fyrsten, henvender han sig til fyrsten i dennes egenskab af ener eller pioner, dvs. som subjekt, dvs. i grunden til hvermand. Machiavelli var i øvrigt selv en hvermand, der steg i graderne på grund af sine egenskaber som politisk taktiker, rådgiver og diplomat, og han var overbevist om, at mange kunne og ville gå i hans fodspor. De borgerlige var på vej frem, aristokraterne på vej tilbage.\nFor Machiavelli er verden at ligne med en kæmpe klump ler: Den lader sig bearbejde af dem, der vil, kan og tør, og verden bliver dermed til viljens, evnernes og modets arena. Frygt ikke leret, siger opdageren Machiavelli, men undervurdér heller ikke materialet, siger politikeren Machiavelli. Verden er ikke for de sagtmodige eller dem, der tøver for længe – eller dem, der hæger for meget ved synden – og heri ligger naturligvis en kritik af kristendommen. Mens sidstnævnte hylder tålmodigheden, er Machiavelli besat af timingen, og hans store hemmelighed er at gribe det rette øjeblik.\nPå trods af deres indbyrdes forskelle personaliserer både Luther og Machiavelli ansvaret med henblik på hvert menneskes ve og vel, samtidig med at de indrømmer, at mennesket er som Adam eller Janus: godt og ondt, mest det sidste, men under alle omstændigheder dobbeltsidet, hvorfor den menneskelige tilstand ses som en strid helt ind i den enkeltes krop og sjæl.\nKollektivt ansvar er uansvarligt\nDet er denne tradition fra 1500- og 1600-tallet, der har lært os, hvad personligt ansvar er. Ifølge den er ansvar nok en dyd; ansvar er imidlertid ikke identisk med antik dyd, og bliver ikke forstået som et ubetinget gode. Vi kan næsten sige, ansvaret får sin egen matematik forstået på den måde, at enhver får lov til at virke og tænke frit indenfor et område med fælles spilleregler. Det moderne ansvar markerer ikke aflivningen af privatsfæren, sådan som det antikke ansvar tenderede mod, det er en forlængelse af privatsfæren. Mere ansvar er derfor ikke automatisk bedre ansvar. Det er kun ved at sætte grænser for ansvar, at det giver mening. Ansvar er i bund og grund individuelt i og med, at det skal erfares, erkendes og udleves af den enkelte.\nEt eksempel: Når der i dagens Danmark – vel at mærke under en borgerlig regering – er 61.000 flere mennesker på offentlig forsorg end for bare 3 år siden, så er et udtryk for, at den borgerlige regering fortynder det personlige ansvar. Det er forkert at sige, at regeringen breder ansvaret ud på flere skuldre, for sandheden er den modsatte. Regeringen overlader ansvaret for flere til færre. Der er blevet færre skuldre til at bære flere lemmer – og det er, når man måler regeringen på dens egen retorik – decideret ansvarsløst.\nEt andet eksempel: Når der i Danmark anno 2004 var 16.000 flere ansatte i den offentlige sektor end i 2001, så er den også gal – i hvert fald set fra et liberal-borgerligt synspunkt. For det betyder igen, at ansvaret er blevet placeret på færre individer i den private sektor, som så må løbe endnu stærkere for at finansiere udskrivningen. Og når regeringen ligefrem praler med det, er det at føje spot til skade.\nDet er netop fordi, at ansvar udspringer af den personlige frihed, at mange mennesker flygter fra friheden – og dermed også fra det individuelle ansvar. De vil hellere intet ansvar have eller højst dele et kollektivt ansvar, idet begge disse byrder er lettere at bære. Men frihed og ansvar er, som den østrigske økonom og filosof F.A. Hayek gentager, uadskillelige. Troen på ansvar går side om side med troen på personlig frihed og kan derfor også kun gives til voksne, myndige personer.\nDet betyder, som Hayek fremhæver, ikke at den enkelte altid selv véd bedst, men derimod, at vi ikke kan afgøre, hvem der ellers véd, hvad der er bedst for den enkelte. Og dét lige meget hvor mange administratorer og vogtere vi sætter til at overvåge og vejlede dem; uvisheden er og bliver konge. Hayek tilføjer, at kollektivt ansvar desuden er ineffektivt: Ligesom alles ejendom er det samme som ingens ejendom, er alles ansvar ingens ansvar. Og det vil derfor ikke blive beskyttet eller varetaget. For at være effektivt skal ansvaret akkurat være af en sådan karakter, at den enkelte kan forholde sig til det og kunne vælge mellem de mange behov og opgaver, der kræver hans eller hendes opmærksomhed og stillingtagen.\nMan kan derfor spørge, hvorvidt kollektivt ansvar overhovedet er ansvarligt?\nAnsvar er ikke altruisme\nDette spørgsmål rejses også, fordi kollektivt ansvar – under den noget mere venlige betegnelse ’socialt ansvar’ – for længst er kommet til at dominere den måde, vi tænker og taler om ansvar på i dag. Nok har vi lært en ting eller to af førnævnte moderne politiske tænkere, men det sociale ansvar er blevet en ledestjerne for en meget stor del af vores politiske kultur.\nIkke kun individer skal leve op til deres sociale ansvar ved f.eks. at betale skat. Også virksomheder skal efterleve deres sociale ansvar ved f.eks. at stå til regnskab for ’den sociale bundlinje’ eller forholde sig til ’det etiske regnskab’ eller det, amerikanerne kalder for ’Corporate Social Responsibility’. Sidstnævnte, der ofte føres i marken af virksomhedslederne selv, stiller flere krav til virksomheder, end at de skal tjene penge. Det er således ikke nok, at de er rentable og tilfredsstiller kundernes behov; virksomhederne skal også tilfredsstille andre, såkaldte sociale behov, der i princippet er vilkårlige i og med, at de konstant er til forhandling. I stedet for at være kommercielle, skal virksomhederne være socialt bevidste.\nI det politiske liv er tendensen en anden, men resultatet er det samme. Her har ministerier og offentlige myndigheder ganske overtaget managementretorikken omkring ’mission’, ’vision’ og ’strategi’ og er for længst blevet selvkørende. I stedet for at være politiske, er de blevet sociale. I stedet for at begrænse deres virke til det, Grundloven foreskriver, opfatter de nu sig selv som virksomheder med et ekspanderende socialt ansvar.\nPå et endnu højere plan taler vi helt af os selv om et globalt ansvar for klodens tilstand eller om vores ansvar i forhold til FN. Hvad man end mener herom, så er vi vidner til, at de pligter, vi stræber efter at leve op til, bliver stadig mere kollektive og omsiggribende. I den gode sags tjeneste, naturligvis. Men hvad er konsekvensen?\nKonsekvensen er, at ansvaret er blevet grænseløst. Grænseløst, fordi vi forveksler ansvar med altruisme, og selv om det kan lyde harmløst, så er det en farlig forveksling. Ikke fordi der i sig selv er noget i vejen med altruisme; det er en smuk og stærk kraft i den menneskelige psyke, men altruismen kan ikke erstatte det personlige ansvar.