Hvordan renser jeg ører på min hund? | Netdyredoktor\nOprensning af ører\nAf veterinærsygeplejerske Alice Nicklas Riis\nHvorfor skal ørerne oprenses?\nDet er naturligt, at der produceres ørevoks hos hunde. Mængden af ørevoks varierer meget fra patient til patient, men for de flestes vedkommende er et "normalt" øre, pænt lyserødt og uden voks, men dog med en fin, tynd og fedtet "film" på overfladen, dvs. på indersiden af øret. En øget produktion af ørevoks hænger ofte sammen med hudsygdomme eller betændelsestilstande i øret.\nØregangen hos hunde forløber i en 90 graders vinkel. Den består af en lodret og en vandret del. Voks og hår kan ofte samle sig som en prop i den vandrette del. En sådan prop laver lokal irritation, og bevirker, at hunden får ondt i ørerne. Hunden forsøger da at klø sig i ørerne, eller slår med hovedet, hvilket forværrer tilstanden.\nMan vælger derfor indimellem at oprense ørerne, således at hele øregangen er fri.\nHvordan renser jeg ører på min hund?\nOprensning af ørerne hører med til den almindelige pasning og soignering af hunden, og øger dens velvære. Du kan med lidt forsigtighed sagtens selv rense din hunds ører:\nSom ejer skal du være meget opmærksom på at bruge en skånsom ørerens, hvilket i de fleste tilfælde vil sige en ørerens, som ikke er spritholdig.\nØrerne renses ved at fugte et stykke vat med ørerens, og forsigtigt tørre det overskydende voks og snavs i øresneglen væk. Skånsomme ørerenseprodukter kan købes hos din dyrlæge.\nBrug aldrig vatpinde, hverken de almindelige eller babyvatpinde! De kan knække, og du risikerer at presse en ørevoks prop længere ned i øregangen. I værste fald kan du komme til at sprænge hundens trommehinde.\nI nogle tilfælde kan der være betændelse i øregangen, og så er det ikke tilstrækkeligt at rense øret udefra. I et sådant tilfælde må man en tur til dyrlægen, hvor hunden bedøves og øret oprenses/skylles under narkose. Dyrlægen har instrumenter, hvormed man kan se ned i den vandrette øregang, hvilket ikke er muligt med det blotte øje. Er der betændelse, er det nemlig vigtigt at HELE øret bliver renset op, da effekten af øredråberne ellers forringes.\nForsømte ører kan medføre mellemørebetændelse eller blodøre. Blodøre kan bl.a. opstå ved, at hunden slår med hovedet.\nHår i øregangen skal plukkes væk, således at øregangen er fri, og der kan komme luft til øret. Hos mange hunderacer,som eksempelvis terriers og puddelhunde, vokser der naturligt mange hår ved selve øreindgangen. Det er en god idé jævnligt også at plukke disse hår for derved at forebygge problemer.\nHvor ofte skal ørerne efterses?\nHunde, som lider af hudlidelser og f.eks. allergi, skal have ørerne efterset hyppigere end andre. Som nævnt ovenfor har nogle hunde, f.eks. pudler, mange hår i øregangene, som kan bevirke, at øregangene lukker helt til. Disse ører skal plukkes for hår og renses, jævnligt.\nNogle hunde har imidlertid kun lidt ørevoks, og skal sjældent have renset ører.\nGenerelt kan man sige at ørerne skal efterses, når hunden begynder at have symptomer på irritation.\nDu vil have råd og vejledning i valg af ørerens\nDu vil have råd og vejledning i ørerenseteknik\nDin hund er begyndt at ryste på hovedet\nDin hund kløer mere i ørerne, end den plejer\nØrerne lugter "surt"\nDer kommer betændelse ud af ørerne\nMellemøret er det hulrum, der ligger lige på den anden side af trommehinden. Det er her, de tre små øreknogler hammeren, ambolten og stigbøjlen befinder sig. Fra mellemøret fører en lille kanal (det E…\nBlodøre er en ansamling af blod eller blodholdig væske i selve øreflappen (den yderste del af øret). Øreflappen består inderst af to tynde bruskplader, der afstiver øret. Væskeansamlingen befinder si…\nMedfødte misdannelser hos hunde\nMR scanning af husdyr\nMuldvarpesakse - pas på dem\nNytår – lydtræning og feromoner\nNytår - nedtælling og forberedelse\nNytår - tips før, under og efter nytårsaften\nNytår - træning og medicinsk behandling\nOvervægt - hvornår?