\nHer kan idéhistorien atter hjælpe os på vej. For vores problem bunder i, at vi er begyndt at tro på, at det kollektive og politiske ansvar står over det personlige ansvar, dvs. at vi kan fjerne egoismen med altruismen, og denne forestilling går langt tilbage. Faktisk helt tilbage til antikken, men dér har vi været. For variationens skyld kan vi sammenligne den franske filosof Jean-Jacques Rousseau med hollandske Bernard Mandeville, som begge levede i 1700-tallet. Deres standpunkter er vidt forskellige, lige fejlagtige, men meget lærerige.\nRousseau mente, at de mange viljer kunne forenes i én vilje, sådan at menneskenes divergerende private interesser kunne afløses af en sand kollektiv interesse, nedlagt i staten. Og hvis det krævede, at lovgiveren eller superpædagogen skulle være så stærk, at han er i stand til ’at ændre den menneskelige natur’, så måtte det være sådan. Menneskets forfængelighed og småborgerlighed skulle ikke stå i vejen for ’den overordnede intelligens’, der retter op på det misforhold, at ’folket vil det gode, men ser det ikke.’ Lovgiveren må derfor lære folket ’at vide, hvad det vil.’\nMandeville var anderledes sangvinsk. Han mente, at de private interesser, som han benævnte laster, var offentlige goder, dvs. til fordel for alle. Menneskets fråds mætter medmennesket. Laster og luksus er med andre ord det, der driver samfundet fremad. Uden dem, ingen dynamik og rigdom. Valget stod derfor mellem lastefuld rigdom eller dydig fattigdom, og det rigtige valg var synderne, ikke dyderne.\nHeldigvis forholder det sig sådan, at vi hverken behøver at begå Rousseaus eller Mandevilles brøler. Valget står ikke mellem private eller offentlige hensyn eller mellem dyd og fattigdom på den ene side og laster og velstand på den anden side. Begge valg er falske valg. Falske, fordi private interesser misforstås, hvis de alene opfattes som laster eller blinde lidenskaber. Så simpelt er det nemlig ikke. De to eksempler er imidlertid oplysende, fordi de illustrerer, at forståelsen af selvinteressen er afgørende for ansvarets placering.\nSelvinteresse – forstå mig ret\nAllerede den tidligere nævnte Thomas Hobbes var inde på, at selvinteressen var umulig at komme udenom. Hobbes appellerede ligefrem til interessen på bekostning af menneskets fornuft eller følelser, idet han fandt, at interessen kunne guide følelsen og give fornuften lidt passion. Selvinteressen er med andre ord helt central for det menneskelige velbefindende.\nOgså de skotske filosoffer David Hume og Adam Smith fra 1700-tallet tog pænt imod rehabiliteringen af selvinteressen. De var ikke for ingenting realister frem for idealister. Det humeske menneske er netop ikke et præcist urværk, det er styret af fristelser, ideer og private interesser, dvs. af følelser, normer og taktiske hensyn, men sjældent kun af én af delene. Den menneskelige tilstand er lidt af en rodebutik, kunne man også sige. Humes pointe er, at menneskets interesser alligevel er mere stabile end de andre dele. Følelser og ideer skaber mindst ligeså mange problemer, som de løser, det véd vi også fra vores eget liv. Godt nok er selvinteressen hverken klippefast eller bombesikker, idet vi fra tid til anden handler imod vores egne interesser, men den er alligevel det bedste kompas, vi har for vores handlinger.\nDet ligger derfor i vores egen interesse at appellere til andre folks privatinteresse. Eller som Smith pointerede med den siden så berømte vending: ’Vores aftensmad kommer ikke fra slagterens, bryggerens eller bagerens godhed, men fra deres selvinteresse’, der jo består i at sælge kød, øl og brød til en pris, vi kan og vil betale. Kun en tigger baserer sin overlevelse på andres godhed, skønt selv han kan blive tvunget til at sælge eller bytte sig til et eller andet. Handel symboliserer altså den enkeltes livsmulighed, dvs. den er både et vilkår for den enkelte og en motor for samfundet. Ved at handle med hinanden og ved at søge sin egen fortjeneste og sikkerhed fremmer hver enkelt – som skete det ved hjælp af en ’usynlig hånd’ – samfundets interesser. Hvis handel er dårligt, sådan som man har ment i mange kredse op igennem tiderne, så kommer der noget godt ud af den. Den usynlige hånd har meget synlige konsekvenser.\nSå vidt Hume og Smith, der nævnes, fordi deres tanker bringer os frem til den indstilling, som den franske adelsmand og demokrat Alexis de Tocqueville kalder for læren om den velforståede interesse. Tocqueville besøgte Amerika omkring 1830 og dér fik han blik for – som han noterer – ’hvor flink amerikaneren er til at kombinere det, som passer ham selv med det, der er til fordel for hans medborgere’. I USA snakker man sjældent om, hvor ædelt det er at handle moralsk rigtigt, fortsætter Tocqueville: ’Man siger, at det er nyttigt og beviser det hver dag’. Amerikanerne har set, ’at i det land og den tid, de lever i, bliver mennesket til stadighed ført tilbage til sig selv og sin egen interesse af en uimodståelig kraft. De har mistet håbet om at kunne standse denne kraft; i stedet går de ind for at kanalisere den’. Alt sammen i kontrast til Europa, hvor man ’hykler en uselviskhed, man ikke længere føler’.\nMan kunne tro, at læren om den velforståede interesse er identisk med individualisme eller egoisme. Det er ikke tilfældet. Den er derimod et forsøg på at lede individualismen over i selvkontrol og -disciplin og dermed frem til handlinger, der er til glæde for andre. Interesse kan ikke reduceres til selviskhed. Interesse – ret forstået – er f.eks. at stå op, gå på arbejde, tjene sin egen løn, tage vare på sig selv og sin familie og ikke at lægge unødige byrder på andres skuldre. Dvs. at tage ansvar for sit eget liv. Det er velforstået selvinteresse eller kanaliseret individualisme, og ikke egoisme. Det er på én og samme tid en praktisk livsindstilling og et moralsk gode. At det er også er en mere realistisk lære end kravet om uselviskhed og moralsk udmærkelse, kan der ikke herske tvivl om. Nok er den velforståede interesse intet etisk højtstående princip, men det er med franskmandens rammende ord enkelt og sikkert. Her kommer hele begrundelsen, der fortjener at blive læst uforkortet:\n’Princippet sætter sig ikke høje mål, men de mål, det sætter sig, indfrier det uden større anstrengelser. At forstå det stiller ingen krav til intelligens, enhver kan lære det og huske det. Da det så udmærket kan forliges med menneskets svagheder, får det let en vældig indflydelse, som det ikke har nogen vanskelighed med at beholde, fordi det vender egennytten og bruger det, som fremkalder menneskelige lidenskaber til at styre lidenskaben med. Læren om den velforståede interesse skaber ikke store selvopofrende handlinger, men den fremkalder dagligt mange små, selvfornægtende gerninger. Alene kan den ikke give et menneske moralsk værdighed, men den forårsager en mængde ordentlige, nøgterne og mådeholdne borgere, som viser fremsynethed og selvdisciplin. Hvis den ikke direkte fører frem til en høj moralsk standard ad viljens vej, så bringer den umærkeligt menneskene et stykke på vej gennem vanen. Hvis den velforståede interesses princip kom til at dominere moralsk, ville der sandsynligvis blive færre eksempler på virkelig høj moralsk adfærd; men der ville sikkert også blive færre eksempler på det modsatte. Den velforståede interesses princip vil måske hindre enkelte mennesker i at hæve sig højt over det almindelige moralske niveau, men mange andre, som ellers ville stå under det, vil komme op på det. Ser man på de få, bliver niveauet altså sænket. Ser man på menneskeheden, bliver det hævet.’\nTocqueville bad til, at datidens moralister ville forvandle sig til fremtidens realister. Det gjorde de ikke. Moralisterne står i dag i kø for at udvide ansvaret til at gælde et stadig større område. Men kan et samfund, hvor folk fralægger sig deres ansvar, overleve i længden? Hvad sker der, når selvinteressen ikke forstås ret og ansvaret bliver grænseløst?\nSpørgsmålene er faktisk ikke svære at svare på, eftersom den enkeltes personlige ansvar er samfundets grundlag. Hvis ansvaret for ens eget liv skylles bort, bringes samfundets funktion og overlevelse alvorligt i fare. Det er dagens advarsel og det, striben af omtalte politiske forfattere argumenterer for. Hos Luther, Machiavelli og deres moderne allierede tilhører ansvaret altid nogen, hos os står det i fare for at bliver upersonligt og dermed forvitre.\nIdealet er ikke eksistensen af egoister, som har nok i sig selv, men myndige borgere, der tager ansvar ved hjælp af flid og dagligt arbejde. Det hjælper ikke at henvise til lovgivningen eller kræve tryghed og sociale hensyn pr. automatik. På mange måder er ansvar det modsatte af tryghed og socialstat, hvorfor en stadig udbredelse af det sociale ansvar risikerer at undergrave det personlige ansvar. Ansvaret ligger ligesom friheden i at handle, virke, yde, opfinde, producere, skabe, forme, agere, og i handlingen ligger risikoen for fejltagelse, tab eller det, der er værre.\nVi skal huske en bestemt rækkefølge: Lovgivning og politik og velfærdsstat eksisterer, fordi der er arbejde og flid og mennesker, som gør en forskel. Der er offentlige goder, fordi der er private goder. Alt, hvad staten – også velfærdsstaten – råder over, er taget fra eller tilvirket af nogen. Hvis staten – som Frederic Bastiat siger – er den store fiktion, at alle kan leve på andres bekostning, så er kollektivt ansvar den store fiktion, at alle kan dække sig ind under andres ansvar. Tager man konsekvenserne fra folk, tager man også ansvaret fra dem.\nDet moralske ansvar begynder således hos én selv; det er mit, ikke dit. Vi skal derfor ikke kollektivisere ansvaret, men intensivere og personalisere det.\nLæs om Mikael Jalving, ph.d. i historie og direktør for kommunikationsfirmaet Ord der Virker\nHent Filstørrelse: 479,2 KB


element jakker, Element alder jakker grøn herretøj tilbud i danmark, element tørklæder danmark godt tilbud\nForside >> Element >> Herretøj >> Jakker >> Element alder jakker grøn herretøj tilbud i danmark,classic elements tops,officie website\nElement alder jakker grøn herretøj tilbud i danmark,classic elements tops,officie website\nModel: Element 001040\nelement tilbehør til kvinder Element Herretøj Jakker , Element alder jakker grøn herretøj tilbud i danmark,classic elements tops,officie website element tank tops danmark,høj kvalitet\nelemental beskyttelse fra winter, alder lærred jakke har en vandafvisende belægning, fuld længde lynlås og hem / hætte justering for at holde dig tør og beskyttet; mens kontrasten detaljer, læder ærme patch og vævet finish giver denne jakke nogle kvalitet hånd.\nmens jakke med hætte\nlille broderi på venstre bryst\n2 welt håndlommer\nkontrast vigtigste støbt lynlås\nindvendig stramning forneden\nvævet mærkevarer fane på hætte\n65% polyester, 35% barneseng\ner du helt vild med mode? få din element alder og nyd dine fritidsaktiviteter, på den sikreste og bedste måde med element. glem ikke vores store udvalg i herretøj, i mange størrelser og til alt slags vejr. for at du kan få de bedste og mest effektive mode er de fleste af vores jakker varer lavet i samarbejde med professionelle sportsudøvere.\nGlobe crew 5 pc sokker herretøj,globe trainers udsalg,online


Kap. 11: Den bitre sandhed | Wacky.dk\nKap. 11: Den bitre sandhed\nDet er som at få et iskoldt glas vand i ansigtet:\nDet rammer som et chok for dernæst at blive til en langsom bekendelse af den bitre sandhed, der løber ned ad kroppen. Jo længere tid, der går, jo mere trænger den igennem, og jo mere kan jeg se en sammenhæng i det hele.\nDet har været falsk. Fuldstændig og andeles falsk. Marco har ikke været andet end lokkemad i en større sags tjeneste. Alt han har sagt, alt han har gjort – det har været falsk det hele.\nJeg føler mig kold og tom indeni. Gråden sidder mig i halsen, men underligt nok har jeg ikke lyst til at græde. Jeg føler mig ikke ked af det, men bare tom. Det er som om, en stor del af mig er blevet fjernet, så der bare er et stort, sort hul tilbage. Hullet som Marco udfyldte engang.\nJeg forstår det ikke. Måden han holdte op mig på, måden han kyssede mig. Hvordan kan det ikke have betydet noget? Dengang jeg sagde, jeg elskede ham, og han øjne sagde det samme tilbage… hvordan kan han ikke have ment det? Og dengang på hans loft, hvor vi… hvordan kan jeg ikke have været noget specielt for ham?\nEr det virkelig, som min mor altid har sagt det? Kan man virkelig aldrig stole på drenge? Er de alle sammen nogle idioter med kun én ting i hovedet, som skifter pigerne ud, når de er blevet trætte af dem?\nJeg nægter at tro det. Jeg nægter at tro, at Marco kan være sådan. Men det kolde blik i hans øjne har klistret sig fast på min nethinde, og det er umuligt at bilde mig selv ind, at det aldrig fandt sted. Så iskoldt og udeladt for følelser, som havde jeg aldrig været andet end en pestilens i hans liv. Har det virkelig bare været sur pligt at få mig til at falde for ham, så han senere kunne udlevere mig til sin bande? Har han virkelig planlagt det hele fra starten?\n’Jeg har set hende før,’ sagde han. Hvorfor sagde han det?\nMåske (og det rammer mig som et slag i mellemgulvet) er det noget, han gør, for at sætte sig i godt lys over for resten af banden. Måske vil han op i hierarkiet.\n”Luis burde være stoppet for længe siden…” sagde han engang til mig, men måske var det bare løgn. Måske lever og ånder han i virkeligheden for banden. Måske betyder den så meget for ham, at han vil gøre alt for at komme frem i lyset. Som for eksempel ved at kidnappe mig…\nNu stikker det i øjnene. Tårerne presser på, men jeg tør ikke give dem lov. Åbner jeg først for sluserne, går det helt galt. Jeg bliver aldrig i stand til at stoppe igen.\nJeg prøver at bilde mig selv ind, at der ikke er noget at græde over. At der ikke er noget, jeg kunne have gjort anderledes. Måske burde jeg have indset, at det hele var for godt til at være sandt, men hvordan kunne jeg, når det føltes så dejligt? Hvordan skulle jeg vide, at alt fra Marcos side var det rene skuespil?