Rimba Penisring med Analkugle - sendes med Diskret Levering\nHjem / Butik / Mærker / Rimba Penisring Med Analkugle-Small\nRimba Penisring Med Analkugle-Small\nVarenummer (SKU): 14755 Kategorier: Cock & Ball Sexlegetøj, Mærker, Rimba\nRimba Penisring med Analkugle produktfakta\nHurtig levering: bestiller du Rimba Penisring med Analkugle inden kl. 17 på en hverdag sendes den samme dag, og leveres dermed dagen efter\nYderligere beskrivelse og flere billeder af Rimba Penisring med Analkugle her:\nDer er i alle byer folk, der har taget sexlegetøj til sig, og det gælder også her i Danmark. Når man gerne vil prøve noget nyt og samtidig være tryg, der giver en rum til at kunne være sig selv og soveværelset er ofte det mest brugte sted. Uanset hvilket sexlegetøj man vælger, er det godt bud varer fra Rimba og et godt bud derfra er Rimba Penisring med Analkugle. Du kan trygt købe dit sexlegetøj online i en shop, din pakke bliver selvfølgeligt pakket ind neutralt, så der er ikke nogen, der vil gætte på, at det er frække sager, der er i din pakke.\nRimba Penisring med Analkugle med 365 dages returret\nRimba Penisring med Analkugle findes stadig i Top-10 eller tæt på i den godt sælgende kategori Fetish,Mærker,Fetish Sexlegetøj,Cock & Ball Sexlegetøj,Rimba,Anal Sexlegetøj. Du bliver ved købet også tildelt hele 365 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af Rimba Penisring med Analkugle. Mange er udmærket klar over, at man køber din Rimba Penisring med Analkugle i webshoppen Sinful.dk, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg er der helt sikkert noget for dig, deriblandt også Rimba Penisring med Analkugle. Når du handler online sparer du penge- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nRimba Penisring med Analkugle og de online fordele\nNår du lader dig friste, og får købt nogle produkter online, er der bedre fordele, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Du skal kunne returnere dine varer i 14 dage. efter dit online køb, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. Derudover har du et meget større udvalg, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Og du kan faktisk sammenligne priser så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at varens pris er forskellige fra skiltet og til kasseapparatet, så du skal stå i kø bagefter for at få den rigtige pris. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik – det er slut nu, når du handler online der er ingen kø online – det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\nMange leder efter den billigste Rimba Penisring med Analkugle på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: billigste Rimba Penisring med Analkugle\nKøb Rimba Penisring med Analkugle i dag med 30 dages returret for kun kr. 549.00, så sendes den direkte hjem til dig i diskret indpakning.\nVær den første til at anmelde “Rimba Penisring Med Analkugle-Small” Annuller svar


Lystfiskerhuse nær gode fiskemuligheder\nDu er her: Home > Concept > Lystfiskehuse\nVores Lystfiskerhuse kan du kende på det blå symbol med fisken. Er der et plustegn i symbolet, betyder det, at det er vores Lystfiskerhuse PLUS, som er udstyret med ekstra ting i forhold til standard Lystfiskerhusene.\n"Lystfiskerhus" er vores standard huse, som er et perfekt udgangspunkt til fisketurene ved havet, søer, floder eller åer. Hvordan husene er udstyret, er forskelligt fra land til land.\n"Lystfiskerhus PLUS Kyst" Ligger rimeligt tæt på kysten oger udstyret med ekstra ting i forhold til det almindelige Lystfiskerhus og byder dermed på de mest ideelle forhold for lystfiskeren.\n"Lystfiskerhus PLUS Indland" ligger rimeligt tæt på fiskevand, som sø, flod og å og er udstyret med ekstra ting i forhold til det almindelige Lystfiskerhus og byder dermed på de mest ideelle forhold for lystfiskeren.\nDet anførte udstyr i beskrivelserne kan i enkelte tilfælde afvige. Det er det, der står i de enkelte husbeskrivelser, der gælder.\nVi anbefaler at du på forhånd undersøger om der er indskrænkninger ved blandt andet fiskelicens og rådighed af båd.\n(Lystfiskerhuse der ligger indlands ved sø, å eller lignende kan afvige fra ovenstående.)\nHar renseplads til at rense fisk og fiskeudstyret\nHar opbevaringsmuligheder af fiskeudstyret\n(overdækket terrasse med kroge, ekstra rum eller lign.)\nLigger max. 500 meter fra vandet\nHar generelt renseplads til at rense fisk og fiskeudstyret\nSom regel kan båd lejes eller er inklusiv. Dette er beskrevet i husbeskrivelsen**\n(** Når der er angivet båd i husbeskrivelsen, kan de generelt bruges i perioden maj-september.)\nLigger max. 500 meter fra godt fiskevand\nHar en plads til rensning af fisk og fiskeudstyret\nLigger max. 5 km fra godt fiskevand\nHar renseplads til at rense fisk\nHuse ved søer har generelt en båd**\n(** Når der er angivet båd i husbeskrivelsen, er den enten med i huslejeprisen eller skal lejes separat evt. ved en bådudlejning i nærheden.)\nLigger max. 500 meter fra vand\nEn båd er ofte med i huslejeprisen. Det kan dog forekomme at den skal lejes separat.\nLigger generelt nær godt fiskevand (I samme dal / max. 5 km)\nDer kan købes fiskelicens i området