\nJeg husker, da vi lå i græsset gemt under buskene ved stien bag skolen. Jeg husker, hvordan vi lå og kiggede på hinanden, og det vidunderlige blik i Marcos øjne. Jeg husker lyden af hans stemme, da han sagde mit navn for første gang.\nOg jeg husker natten i regnen, hvor han fandt mig i mit skjulested, og hvor han holdt om mig for første gang. Jeg husker stemningen, suset i maven, og hvordan alting slog gnister omkring mig. Hvordan sådan et øjeblik kan have fundet sted, hvis alting har været falsk, det forstår jeg ikke.\nJeg ved ikke, om der er gået timer eller minutter, men i det samme kan jeg høre lyde ved døren. Den bliver lukket op, og den lyshårede fyr fra før kommer ind med en bakke i hånden. På en paptallerken ligger i halv sandwich og ved siden af står en dåsecola. Han sætter det på bordet.\n”Spis hvis du er sulten,” siger han og fremmønstrer et svagt smil, som om han prøver at virke venlig. Da jeg ikke gengælder det, forsvinder det hurtigt igen, og han ser næsten fornærmet ud. ”Jeg er blevet bedt om at fortælle dig, at du lige så godt kan lade være med at prøve at flygte,” siger han. ”Vi har vagter udenfor, og der er brædder for vinduet. Okay?”\nJeg siger ikke noget, men efter lidt tid tolker han min tavshed som svar.\n”Få noget søvn,” siger han, inden han går ud ad døren igen, og jeg kan høre hvordan han drejer nøglen mange gange i låsen. Hvad skal de så med en vagt udenfor? Som om jeg nogensinde kommer ud ad den dør.\nJeg er ikke sulten, og jeg er egentlig heller ikke søvnig, men alligevel lægger jeg mig på briksen ved siden af mig. Det virker som en befriende tanke at få lov at synke ned i drømmeverdenen, hvor tankerne om Marco ikke kan nå mig. Det er som om, hans kolde blik stirrer på mig fra overalt omkring mig. Selv med lukkede øjne er de det eneste, jeg ser.\nHvordan kunne han gøre det imod mig?\nDet må være lykkedes mig at falde i søvn, for jeg vågner noget tid efter, da der lyder puslen ved døren. Jeg kan høre nøglen blive drejet, og lidt efter bliver jeg blændet af skæret fra en lygte, der titter ind ad dørsprækken. Jeg må holde en hånd op for øjnene og kan først kigge op igen, da døren er blevet lukket og nogen er kommet ind i rummet.\nDet er Marco.\nHan sætter lygten på bordet og dernæst kaster han sig nærmest hen på sengen ved siden af mig. Han slår armene omkring mig, og knuger mig ind til sin krop. Mit søvnige hoved kan slet ikke følge med.\n”Er du okay?” hvisker han. ”Åh Lærke, jeg er så ked af det.”\nHan knuger mig endnu tættere ind til sig og begynder at vugge mig langsomt fra side til side. Hans åndedræt er hæst, næsten som om han græder, og hans hænder holder om mig, som om han er bange for, jeg skal stikke af fra ham. Det begynder så småt at gå op for mig, at han virkelig er her.\nMarco slipper mig igen og holder mig ud foran sig, så han kan se mit ansigt.\n”Har de gjort dig noget?” spørger han, og hans øjne har et frygteligt skær af fortvivlelse, mens han kigger op og ned ad mig for at finde tegn på sår eller skrammer.\nJeg ryster på hovedet, da jeg ikke kan få min stemme til at virke. Det synes så uvirkeligt, at han sidder der lige over for mig. Mit søvnige hoved har en fornemmelse af stadig at drømme – en vidunderlig drøm hvor Marco er kommet tilbage til mig.\nJeg kigger ind i de mørke øjne, der ser så bekymret på mig. Den sædvanlige tryllebundne fornemmelse vender tilbage. Ingen ville kunne kigge sådan på mig, hvis jeg ikke betød noget for dem.\n”Dine øjne…” hvisker jeg. ”De var så kolde.”\nHan kigger ned, mens han langsomt ryster på hovedet. Ikke af mig, men snarere af sig selv.\n”Jeg er så ked af det,” siger han. ”Det er jeg virkelig, Lærke.” Hans øjne finder mine igen. ”Jeg lover dig, at jeg ikke vidste noget om det her. Ikke før her til aften. Jeg prøvede at protestere, men Luis har haft det i hovedet så længe, og det virkede mistænkeligt, at jeg blev ved med at prøve at stoppe det. Jeg var nødt til at spille med på den.”\nJeg nikker og bliver helt forfærdet, da jeg ser, hvor ødelagt han er. Han ligner virkelig en, der kunne finde på at græde hvert øjeblik, det skulle være.\n”Hvad skal jeg her?” spørger jeg. ”Hvad skal der ske?”\nMarco trækker vejret dybt.\n”De vil bruge dig som bestikkelse,” siger han. ”Luis ved, at Malte vil gøre alt for at få dig tilbage, så han vil bruge dig til at stoppe kampen om bådehuset. Lige nu venter de på, at De Hvide Roser kommer herned, så Malte kan se, at du virkelig er her. Dernæst vil Luis starte forhandlingerne om, hvordan han kan få dig tilbage.”\nJeg ryster på hovedet. Det virker så latterligt. En åndssvag drengeleg, der er gået over stregen, så man nu begynder at kidnappe folk for at vinde. Det virker mest af alt som en dårlig actionfilm, som jeg på en eller anden måde er blevet birolle i.\n”Jeg lover dig, at jeg ikke lader dem gøre dig noget,” siger Marco, og han tager fat i mine hænder og knuger dem mellem sine egne. ”Jeg bliver hos dig hele tiden. Det er min tur til at holde de næste par timer, og forhåbentlig når Malte frem inden længe. Men jeg…”\nPludselig ser han væk, og jeg aner et glimt af tårer i hans ene øjenkrog. Som et slag mellem ribbenene, mærker jeg skrækken fare sammen indeni mig. Store, stærke Marco, der altid har styr på tingene. Hvis han græder, er der virkelig noget at være bange for.\nHan ser på mig igen, og han øjne er så dybe, at jeg er bange for jeg skal falde ind igennem dem.\n”Jeg forstår godt, hvis du ikke vil se mig mere,” siger han så. ”Jeg har aldrig haft nogen idé om, at det ville blive så farligt, som det er blevet. Hvis jeg havde det, ville jeg aldrig have gjort det imod dig. Hvis Luis finder ud af noget om dig, så ved jeg ikke, hvad han kunne finde på at gøre ved dig, og jeg kan ikke leve med at være grunden til, der er sket dig noget. Jeg forstår godt, hvis du vil slutte det her. Det er nok det smarteste at gøre…”\nJeg skal til at protestere højlydt, men i det samme lyder der skridt ude på gangen. Marco springer op fra sengen, netop som døren går op. På et øjeblik har hans ansigt ændret sig fra dyb fortvivlelse til en stenhård maske, der intet afslører. Hans øjne er atter blevet kolde, og hans krop afslører intet om, at han netop har siddet og holdt om mig. Han er atter blevet en Rød Rose.\nDet er Luis, der er kommet ind sammen med to andre medlemmer af banden. Et øjeblik ser han ud til at undre sig over, hvor tæt Marco står på sengen, men han kommenterer det ikke. I stedet ser han på sin bror med en afventende mine.\n”Hun ved ikke noget,” siger Marco med rapporterende stemme, mens han indtager en stilling, der mest af alt minder mig om en soldat i geled.\nLuis nikker svagt, mens han ser på mig. Han har det samme kolde blik som Marco, men det virker så langt mere ondt og hårdt, når det kommer fra hans markerede ansigt.\n”Malte er på vej,” siger han så, og hans øjne glider over på Marco igen. ”Få hende udenfor.”


Ledige stillinger inden for Tilsyn og sagsbehandling - www.tljob.dk\n11 job matchende din søgning på: Tilsyn og sagsbehandling\nSenior byggesagsbehandler søges til Brøndby Kommune Vil du være med til at styre realiseringen af ét af Vestegnens største byudviklingsprojekter? Vi søger en senior byggesagsbehandler med omfattende erfaring med større byggesager til Brøndby Kommune...\nVi søger en kollega der kan agere både tovholder, udvikler, bygherre og procesleder for bibliotekerne i eksisterende og kommende byggeprocesser. Aarhus Kommunes Biblioteker består af 19 biblioteker spredt ud over Aarhus Kommune. Vi arbejder hele tid...\nGENOPSLAG I Gentofte Kommune har vi besluttet, at der i fremtidens byggesagsbehandling ikke opbygges bunker med byggesager. Vi udvider derfor medarbejderstaben, og søger en ny kollega i en nyoprettet stilling. Skal du fungere i stillingen, er det vi...\nJylland (6) Sjælland & øer (5)


Aubergine Kostume - kun kr. 289.00\nForside / Home & Garden / Plants / Aubergine Kostume\nVarenummer (SKU): 16210 Kategorier: Home & Garden, Plants\nAubergine Kostume er den perfekte gaveidé\nAubergine Kostume er ofte den populære og foretrukne værtsgave. Home & Garden > Plants kategorien er også populær, når der skal gives gaver. CoolStuff.dk er kendt som shoppen med de fede gadgets. Varen kommer med en returret på hele 90, ja du læste rigtige, halvfems dage. Når gaven til fødselsdagen skal findes, kan hjælpen købes for ussel mammon i form af Aubergine Kostume, gaven vil sprede glæde og smil i selskabet. For at skære det ud i pap: denne gadget kan sagtens gives som dåbsgave. Der er ikke noget sjovt ved gadgets, vil kedelige mennesker sige, og det giver en lille chance for, at der er nogle, der er bange for at give gadgets væk i gave. Det er dog en skrøne, og det skal ikke afholde dig i din søgen efter den perfekte gave, da mange gavemodtagere mener at gadgets er fremragende gaver.\nAubergine Kostume med 90 dages returret\nAubergine Kostume findes stadig i Top-10 eller tæt på i kategorien Home & Garden > Plants. Du får oven i købet hele 90 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge din vare. Langt de fleste i Norden køber deres Aubergine Kostume hos onlineshoppen CoolStuff.dk, som ikke bare er en døgnflue, men har bevist sit eksistensgrundlag gennem lang tid. I det store udvalg af varer kan du shoppe løs efter lækre varer, som jo fx kan være den vare du kigger på lige nu. Køber du varer online er varerne billigere- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.


Apostlenes G. 11:9 Men en Røst svarede anden Gang fra Himmelen: Hvad Gud har renset, holde du ikke for vanhelligt!\nBibel > Apostlenes G. > Kapitel 11 > Vers 9\n◄ Apostlenes G. 11:9 ►\nApostlenes G. 10:28,34,35\nOg han sagde til dem: »I vide, hvor utilbørligt det er for en jødisk Mand at omgaas med eller komne til nogen, som er af et fremmede Folk; men mig har Gud vist, at jeg ikke skulde kalde noget Menneske vanhelligt eller urent.…\nApostlenes G. 11:9 Interlinear • Apostlenes G. 11:9 Flersprogede • Hechos 11:9 Spansk • Actes 11:9 Franske • Apostelgeschichte 11:9 Tysk • Apostlenes G. 11:9 Kinesisk • Acts 11:9 Engelsk • Bible Apps • Bible Hub\n…8Men jeg sagde: Ingenlunde, Herre! thi aldrig kom noget vanhelligt eller urent i min Mund. 9Men en Røst svarede anden Gang fra Himmelen: Hvad Gud har renset, holde du ikke for vanhelligt! 10Og dette skete tre Gange; saa blev det igen alt sammen draget op til Himmelen.…


måder at få abs hurtigt uden at udføre en enkelt kerneøvelse det sunde - Dyrke Motion, Oktober 2020\n7 måder at få abs hurtigt uden at udføre en enkelt kerneøvelse\nDen mave, du altid har ønsket, er der - afslør den en gang for alle med disse eksperttips til din livsstil, fitness og diæt.\nDen gode nyhed / dårlige nyheder om abs\nAlle - ja, alle - har stor abs. Den dårlige nyhed? ”Selvom alle mennesker har smukke‘ six-packs ’, er de ofte skjult under et lag fedt,” siger Cedric X. Bryant, ph.d., chef for videnskabsmand ved American Council on Exercise (ACE) i San Diego, Californien. Heldigvis kan du afsløre disse seks pakker uden timers sit-ups eller crunches.\nI følge Bryant og andre øvelser, som vi talte med, er den bedste måde at sænke kropsfedt og få en flad defineret mavemuskler ved at følge en sund spiseplan, prioritere hvile og bedring og finpasse dine træninger for at få bedre resultater. Find ud af, hvordan undervisere hjælper deres klienter med at foretage disse ændringer, så de kan se resultater før og senere. (Mens du har trimmet på forkant med dit sind, skal du tjekke disse 13 hurtige vægttabstips, som ernæringsprofæer sværger ved.)\nAbs fremstilles i køkkenet - næsten hver træner, vi talte med, sagde, at en smart diæt er nøglen til succes. En nem måde at forbedre din kost er at følge Revenge Body-skaberen Lacey Stone's go-to-formel: ”Jeg beder mine klienter om at drikke masser af vand og spise fire måltider om dagen,” siger den berømte ACE-CPT Los Angeles-berømte træner. ”Hvert måltid skal indeholde en palme-størrelse servering af et magert protein som fisk, 1/4 kop komplekse kulhydrater som quinoa eller brun ris, fire spiseskefulde sunde fedtstoffer og så mange ikke-stivelsesholdige grøntsager, som de vil.”\nHvis det at holde sig til en nøjagtig formel virker overvældende, foreslår Bryant først at skære måltider med 20 til 25 procent. (Disse 9 geniale delkontroltricks til hurtigt vægttab kan hjælpe.) Når du er blevet vant til at spise mindre, så prøv at skifte til Stone's tilgang til en afbalanceret diæt.\nGør din cardio mere udfordrende\nHvis du allerede regelmæssigt laver cardio, er det fantastisk; det betyder, at du er foran spillet, når det gælder forbedring af dit hjerte-kar-sundhed. Men når det kommer til fedttab, kan nogle cardio hjælpe dig med at komme dit hurtigere. Trænere anbefaler HIIT - højintensitetsintervaltræning - en type kardiovaskulær træning, der skifter mellem intense aktivitetsudbrud efterfulgt af en periode med aktiv bedring som gåture eller let jogging. Undersøgelser antyder, at denne træningstype kan reducere taljemængde og abdominal fedt, inklusive visceralt fedt, der er opbevaret omkring organerne og er forbundet med sundhedsmæssige komplikationer, siger Rick Richey, National Academy of Sports Medicine (NASM) certificeret personlig træner og ejer af Independent Training Spot i New York City.