Mødedato: 9. maj 2017\nMødested: Hedensted Spildevand, Ørumvej 48, 8721 Daugård\n70. Pleje af fredede arealer ved Daugård StrandKlik her for at folde ud og læse mere om Pleje af fredede arealer ved Daugård Strand\nSagsnr.: 01.05.11-P20-2-16 Sagsbehandler: Lene Kofoed\nUdvalget for Teknik skal tage stilling til:\nom plejen af det lejede areal, ejet af Naturstyrelsen, område 1, lever op til fredningens bestemmelser\nhåndhævelse af fredningens bestemmelser i forhold til plantet egehegn, område 2\nHedensted Kommunes fremtidige varetagelse af fredningens bestemmelser på de privatejede arealer, område 3\nDet årlige løbende vedligehold af areal 1 og areal 2 samt ekstraordinære tiltag på Hedensted Kommunes parkeringsareal og opholdsareal areal 1 er en del af driftsbudgettet for Infrastruktur & Transport.\nEventuel pleje af fredede arealer på privatejede arealer (henvendelse 3) er ikke budgetsat, men hører under Natur og Miljø.\nHedensted Kommune har i januar 2017 modtaget 3 henvendelser vedrørende pleje af fredede arealer inden for fredningen kystarealer ved Daugård Strand, jf. Overfredningsnævnets kendelse af 13. marts 1967.\nUdvalget for Teknik blev orienteret om de tre henvendelser den 31. januar 2017, hvor der blev besluttet, at genoptage sagen til drøftelse på et af de kommende udvalgsmøder i foråret 2017 efter en besigtigelse af området.\nHele Daugård fredningen er 370 ha, fordelt på ca. 46 lodsejere. Tre lodsejere boende nord for Strandvejen har henvendt sig specifikt om manglende overholdelse af fredningsbestemmelserne på arealer beliggende syd for Strandvejen ved Daugård Strand. I fredningsbestemmelserne er beskrevet, at de fredede arealer skal bevares i deres nuværende tilstand og at mindre træbeplantninger, som også vurderes at være selvsåede træer og buske, ikke må sløre landskabets form eller forringe udsigtsforholdene. Hedensted Kommune er tilsynsmyndighed på private fredede arealer og egne fredede arealer. På statsejede arealer foretager Naturstyrelsen tilsynet. Hvis pleje er nødvendig, skal kommunen igangsætte pleje på egne arealer, mens pleje på private arealer forudsætter en godkendt plejeplan.\nSe kortbilag for beliggenhed.\nMedarbejdere fra administrationen deltager i behandlingen af dette punkt.\nHenvendelse fra Keld Rasmussen, Strandvejen 41, Daugård.\nKeld Rasmussen skriver, at som arealet henligger nu, lever det hverken op til den indgåede aftale eller til fredningsbestemmelserne i øvrigt.\nArealet er oprindelig en frugtplantage fra 1967, men hvor der ikke i mange år erhvervsmæssigt har været høstet.\nHedensted Kommune lejer arealet af Naturstyrelsen og er i lejekontrakten forpligtet til at foretage den nødvendige pleje af arealet i overensstemmelse med fredningens bestemmelser.\nDer har i 2016 været foretaget en ekstraordinær pleje af arealet, og det vurderes nu at leve op til fredningsbestemmelserne. Der skal fremover årligt foretages pleje.\nFor område 1 skal der tages stilling til, om plejen er tilstrækkelig i forhold til fredningsbestemmelserne.\nHenvendelse fra Jens Hansen, Strandvejen 53, Daugård.\nJens Hansen skriver, at udsigtsforholdene over arealerne og fjorden ikke tilgodeses, og når der er blade på træerne, er udsigtsforholdene yderst begrænsede. Han mener ikke, det er i overensstemmelse med fredningen, og det er synd for alle de besøgende, der kommer.\nDe arealer, det drejer sig om er skrænten omkring p-pladsen, arealet omkring bådelauget, vej og vejomgivelser ned til bådelauget, egehegn mod øst, vejsider langs Strandvejen.\nInfrastruktur & Transport tager sig løbende af vedligehold på kommunens arealer.\nEgehegn mod øst er privatejet af Allan Hansen, Strandvejen 32, Daugård og plantet efter at fredningen blev gennemført. Der kan være tale om en potentiel overtrædelse af fredningens bestemmelser.\nFor område 2 skal der tages stilling til om eventuel håndhævelse af fredningens bestemmelser i forhold til plantet egehegn, skal foretages.\nHenvendelse fra Henrik Narud, Strandvejen 39, Daugård.\nHenrik Narud opfordrer Hedensted Kommune til at udøve den myndighedsrolle, kommunen har til at sikre, at de private lodsejere overholder fredningens bestemmelser. Han påpeger, at der er private arealer, som er præget af høje graner i stedet for den oprindelige åbne æbleplantage, som da fredningen blev etableret. Desuden er der sommerhusene på Mælkevejen, som med tiden har fået karakter af villaer og opbygget plankeværk m.m., som lukker for udsynet fra skrænterne.\nDe generelle bestemmelser for fredede områder er, at kommunen efter en godkendt plejeplan, kan varetage plejen på de private arealer. Kommunen må ikke pålægge lodsejerne udgifter til plejen. Hvis de private lodsejere ikke er enige med kommunen i plejeplanens indhold, skal Fredningsnævnet overtage sagen. Der foreligger ikke en sådan godkendt plejeplan i Hedensted Kommune.\nSommerhusene på Mælkevejen er ikke omfattet af selve fredningen. Granerne står på Evald Burgårds ejendom, Strandvejen 16, Daugård.\nFor område 3 skal der tages stilling til om Hedensted Kommunes fremtidige varetagelse af fredningens bestemmelser på de private arealer.\nSvar til de 3 borgere som har henvendt sig.\nBekendtgørelse nr. 924 af 27. juni 2016 om pleje af fredede arealer og tilsyn jf. §§ 1, 2 og 3.\nat udvalget drøfter, om plejen af det lejede, ejet af Naturstyrelsen, område 1, lever op til fredningens bestemmelser\nat udvalget drøfter håndhævelse af fredningens bestemmelser i forhold til plantet egehegn, område 2\nat udvalget drøfter Hedensted Kommunes fremtidige varetagelse af fredningens bestemmelser på de privatejede arealer, område 3\nDer foretages en nedklipning af bevoksning på det kommunale og statslige areal og under hensyntagen til årstid og vejrlig. Der indledes en dialog med klagerne og lodsejerne om beskæring af bevoksningen under hensyntagen til fredningsbestemmelserne.