\nHar du aldrig gjort HIIT før? Richey anbefaler at starte med et forhold mellem arbejde og hvile på 1: 4. ”Gå ud i 20 sekunder, og gå derefter i en aktiv gendannelse i 80 sekunder. Gør dette syv gange for en supereffektiv træning på 12 minutter. ”\nHvad angår hyppighed, foreslår Stone at udføre HIIT-træning tre eller fire gange om ugen, enten på en spincykel eller på løbebånd. Hvis cykling eller løb er hård på dine led, foreslår Ajia Cherry, ACE-certificeret personlig træner, i stedet for en elliptisk. ”Dette gør det muligt for mine klienter at høste fordelene uden indflydelse,” siger den Rochester, New York-baserede træner. (Hater at lave cardio? Gå ikke glip af disse fem energiserende træningsplaylister for at gøre træningen mindre elendig.)\nHIIT er dog ikke for alle. Aerob træning med moderat intensitet kan give dig mange af de samme fordele uden risikoen for ortopædisk skade, det udgør for stillesiddende eller overvægtige personer. Tal med din læge, inden du går i gang med et HIIT-program.\nGør dit liv mindre praktisk\nDen Austin-baserede tidligere personlige træner og boutique-fitnessstudioejer Carla Birnberg har en anden tilgang til motion - en, der ikke involverer sprintning på et løbebånd eller cykel, og hun siger, at hun var 48 år gammel, har aldrig været montør - eller havde fladere abs. Hendes valg af cardio: gå. ”Dette er noget, jeg gør hver dag,” siger hun. ”Selv om min tidsplan er meget travl, får jeg tid til at komme mindst 10.000 trin ved blot at gøre mit liv mindre praktisk. Jeg tager trappen, parkerer langt væk fra indgange og går tempo under konferencesamtaler. Hver lille smule samler sig op. ”I dage, hvor det ikke er muligt at proppe i 10.000 daglige trin, har denne kortere rutine fået dig dækket. Og du kan arbejde op til de gyldne 10.000 ved at prøve at øge dit trinantal med 2.000 hver dag.\nUndgå falske fødevarer\nDer er så mange diæter i disse dage - Paleo, veganer, glutenfri - at det kan være vanskeligt at dechiffrere, hvilken tilgang der er bedst til dine mål. Men Birnberg siger, at en bestemt diæt ikke er nødvendig. Da hun arbejdede med klienter, sagde hun dem til blot at holde sig væk fra falske, kemikaliebelastede billetpriser og spise mere nærende hele fødevarer. ”Jeg kommer ikke bag nogen specifik tilgang til at spise,” siger hun. ”Jeg tror, vi er nødt til at finde, hvad der fungerer for os, og jeg holder personligt med fødevarer, som min bedstemor ville have anerkendt.”\n(Psst! Gå ikke glip af disse andre ti sygehemmeligheder om forarbejdede fødevarer.)\nStop med at gøre crunches\n”Der er ikke noget bevis på, at det at gøre ab-øvelser som crunches eller planker faktisk hjælper med at miste mavefedt,” siger Richey. Kelvin Gary, NASM-CPT, ejer af Body Space Fitness i New York City, understreger den samme meddelelse og siger, at du kan se resultater hurtigere ved at lave sammensatte bevægelser i stedet.\n”Når en klient kommer til mig, der spørger, hvordan man får abs hurtigt, tilføjer vi en masse bevægelser, der involverer både overkrop og underkrop på samme tid. De laver måske squats kombineret med luftpresser eller lunger parret med for eksempel en række, ”siger han. Disse øvelser hæver hjerterytmen, hvilket øger kaloriforbrænding, hvilket hjælper dig med at se hurtigere resultater. (Hater at ramme gymnastiksalen? Denne lille ændring kan gøre træningspladserne sjovere.)\nAfsæt mere tid til søvn\nHvis du ofrer søvn for at klemme ind i træning tidligt om morgenen, gør du måske din krop mere skade end gavn, siger Jay Cardiello, en National Strength and Conditioning Association (NSCA) certificeret personlig træner, der har arbejdet med stjerner som Sofia Vergara og Jennifer Lopez. ”Skimping på søvn kan få kroppens niveauer af leptin til at falde. Leptin er det hormon, der fortæller din hjerne, at du er fuld. Så når du ikke har nok af det, sender det en besked til hjernen om, at der er en mangel på mad og øger din appetit, ”forklarer han. ”Gør din talje en fordel og prioriter søvn. Syv eller otte timer om natten er ideel. ”Prøv nogle af disse syv eteriske olier til en god nats søvn (og tre for at undgå).\nForetag nogle hårde valg\nDet betyder ikke noget, om du laver kerneøvelser hele dagen, hvis du hengiver dig med brød, dessert og vin på dine 'snyder dage', siger Cherry. ”Du fortsætter med at opbevare mavefedt. Vælg en og nyd den virkelig. Dette giver dig mulighed for at nyde livet uden at overdrive.\nErnæringsfysiolog Jim White RDN, en ACSM-certificeret personlig træner og ejer af Jim White Fitness & Nutrition Studios, udløber Cherrys strategi, men han tror, du vil se resultaterne endnu hurtigere ved at opgive alkohol. ”Da alkohol giver lidt ernæring og er lige tomme kalorier, forhandler jeg med mine klienter om at reducere deres indtag mindst med halvdelen. Hver portion alkohol, som de eliminerer om ugen, hjælper dem med at skære ca. 150 kalorier. ”\nCedric X. Bryant, ph.d., chef for videnskabsmand, American Council on Exercise, San Diego, Californien.\nLacey Stone, certificeret personlig træner, Los Angeles, Californien.\nRick Richey, certificeret personlig træner og ejer, Independent Training Spot, New York City.\nAjia Cherry, certificeret personlig træner, Rochester, New York.\nCarla Birnberg, tidligere personlig træner og fitnessblogger, Austin, Texas.\nKelvin Gary, certificeret personlig træner og ejer, Body Space Fitness, New York City.\nJay Cardiello, certificeret personlig træner, New York City.\nJim White RDN, ejer, Jim White Fitness & Nutrition Studios, Virginia Beach, Virginia.


Cylinder i gummigranulat til afgrænsning og leg | BOEL\nTerrasoft Cylinder i gummigranulat til balancelege og afgrænsning af uderum\nTerrasoft Cylinder i gummigranulat (genbrugsgummi) har et simpelt og klassisk formsprog som passer godt ind i nutidens bybillede. Dette cylinder-formet lege og grænseelement er perfekt til at opdele eller afgrænse "rummet", samtidig med at de kan bruges til at sidde og lege på. Stil dem fx i grupper og I har et godt mødested for store og små. Mange muligheder for at skabe et unikt udendørs opholdsmiljø / legeområde. Cylinderen er uden dræning.\nInstallation: Cylinderen i gummigranulat kan købes med jordankre eller uden jordankre. Cylinderen med jordanker støbes fast i beton, og cylinderen uden anker placeres på den eksisterende overflade og limes på i henhold til limningsinstruktionerne. Vælg variant samt ønskede farve i rullegardin nedenfor.


Offentliggjort afTrine Jørgensen Redigeret for ca. et år siden\n1 Overskrift her Navn på oplægsholder Navn på KU- enhed For at ændre ”Enhedens navn” og ”Sted og dato”: Klik i menulinjen, vælg ”Indsæt” > ”Sidehoved / Sidefod”. Indføj ”Sted og dato” i feltet for dato og ”Enhedens navn” i Sidefod HSU Alexandersalen 18. maj 2010 Dias 1 Tillidsrepræsentanters arbejdsvilkår på KU Temamøde for ledere og TR-nøglepersoner 18. Maj kl. 13.15-16.00 Tovholder: Berit Sander Konsulent, erhvervspsykolog www.sander.ac\n2 Overskrift her Navn på oplægsholder Navn på KU- enhed For at ændre ”Enhedens navn” og ”Sted og dato”: Klik i menulinjen, vælg ”Indsæt” > ”Sidehoved / Sidefod”. Indføj ”Sted og dato” i feltet for dato og ”Enhedens navn” i Sidefod HSU Alexandersalen 18. maj 2010 Dias 2 Tillidsrepræsentanters arbejdsvilkår på KU Velkomst v. HSU´s formand, rektor Ralf Hemmingsen HSU´s næstformand, forskningstekniker Poul Erik Krogshave Baggrunden for og formålet med dagen? Hvilke ambitioner ligger bag, at vi har denne dag? Hvad skal der, set fra vores stol, gerne komme ud af dagen?\n3 Overskrift her Navn på oplægsholder Navn på KU- enhed For at ændre ”Enhedens navn” og ”Sted og dato”: Klik i menulinjen, vælg ”Indsæt” > ”Sidehoved / Sidefod”. Indføj ”Sted og dato” i feltet for dato og ”Enhedens navn” i Sidefod HSU Alexandersalen 18. maj 2010 Dias 3 Om dagens program v. Berit 1. Rammen sættes: Formålet med dagen v. formand og næstformand 2. TR rollen – fra tre vinkler: Eksperten, TR-repræsentanten, lederen (pause) 3. Debat I smågrupper drøftes i tre trin: Granskning af input Ideer Udveksling i plenum og opsamling af ideer 4. Konklusioner og opsamling v. formand og næstformand\n4 Overskrift her Navn på oplægsholder Navn på KU- enhed For at ændre ”Enhedens navn” og ”Sted og dato”: Klik i menulinjen, vælg ”Indsæt” > ”Sidehoved / Sidefod”. Indføj ”Sted og dato” i feltet for dato og ”Enhedens navn” i Sidefod HSU Alexandersalen 18. maj 2010 Dias 4 TR rollen – fra tre vinkler Præsentation af TR-regler - TR-aftalen i staten v. professor i arbejdsret Jens Kristiansen En TR´s synspunkt på TR´s vilkår på KU v. fælles-TR for laborant-HK Joan Lykkeaa En leders synspunkt på TR´s vilkår på KU v. institutleder Ingolf Thuesen, KUA (pause)\n5 Overskrift her Navn på oplægsholder Navn på KU- enhed For at ændre ”Enhedens navn” og ”Sted og dato”: Klik i menulinjen, vælg ”Indsæt” > ”Sidehoved / Sidefod”. Indføj ”Sted og dato” i feltet for dato og ”Enhedens navn” i Sidefod HSU Alexandersalen 18. maj 2010 Dias 5 DEBATTEN I smågrupper drøftes i tre trin: Granskning af input Hvad har været hovedbudskabet i de oplæg, der har været? Hvad vil vi supplere med – hvad er også væsentligt at få med? 2) Ideer til, hvordan det helst skal fungere i fremtiden og hvordan vi/alle implicerede får det til at ske 3) Udveksling med præsentation af ideer\n6 Overskrift her Navn på oplægsholder Navn på KU- enhed For at ændre ”Enhedens navn” og ”Sted og dato”: Klik i menulinjen, vælg ”Indsæt” > ”Sidehoved / Sidefod”. Indføj ”Sted og dato” i feltet for dato og ”Enhedens navn” i Sidefod HSU Alexandersalen 18. maj 2010 Dias 6 Tillidsrepræsentanters arbejdsvilkår på KU Udfordringer og dilemmaer omkring TR-rollen\n7 Overskrift her Navn på oplægsholder Navn på KU- enhed For at ændre ”Enhedens navn” og ”Sted og dato”: Klik i menulinjen, vælg ”Indsæt” > ”Sidehoved / Sidefod”. Indføj ”Sted og dato” i feltet for dato og ”Enhedens navn” i Sidefod HSU Alexandersalen 18. maj 2010 Dias 7 Hvad er de særlige vilkår ?\n8 Overskrift her Navn på oplægsholder Navn på KU- enhed For at ændre ”Enhedens navn” og ”Sted og dato”: Klik i menulinjen, vælg ”Indsæt” > ”Sidehoved / Sidefod”. Indføj ”Sted og dato” i feltet for dato og ”Enhedens navn” i Sidefod HSU Alexandersalen 18. maj 2010 Dias 8 TR er både kollega og medarbejder forskellige interesser i spil  TR kaldes ud til samtale med medarbejder i krise – samtidig har TR ansvar for et projekt, der har deadline samme dag – hvordan vælger TR? Hvad er vigtigst?  Hvordan tackler kollegerne at TR er væk, og de dermed må løbe hurtigere?  Hvordan tackler lederen TR´s behov for fravær?\n9 Overskrift her Navn på oplægsholder Navn på KU- enhed For at ændre ”Enhedens navn” og ”Sted og dato”: Klik i menulinjen, vælg ”Indsæt” > ”Sidehoved / Sidefod”. Indføj ”Sted og dato” i feltet for dato og ”Enhedens navn” i Sidefod HSU Alexandersalen 18. maj 2010 Dias 9 TR skal have den fornødne tid – men hvad vil det sige ?  TR-opgaverne er mange – hvor meget skal der være tid til?  Når den ”fornødne tid” ikke kan sættes på formel, hvordan får man så en gnidningsfri aftale lokalt om, hvor meget tid der er rimeligt?\n10 Overskrift her Navn på oplægsholder Navn på KU- enhed For at ændre ”Enhedens navn” og ”Sted og dato”: Klik i menulinjen, vælg ”Indsæt” > ”Sidehoved / Sidefod”. Indføj ”Sted og dato” i feltet for dato og ”Enhedens navn” i Sidefod HSU Alexandersalen 18. maj 2010 Dias 10 Det er vigtigt, at der er sammenhæng mellem TR´s opgaver og TR´s arbejds-/karriereforløb  Hvordan sikres en faglig udvikling i eget fag, samtidig med, at TR varetager sine opgaver som TR?\n11 Overskrift her Navn på oplægsholder Navn på KU- enhed For at ændre ”Enhedens navn” og ”Sted og dato”: Klik i menulinjen, vælg ”Indsæt” > ”Sidehoved / Sidefod”. Indføj ”Sted og dato” i feltet for dato og ”Enhedens navn” i Sidefod HSU Alexandersalen 18. maj 2010 Dias 11 TR som samarbejdspartner for ledelsen, og samtidig mægler mellem ledelse og medarbejdere Vigtigt med åben dialog mellem TR og leder Dialog og gensidig udveksling af meninger er forudsætning for, at TR’erne fungerer godt Informationspligten gælder begge veje og kan af og til indebære, at TR sættes i en ubehagelig situation, når de får information de gerne ville – men ikke kan – give videre\n12 Overskrift her Navn på oplægsholder Navn på KU- enhed For at ændre ”Enhedens navn” og ”Sted og dato”: Klik i menulinjen, vælg ”Indsæt” > ”Sidehoved / Sidefod”. Indføj ”Sted og dato” i feltet for dato og ”Enhedens navn” i Sidefod HSU Alexandersalen 18. maj 2010 Dias 12 DEBATTEN I smågrupper drøftes i tre trin: Granskning af input Hvad har været hovedbudskabet i de oplæg, der har været? Hvad vil vi supplere med – hvad er også væsentligt