\nBILAGPlejeplan for areal ved Daugård Strand\nBILAGHEDENSTED KOMMUNE pleje matr. 14n.docx\nBILAG20170119 HK teknik og Miljø - fredningen.pdf\nBILAGNaturpleje ved Daugård Strand\nBILAGKortbilag Daugård Strand fredningen (skraveret) - 3 henvendelser\n71. Landzonesag på Kollen 17, Nr. Aldum, 8722 HedenstedKlik her for at folde ud og læse mere om Landzonesag på Kollen 17, Nr. Aldum, 8722 Hedensted\nSagsnr.: 01.03.03-P19-105-16 Sagsbehandler: Merete Garic\nUdvalget for Teknik bedes tage stilling til ansøgning om landzonetilladelse til 447 m² spejderhytte på adressen Kollen 17, Nr. Aldum, 8721 Hedensted.\nI oktober 2016 er der ansøgt om tilladelse til opførelse af en 447 m² stor spejderhytte som erstatning for eksisterende spejderhytte på ejendommen matr. nr. 6C Nr. Aldum Kolle, Urlev beliggende Kollen 17, Nr. Aldum, 8721 Hedensted (Bilag 1).\nDe 447 m2 fordeles på 275 m2 i stueetagen og 172 m2 på 1. sal (Bilag 3). Bygningen ønskes 8,80 m høj. Facade og tag opføres i tækkespån med ensartet udtryk. Hytten placeres vest for den eksisterende spejderhytte, som vil blive nedrevet umiddelbart efter den nye hytte er opført. Den eksisterende spejderhytte er bygget i 1920 og har et samlet areal på 263 m² jf. BBR. Ejendommen er beliggende i landzone (Bilag 2).\nSagen har været i nabohøring i perioden fra 19. december 2016 til 2. januar 2017, og i høringsperioden har kommunen modtaget 5 bemærkninger til sagen (Bilag 2 og 4).\nDe indkomne bemærkninger har været sendt til ansøger i partshøring jf. forvaltningslovens § 19 (Bilag 5 og 6).\nAdministrationen vurderer, at der kan meddeles tilladelse til en ny spejderhytte som erstatning for eksisterende, idet bygninger til organiseret friluftsliv er hjemmehørende i landzone. Administrationen anbefaler dialog mellem parterne for fremtidige ønsket brug af spejderhytten forud for en eventuel landzonetilladelse. Der kan meddeles tilladelse til en spejderhytte til brug for spejdere og andre, tilsvarende natur- og friluftsorganisationer og af institutioner såsom lejrskoler og skovbørnehaver med samme behov for at være i sådanne omgivelser og udføre tilsvarende aktiviteter. For at tilgodese nabobemærkningerne kan der eventuelt stilles vilkår i landzonetilladelsen for anvendelsesformål, så hytten fremadrettet ikke fungerer som forsamlingshus, men som spejderhytte.\nEndvidere kan Hedensted Kommune være behjælpelig med et henvisningsskilt fra vejen Markdalen til Kollen, så primær trafik til og fra spejderhytten ikke vil køre forbi naboejendommene.\nLov om planlægning, LBK nr. 1529 af 23. november 2015, kap. 7, § 35\nat der indledes dialog med ansøger og naboer\nIndstilling godkendes. Sagen genoptages herefter.\nBILAGBilag 4 - Samlede bemærkninger fra nabohøring\nBILAGBilag 5 - Partshøring\nBILAGBilag 6 - Situationsplan\n72. Indsatsplan for bekæmpelse af Kæmpe-BjørnekloKlik her for at folde ud og læse mere om Indsatsplan for bekæmpelse af Kæmpe-Bjørneklo\nSagsnr.: 01.05.12-G01-1-14 Sagsbehandler: Lene Kofoed\nUdvalget for Teknik skal tage stilling til, om "udkast til indsatsplan for bekæmpelse af Kæmpe-Bjørneklo" skal sendes i 8 ugers høring.\nSiden 2004 har det været muligt for kommunerne at vedtage en indsatsplan for bekæmpelse af Kæmpe-Bjørneklo, som gør det muligt for kommunen at gøre private lodsejere ansvarlige for bekæmpelse på egen ejendom. Hedensted Kommune har hidtil bekæmpet Kæmpe-Bjørneklo på private forsøgsarealer.\nNatura 2000 planen for "Skove langs nordsiden af Vejle fjord" indeholder en områdespecifik retningslinie om, at der i planperioden skal sættes særligt fokus på bekæmpelsen af invasive arter, bl.a. Kæmpe Bjørneklo, jf. "Forslag til Natura 2000-handleplan 2016-2021 Skove langs nordsiden af Vejle Fjord".\nUdvalget for Teknik vedtog den 7. marts 2017, at der i Hedensted Kommune skal udarbejdes en indsatsplan for bekæmpelse af Kæmpe-Bjørneklo.\nKæmpe-Bjørneklo er en giftig plante med omfattende spredningsevner og er ikke hjemmehørende i den danske natur. I gennemsnit sættes 20.000 frø pr. plante om året. Det er vigtigt at bekæmpe planten kontinuerligt over en periode på 10-12 år for at få bugt med den frøpulje, der findes i jorden.\nDer findes ikke lovhjemmel til at påbyde private at bekæmpe uden, at man i kommunen har vedtaget en indsatsplan. Derfor er det i dag kun muligt at sikre en fast bekæmpelse på kommunens egne arealer.\nHedensted Kommune har i en årrække foretaget bekæmpelse af Kæmpe-Bjørneklo langs Rohden Å som forsøg for at begrænse spredningen af planten. Denne indsats vil uden en indsatsplan være forgæves. Arealerne er privatejede.\nEnkelte har søgt om tilskud via kommunens tilskudspulje til naturpleje og friluftsliv for at bekæmpe på privat initiativ.\nDer findes på nuværende tidspunkt ikke et samlet overblik over spredningen i kommunen, men en kortlægning af udbredelsen af Kæmpe-Bjørneklo forventes at kunne ske ved en kombination af droneoverflyvning på forskellige tidspunkter af året sammenholdt med gamle registreringsdata fra Vejle Amt og feltovervågning, se kortbilag.\nDer er også mulighed for at melde ind til kommunen, når man observerer Kæmpe-Bjørneklo via APP’en ”Giv et Praj”. Kampagner på hjemmesiden vil kunne fremme borgernes deltagelse i at observere Kæmpe-Bjørneklo og melde ind til kommunen og tage ansvar for, at vi i fællesskab søger at bekæmpe planten.\nStrategien for bekæmpelsesindsatsen foreslås således, at der arbejdes med et helt vandsystem ad gangen for at opnå den mest hensigtsmæssige og holdbare bekæmpelse. Der vil kunne anvendes flere forskellige bekæmpelsesmetoder som afgræsning, slåning, rodstikning og kemisk bekæmpelse.\nRhoden Å, hvor der allerede er lagt mange kræfter og penge i at bekæmpe bjørneklo, foreslås som det første område med hensyn til kontrol af indsats.\nKonkret vil der måske være lodsejere, der vil blive pålagt at fjerne Kæmpe Bjørneklo på deres ejendom. Et sådan påbud vil kunne påklages af lodsejeren.\n8 ugers høring af udkast til Indsatsplan for Kæmpe-Bjørneklo.\n4 ugers klagefrist når endelig Indsatsplan for bekæmpelse af Kæmpe-Bjørneklo er vedtaget.\nAnnoncering sker via Hedensted Kommunes hjemmeside.\nBekendtgørelse om bekæmpelse af Kæmpe-Bjørneklo, BEK nr. 871 af 27. juni 2016, jf. §3.\nat "udkast til indsatsplan for bekæmpelse af Kæmpe-Bjørneklo" sendes i 8 ugers høring.\nGodkendt. Lars Poulsen stemmer imod.\nBILAGUDKAST Indsatsplan for bekæmpelse af Kæmpe-Bjørneklo i Hedensted Kommune\n73. Forslag til tillæg 8 til spildevandsplanen - ledningsanlæg og regnvandsbassin i KorningKlik her for at folde ud og læse mere om Forslag til tillæg 8 til spildevandsplanen - ledningsanlæg og regnvandsbassin i Korning\nSagsnr.: 06.00.05-P16-4-17 Sagsbehandler: Lisbeth Appel Bjergbæk\nUdvalget skal tage stilling til, om forslag til tillæg 8 til spildevandsplanen skal sendes i høring, og miljøscreeningen af tillægget skal offentliggøres.\nByrådet har den 29. marts 2017 besluttet, at kun større spildevandsplanændringer skal principielt behandles.\nByrådet har den 29. marts 2017 vedtaget at bemyndige Udvalget for Teknik til at godkende forslag til spildevandsplanændringer til udsendelse i høring og efterfølgende endelig godkende ændringen.\nByrådet har den 24. februar 2016 vedtaget Spildevandsplan 2015-2020 for Hedensted Kommune, hvoraf det fremgår, at kloaksystemet i Korning planlægges separatkloakeret.\nI forbindelse med en allerede planlagt separering af kloaksystemet i Korning er det nødvendigt at etablere nye ledningsanlæg og udvide et eksisterende regnvandsbassin på private og kommunale matrikler. Dette tillæg sikrer, at såfremt Hedensted Spildevand ikke kan indgå frivillig aftale med lodsejerne om afståelse af jord og/eller rettigheder, kan Hedensted Kommune ekspropriere til fordel for disse anlæg. De berørte matrikler fremgår af tillægget.\nDe berørte grundejere orienteres individuelt.\nLov om miljøbeskyttelse, LBK nr. 1189 af 27. september 2016, § 32\nMiljøministeriets bekendtgørelse nr. 726 af 1. juni 2016 om spildevandstilladelser mv. efter miljøbeskyttelseslovens kapitel 3 og 4, § 5\nat forslag til tillæg 8 til Spildevandsplanen fremlægges i 8 ugers høring\nat screening for Miljøvurdering offentliggøres samtidig\nBILAGBilag 2 - Forslag til tillæg 8 til spildevandsplanen - Udpegning af matrikler i Korning\n74. Genbrugsstationerne - Ændring af åbningstiderne Klik her for at folde ud og læse mere om Genbrugsstationerne - Ændring af åbningstiderne\nSagsnr.: 07.04.00-P20-1-15 Sagsbehandler: Susanne Juul Sørensen\nUdvalget skal beslutte, om åbningstiderne på genbrugsstationerne skal ændres fra 1. september 2017 og fremefter.\nGenbrugsstationerne er en del af det takstfinansierede område (affaldsområdet), som skal hvile i sig selv. Genbrugsstationerne finansieres dels af husholdningernes miljøafgift og dels af virksomhedernes ordning for benyttelse af genbrugsstationer.\nEn eventuel meromkostning i indeværende år foreslåes dækket af overskuddet i ordningen. For 2018 indarbejdes omkostningerne i budgettet og indgår således i takstfastsættelsen for 2018.\nUdvalget har tidligere på flere møder drøftet serviceniveau og åbningstider på kommunens genbrugsstationer.\nDet er endvidere besluttet at lave forsøg med døgnåbent på en genbrugsstation (disruptionsprojekt).\nHedensted Kommune har 4 genbrugsstationer, som alle borgere frit kan benytte. Herudover kan de virksomheder, der er tilmeldt SMS ordningen, benytte genbrugsstationerne. Genbrugsstationerne finansieres med bidrag fra den enkelte borger (en del af miljøgebyret) og virksomheder tilmeldt ordningen med en fordeling på 97% til borgere og 3% til virksomhederne.\nGenbrugsstationerne ligger placeret i Kalhave, Remmerslund, Hornsyld og Klakring.\nÅbningstiderne blev sidst ændret pr. 1. januar 2013 og er ens på de 4 pladser (indsat nedenfor):\nkl. 07.15 - 18.00\nSøndag (i perioden 1. maj - 31. august)\nSåvel pladspersonalet som personalet på rådhuset får af og til henvendelser med ønsker om øgede/ændrede åbningstider især i weekenden.\nGenbrugspladsen i Horsens har åbent alle weekender året rundt kl. 9-16.\nGenbrugspladsen i Vejle har åbent alle weekender året rundt kl. 9-18.\nAdministrationen har kigget på forskellige modeller - hvor der er åbent søndage året rundt, til gengæld er der ikke længere åbent om formiddagen. Nuværende åbningstid tirsdag og torsdag formiddag slettes, idet besøgstallet er meget lavt på disse tidspunkter.\nDer er lavet 3 alternative forslag med samme åbningstider mandag - fredag kl. 12 - 18 og forskellige åbningstider i weekenden.\n(i perioden 1.5-31.8)\n825.300 kr. ~ til ca. 38 kr. pr. husstand\n268.380 kr. ~ til ca. 13 kr pr husstand\n- 141.370 kr. ~ til -7 kr. pr. husstand\n- 46.135 kr\nI henhold til affaldsbekendtgørelsen skal kommunen etablere en genbrugsstationsordning. Der er ikke nogen formkrav, og den enkelte kommune kan således selv beslutte antal pladser og åbningstider.\nBekendtgørelse om affald nr. 1309 af 12. december 2012 kapitel 7 og 8.\nat udvalget beslutter om, der skal ændres i åbningstiderne på genbrugsstationerne.\nDer vælges model 2.