at få med? 2) Ideer til, hvordan det helst skal fungere i fremtiden og hvordan vi/alle implicerede får det til at ske 3) Udveksling med præsentation af ideer\n13 Overskrift her Navn på oplægsholder Navn på KU- enhed For at ændre ”Enhedens navn” og ”Sted og dato”: Klik i menulinjen, vælg ”Indsæt” > ”Sidehoved / Sidefod”. Indføj ”Sted og dato” i feltet for dato og ”Enhedens navn” i Sidefod HSU Alexandersalen 18. maj 2010 Dias 13 DEBATTEN I smågrupper drøftes i tre trin: Granskning af input Hvad har været hovedbudskabet i de oplæg, der har været? Hvad vil vi supplere med – hvad er også væsentligt at få med? 2) Ideer til, hvordan det helst skal fungere i fremtiden og hvordan vi/alle implicerede får det til at ske 3) Udveksling med præsentation af ideer\n14 Overskrift her Navn på oplægsholder Navn på KU- enhed For at ændre ”Enhedens navn” og ”Sted og dato”: Klik i menulinjen, vælg ”Indsæt” > ”Sidehoved / Sidefod”. Indføj ”Sted og dato” i feltet for dato og ”Enhedens navn” i Sidefod HSU Alexandersalen 18. maj 2010 Dias 14 DEBATTEN I smågrupper drøftes i tre trin: 1. Granskning af input Hvad har været hovedbudskabet i de oplæg, der har været? Hvad vil vi supplere med – hvad er også væsentligt at få med? 2. Ideer til, hvordan det helst skal fungere i fremtiden og hvordan vi/alle implicerede får det til at ske 3. Udveksling med præsentation af ideer\n15 Overskrift her Navn på oplægsholder Navn på KU- enhed For at ændre ”Enhedens navn” og ”Sted og dato”: Klik i menulinjen, vælg ”Indsæt” > ”Sidehoved / Sidefod”. Indføj ”Sted og dato” i feltet for dato og ”Enhedens navn” i Sidefod HSU Alexandersalen 18. maj 2010 Dias 15 DEBATTEN I smågrupper drøftes i tre trin: 1. Granskning af input Hvad har været hovedbudskabet i de oplæg, der har været? Hvad vil vi supplere med – hvad er også væsentligt at få med? 2. Ideer til, hvordan det helst skal fungere i fremtiden og hvordan vi/alle implicerede får det til at ske 3. Udveksling med præsentation af ideer\n16 Overskrift her Navn på oplægsholder Navn på KU- enhed For at ændre ”Enhedens navn” og ”Sted og dato”: Klik i menulinjen, vælg ”Indsæt” > ”Sidehoved / Sidefod”. Indføj ”Sted og dato” i feltet for dato og ”Enhedens navn” i Sidefod HSU Alexandersalen 18. maj 2010 Dias 16 Konklusioner/opsamling og afslutning ved Berit Sander, Poul Erik Krogshave, Ralf Hemmingsen. Berit: Hvad peger jeres input i retning af? Poul Erik: Hvad vil jeg særligt fremhæve fra i dag? Ralf: Hvad vil jeg særligt fremhæve fra i dag? 16.00Tak for i dag!\n17 Overskrift her Navn på oplægsholder Navn på KU- enhed For at ændre ”Enhedens navn” og ”Sted og dato”: Klik i menulinjen, vælg ”Indsæt” > ”Sidehoved / Sidefod”. Indføj ”Sted og dato” i feltet for dato og ”Enhedens navn” i Sidefod HSU Alexandersalen 18. maj 2010 Dias 17 Tak for i dag !


Det hus Jack (og Melissa) byggede: en dystopisk billedbog – bogoplevelsen\nDet hus Jack (og Melissa) byggede: en dystopisk billedbog\nmaj, 15, 2017 Posted in Gode bøger\nKim Fupz Aakeson og Lilian Brøgger har forfattet en konglomerat af referencer.\n“Det meste ligger øde. Meget er i stykker. Der er en dreng, han hedder Jack. Jack er dygtig med sine hænder. Det sagde alle de voksne dengang man stadig snakkede om den slags”.\nSådan indledes Kim Fupz Aakesons nyeste billedbog “Det hus Jack (og Melissa) byggede”. En dystopisk lille sag, der foregår på en losseplads, hvor børn og hunde synes at være de eneste beboere. Jack får hjælp af Melissa og sammen bygger de et hus sammen. En dag begynder det at regne sådan for alvor, og da er det heldigt, at huset viser sig også at være en båd. Bogen ender således med et gnist af håb, hvor alle børn (med tilhørende dyr) vugger rundt på sidste opslag.\nBogen bygger på en britisk folkevise “This Is the House That Jack Built” fra det 18. århundrede. En folkevise der opbygges på samme måde som “Lagt ude i skolen lå et lille bjerg”. Der er referencer til Noas ark, og den er klassisk Fupz med barnet i rollen, som det eneste kompetente væsen. Sådan – kompetent indhold til målgruppen.\nBogen har et refræn (BANG! RITCH! BANG! RITCH!), som giver en smuk redundans i en sproglig kompleks billedbog, hvor tegnsætning og sætningsopbygning ikke nødvendigvis følger foreskrevne regler og retningslinjer. Det er en del af charmen i denne bog, for verden er netop opløst, og så er det ikke vigtigt med den kommatering. Det er dog bare synd, når der er deciderede fejl i en ellers smuk og gennemarbejdet billedbog. Her forundres jeg endnu en gang: De seneste mange bøger, som jeg har læst fra Fupz’ hånd, er behæftet med ærgerlige fejl. Gentagende ord, stavefejl, manglende kommatering. Og da er min første tanke, at Fupz’ bøger muligvis ikke gennemgår samme redaktionelle krav som andre bøger grundet forfatterens anseelse. Ærgerligt.\nLilian Brøggers streg er som vanen foreskriver naivistisk og endimensional. Det fungerer i bedste Brøggerstil, hvor hun i denne billedbog bruger baggrunden til at understrege stemningen i teksten. På de første sider er baggrunden neutral og hvid. Dette ændrer sig til at være lyserød i de midterste opslag, hvilket afløses af en mørkegrå, for at understrege konfliktoptrapningen, og det afsluttende tekstløst opslag er igen på vej mod en hvid baggrund. Det er en enkel men effektiv måde at understrege tekstsiden. Bogen er dyster i indhold og forløb, men billederne skaber et håb og en positivisme.\nBogen egner sig til brug i indskolingens litteraturundevisning, hvor barnets fokus skal ligge på billedsiden, der, som tidligere anført, understreger bogens stemning. Eleverne kan også gå på opdagelse efter intertekstuelle referencer, hvor Noas ark vil være det oplagte bud. Det er dog en krævende bog – både i sprog og indhold, hvorfor bogen skal bruges i 2. – 3. klasse, hvor barnet har stiftet sine første møder med litteratursamtalen.\nLæs “Det hus som Jack (og Melissa) byggede, hvis du\ner Kim Fupz Aakeson fan\nmangler en bog med mange samtaleemner\nDet er klassisk Fupz med et værksted som scene, behovet for sin næste for at hele og en utrolig masse at samtale med barnet om.\nKim Fupz Aakeson og Lilian Brøgger (ill.), “Det hus Jack (og Melissa) byggede”, Gyldendal 2017, set til kr. 230\nDet hus som Jack (og Melissa) byggede,