\n75. Pilotprojekt - indsamling af kildesorteret organisk dagrenovationKlik her for at folde ud og læse mere om Pilotprojekt - indsamling af kildesorteret organisk dagrenovation\nSagsnr.: 07.01.00-P20-1-17 Sagsbehandler: Susanne Juul Sørensen\nUdvalget skal beslutte, om Hedensted Kommune (affaldssiden) skal indgå i et pilotprojekt sammen med Hedensted Spildevand.\nAffaldsområdet er takstfinansieret. Der er ikke direkte omkostninger udover administrative ressourcer i projektet, midler hertil er indeholdt i budgettet.\nHedensted Spildevand A/S ønsker i et pilotprojekt at afprøve, om det kan give brugbare resultater at "indsamle" kildesorteret organisk dagrenovation via køkkenkværne gennem det eksisterende ledningsnet til rensningsanlæg. Projektets formål er at undersøge potentialet i kildesorteret organisk dagrenovation - i forhold til følgende parametre;\nØkonomiske hensyn som indtægter og besparelser\nPilotprojektet, som Hedensted Spildevand står bag, betyder, at der skal installeres køkkenkværne hos udvalgte borgerne, og i løbet af projektperioden skal det undersøges, om det er muligt at udnytte det eksisterende spildevandsledningsnet til indsamling og samtidig bevare så meget energi i affaldet/spildevandet, så det er muligt at energiudnytte det. En løsning, der samtidig sikrer, at næringsstofferne i restproduktet (slammet) bliver udnyttet som jordforbedringsmiddel. I dag bliver det organiske affald brændt med energiudbyttelse, men her sker der ingen udnyttelse af næringsstofferne. De husstande, der indgår i projektet, vil få installeret en køkkenkværn, som efter projektperioden skal afmonteres igen.\nDer vil til projektet blive søgt finansiering gennem diverse midler. Projektperioden forventes at løbe over 2 år frem til foråret 2019.\nRegeringens ressourcestrategi fra 2013, som er grundlaget for Hedensted Kommunes affaldshåndteringsplan, fokuserer blandt andet på at forbrænde mindre mængder affald og bedre udnyttelse af de værdier og ressourcer, som er i affaldet. Samtidig skal der fokuseres på kvaliteten i genanvendelsen og på mindst mulig miljøpåvirkning. Det er målet, at 50% af følgende materialetyper i husholdningsaffaldet; organisk affald, papir-, pap-, glas-, plast-, metal- og træaffald skal indsamles til genanvendelse i 2022.\nDer skal endvidere udnyttes meget mere madaffald til fremstilling af biogas, og det skal gøres muligt at udnytte vigtige næringsstoffer som fosfor fra spildvandsslam og husdyrgødning.\nI Hedensted Kommunes affaldshåndteringsplan 2014-2018 omhandler et af initiativerne "Organisk affald. Mål: at frasortere det organiske affald, så det kan bioforgasses. Organisk affald er fyldt med energi, som kan udnyttes bedre gennem bioforgasning end ved forbrænding, sådan som vi gør i dag. Sorteringen skal være nem, og der skal være en høj udnyttelsesgrad af det organiske affald. Ligesom det skal sikre, at der findes afsætningsmuligheder for det organiske affald. Det skal undersøges, om sorteringen skal ske i den enkelte husholdning, eller om der skal vælges en central løsning med frasortering af den organiske del efter indsamlingen af restaffaldet. Det forventes, at der etableres en indsamlingsordning for organisk affald i løbet af planperioden".\nDet er således helt i tråd med mål og initiativer i affaldshåndteringsplanen at deltage i undersøgelse af, om indsamling gennem spildevandsnettet og den senere energi- og næringsstofudnyttelse er en brugbar løsning.\nDirektør Ole Pedersen, Hedensted Spildevand A/S, deltager i behandlingen af dette punkt.\nBekendtgørelse om affald, BEK nr. 1309 af 18. december 2012, kap. 7\nBekendtgørelse af lov om miljøbebeskyttelse, LBK nr. 1189 af 27. september 2016, § 28, stk. 3\nBekendtgørelse om spildevandstilladelser m.v. efter miljøbeskyttelseslovens kapitel 3 og 4, BEK 726 af 1. juni 2016, § 2, stk. 1\nHedensted Kommunes regulativ for husholdningsaffald samt affaldshåndteringsplanen 2014-2018\nat Hedensted Kommune deltager i pilotprojektet om indsamling af kildesorteret organisk dagrenovation.\n76. Godkendelse af forslag til målsætninger for affaldsselskabet AFLDKlik her for at folde ud og læse mere om Godkendelse af forslag til målsætninger for affaldsselskabet AFLD\nSagsnr.: 07.04.00-P24-1-17 Sagsbehandler: Susanne Juul Sørensen\nForslag til målsætninger for AFLD skal godkendes.\nDe økonomiske forpligtigelser Hedensted Kommune har haft i forbindelse med driften af AFLD bliver finansieret via det takstfinansierede område, og har derfor ingen direkte indflydelse på kommunens økonomi.\nHedensted Kommune er sammen med 5 andre kommuner interessenter i AFLD, der blev stiftet den 1. januar 2016 som resultat af fusionen af ESØ 90 I/S og Østdeponi. Selskabet ejer og driver to behandlingsanlæg beliggende ved henholdsvis Tarm og Fasterholt (Herning), og selskabets overordnede formål er at håndtere og behandle alt det affald, som ejerkommunerne råder over.\nSamarbejdet mellem de 6 ejerkommuner samt betingelserne for selskabets drift er nærmere beskrevet i selskabets vedtægter af 8. september 2015. Af vedtægternes punkt 2.4 fremgår det, at:\n”Selskabet skal drive sin virksomhed i overensstemmelse med de af ejerkommunerne vedtagne målsætninger for selskabet, som blandt andet skal indeholde rammerne for selskabets afskrivningspolitik og låntagning.”\nAllerede i forbindelse med fusionsarbejdet blev der opstillet 4 forhold, som blev foreslået indarbejdet i AFLDs målsætninger. Det drejede sig om:\nAt selskabets opgaveløsning skal ske med kommunernes behov i centrum med det formål at skabe værdi for den enkelte ejerkommune\nAt selskabets udbudspolitik sikrer en god konkurrence, der også giver mulighed for mindre virksomheders deltagelse\nAt sikre gensidig information parterne imellem med selskabet som en vigtig medspiller i løsning af opgaver på tværs af ejerkommunerne\nAt der 2 år efter fusionen sker en evaluering med fokus på bl.a. selskabets ordninger, behandlingspriser, miljø og samarbejde\nI løbet af AFLDs første driftsår er der i et samarbejde mellem selskabet og ejerkommunernes repræsentanter i faggruppe og teknisk råd arbejdet med at opstille et sæt målsætninger for AFLDs virke. De opstillede målsætninger er bl.a. inspireret af den ejerstrategi, som ejerkommunerne (de samme 6 kommuner som i dag ejer AFLD) udformede og godkendte for det tidligere Østdeponi i 2014.\nI løbet af processen blev det aftalt at supplere de opstillede målsætninger med beskrivelse/vejledning, der har til hensigt at sikre en fælles forståelse af de enkelte målsætninger. AFLD´s bestyrelsen har i den forbindelse bl.a. opfordret til en højere grad af ensretning af ejerkommunernes affaldsplaner, hvilket også fremgår af vejledningen til målsætningerne.\nEt samlet forslag til målsætninger med bemærkninger/vejledning blev forelagt AFLDs bestyrelse på møde den 8. februar 2017, hvor bestyrelsen godkendte materialet med anbefaling om, at kommunalbestyrelserne gør det samme.\nKommunens beslutning meddeles AFLD og de øvrige ejerkommuner.\nVedtægter for AFLD samt lov om kommunal styrelse\naf forslaget til målsætninger godkendes.\nBILAGForslag til målsætninger - Bilag nr. 82-17-1.pdf\n77. Investering af engangsindtægter - budget 2017Klik her for at folde ud og læse mere om Investering af engangsindtægter - budget 2017\nSagsnr.: 00.30.00-S00-6-16 Sagsbehandler: Jonna Møller\nDrøftelse af fordeling af tildelte ekstra midler i 2017.\nKommunens regnskab for 2016 viste ekstraordinære engangsindtægter på i alt 21,7 mio. kr.\nForligspartierne har besluttet, at beløbet skal ud og arbejde i kommunen med det samme. Udvalget for Tekniks andel er 6,7 mio. kr., som forligspartierne har besluttet skal gå til nedrivning af gamle boliger, trafiksikkerhed, asfalt og støjdæmpende foranstaltninger. De konkrete investeringer og fordelingen skal besluttes af Udvalget for Teknik.\nat udvalget drøfter principper for fordeling af de ekstra midler\nPuljen fordeles således:\nnedrivning af boliger 2,0 mio kr.\ntrafiksikkerhed og asfalt 4,0 mio kr.\nstøjdæmpende foranstaltninger 0,7 mio kr.\nSagen genoptages ved næste møde\n78. Navngivning af vej i LøsningKlik her for at folde ud og læse mere om Navngivning af vej i Løsning\nSagsnr.: 05.02.05-G01-1-17 Sagsbehandler: Jonna Møller\nDer skal tages stilling til et nyt vejnavn til udstykning af parceller fra Lundagervej 69, Løsning\nI forbindelse med udstykning fra ejendommen Lundagervej 69 til private andelsboliger vil der blive etableret vejadgang fra Gl. Præstegårdsvej.\nEjer ønsker, at vejen ind i området bliver navngivet Kartoffelrækkerne, da der på ejendommen Lundagervej 69 har været dyrket kartofler i 100 år.\nAfgørelsen meddeles til forsyningsselskaber, Post Nord, Alarmcentral mv.\nBekendtgørelse af lov om bygnings- og boligregistrering, LBK nr. 1080 af 5. september 2013, § 3\nBekendtgørelse om vejnavne og adresser, BEK nr. 436 af 2. maj 2014, § 3\nat vejen navngives Kartoffelrækkerne\n79. Orientering om opfølgning fra månedsmøderne. Hvordan forventes regnskab 2017 at holde i forhold til budgettet. Marts måned 2017Klik her for at folde ud og læse mere om Orientering om opfølgning fra månedsmøderne. Hvordan forventes regnskab 2017 at holde i forhold til budgettet. Marts måned 2017\nOrientering om opfølgning fra månedsmøderne. Hvordan forventes regnskab 2017 at holde i forhold til budgettet. Marts måned 2017\nBILAGMånedsopfølgning marts 2017 til Byråd.pdf\n80. OrienteringssagerKlik her for at folde ud og læse mere om Orienteringssager\nOrientering om etablering af vandråd for Horsens Fjord og Lillebælt/Jylland\nBanestyrelsens borgermøde den 22. maj i Løsning - VVM, Elektrificering og hastighedsopgradering af togstrækning Fredericia-Lindholm\n81. EventueltKlik her for at folde ud og læse mere om Eventuelt\nOrientering om stadeplads i Juelsminde og Horsensvej.\n82. Orientering - Vandværksmøde 2017Klik her for at folde ud og læse mere om Orientering - Vandværksmøde 2017\nSagsnr.: 13.02.03-P35-1-17 Sagsbehandler: Jonna Møller\nNatur & Miljø afholder hvert år et fællesmøde med samtlige private, almene vandværker i kommunen. Mødet afholdes efter ønske fra vandværkerne.\nTil mødet er inviteret vandværksfolk fra 49 vandværker og 2 institutioner. Desuden deltager politikere og administrativt personale.\nDagsordenen omhandler forskellige aktuelle emner foreslået af vandværkerne eller administrationen, se bilag.\nBILAGDagsorden vandværksmøde 2017\nRehab - og Akutcenter på Løsning PlejehjemLandzonetilladelserMad på caféer og spisestuer


Biobrændsler til fly og biler ikke vejen frem - Bevar jordforbindelsen\nKrav om iblanding af biobrændstof i benzin og diesel bør droppes, da det skader mere, end det gavner, skriver Politiken d. 29.7. 2019.\n»Det bekræfter mig i, at biodiesel-vejen ikke er den rigtige at gå overhovedet. Det er næsten det værste, man kan gøre. Når man har haft de her energimål (krav fra EU om iblanding af biobrændstof i benzin og diesel, red.) så har man prøvet på at skubbe en teknologiudvikling i gang«.\n»Men det er tydeligvis ikke lykkedes. Der findes ingen bæredygtige biobrændsler, der hensigtsmæssigt kan nå målsætningen. Derfor mener jeg, at man skal anerkende, at vi ikke kan nå målene på en måde, der giver mening for klimaet«, siger han.\nprevious post: Flybilletten ville koste 3770 dkr. mere til de Kanariske Øer hvis bilbenzinafgifter gjaldt for fly\nnext post: Marseille lufthavnsudvidelse stoppet med henvisning til klima


portrætfotografering — Fotoblog fra Thellufsenfoto med fokus på at give tips til at få fremkaldt jeres minder\n10 tips til bedre familiebilleder med din mobiltelefon\nLæs mine 10 bedste tips til at tage bedre familiebilleder med din mobiltelefon\nDu er nemlig sikkert lige som mig. Du føler dig lidt nøgen uden din mobiltelefon (suk...). Men det gode ved at du altid har din telefon med dig, er jo også at du altid har et godt kamera med dig!\nSærligt når skal have taget alle de gode familiebilleder. For er der noget bedre at kunne se tilbage på en masse gode billeder af børnene da de var mindre? Ihvertfald ikke hjemme hos os!\nDu oplever dog måske at dine billeder ikke altid bliver helt gode?\nSå har jeg et par råd til hvordan du nemt og hurtigt kan forbedre kvaliteten af dine mobilbilleder.\n1. Brug ekstra lys\nMobil-kameraer fungerer bare ikke godt i svagt lys. Så brug i stedet ekstra lys (naturligt er bedst, men kunstigt, fx en lampe, kan også fungere). Drej fx lidt på dine børn, så lyset skinner på dem eller flyt dem til et lysere område. Dette vil gøre dine billeder så klare som muligt, og hjælpe dig med at undgå at bruge din flash (se næste tip for mere om dette).\nDen type lys du vælger har også stor betydning for stemningen i dine billeder. En overskyet, mørk dag, kan give lidt dystre billeder, mens solskinslys kan give mere glade billeder. Lyse, der kommer gennem et gardin, eller lyset i åben dør også have en flot virkning virkning. Tiden kort efter solopgang og kort før solnedgang (kaldet den gyldne time) er en anden perfekt tid til at tage smukke, varme billeder med en tredimensionel fornemmelse.\n2. Din blitz er forfærdelig!\nBlitz er ikke din ven! LED-flashen på din smartphone skaber hårdt og ujævn lys, der gør dine billeder flad. Så, hvor det er muligt, benyt det tilgængeligt lys ved at flytte dine børn eller dreje dem mod lyset.\nHvis du absolut skal bruge din flash, kan du blødgøre lyset ved at holde et stykke papir (eller et serviet) over blitzen. Det lyder måske dumt, men det virker virkelig!\n3. Gør billederne simple\nDet er nemt at bare hente din smartphone og tage et billede af dine børn. Men et ellers godt billede kan ødelægges af rodet baggrund eller en gren i baggrund, der ser ud som om den stikker ud af hovedet: Hold billeder rene og enkle ved enten at fotografere dine børn mod en simpel baggrund eller - hvis du ikke kan flytte dem - flytte rundt på scenen, indtil du finder en vinkel, der giver dig et mindre rodet billede.\n4. Kom ned i øjenhøjde\nLøfter du bare din telefon op omkring din øjenhøjde, peger den mod dit motiv og klik? De fleste mennesker gør. De billeder, du får ved hjælp af denne metode, passer til dine øjne, men det vi ser hver dag kan være lidt kedeligt. Det er nemt at oprette flere spændende og dynamiske billeder af dine børn ved at vælge andre udsigtspunkter at skyde fra.\nDet bedste udgangspunkt er faktisk at tage billeder af dine børn i deres højde eller lavere. Så kravl, knæl eller endda lig ned. Kom i deres niveau og se verden fra deres synspunkt. Du får meget pænere og mere visuelt interessante billeder.\nAlternativt stå op højt. Stå over dit barn og få dem til at kigge op på dig. Eller klatr op på en stol, bænk eller bord og få et fugleperspektiv af hvad de gør. Det kræver lidt mere indsats, men det er det værd.\n5. Tag billeder af alle detaljerne\nNår du fotograferer dine børn, behøver du ikke altid at stå tilbage og fange alle personer i rummet på en gang. Lad dine billeder fortælle en historie ved at tage en blanding af billeder af hele scenen (for at give dine fotos et referencepunkt) samt nærbilleder af de dejlige detaljer (som de små fingre, nye sko eller udtryk af koncentration).\n6. Husk at fokusere\nBilleder, der er ud af fokus fungerer ikke. Det meste af tiden vil din kameraapp sandsynligvis gøre et ret godt stykke arbejde med at vælge, hvilken del af dit foto der skal være i fokus, men det sker ikke hele tiden. Sig farvel til uskarpe billeder ved manuelt at vælge dit fokuspunkt. I de fleste kameraapps er dette lige så enkelt som at trykke på den del af billedet, du vil have i fokus.\nHvis du tager et nærbillede af dit barn, er det altid et sikkert valg at fokusere på deres øjne. Hvis du tager et billede længere væk, lås fokus på deres ansigter. Hvis hovedmotivet på billedet er noget, som dit barn holder, spiser eller leger med, så fokuser på dette.\n7. Digital zoom er noget vrøvl\nEt almindeligt kamera bruger optisk zoom. Det er hvor objektivet justeres for at fange en mindre del af en scene, og billedkvaliteten er upåvirket. Smartphones bruger derimod digital zoom. Digital zoom er stort set bare dit kamera, der forstørrer midten af dit billede og beskærer kanterne. Dette betyder, at dit foto få en lav opløsning, blive pixeleret og generelt få dårlig kvalitet. Så brug ikke digital zoom. Brug dine ben og kom tættere på dine børn.\n8. Naturlige billeder styrer\nJeg tager mange portrætter af mine børn, men nogle af mine yndlingsbilleder er dem, hvor de ikke er klar over, at de bliver fotograferet. Børn begynder at posere til kameraer i en latterlig ung alder (min ældste udviklede hendes kamerasmil, før hun var tre); så vent indtil de er optaget af noget, de elsker at gøre, før du tager billeder af dem. Dette giver dig den bedste chance for at fange hvem de virkelig er.\n9. Tag mange billeder\nTilbage i filmkameraernes dage måtte hvert foto fremkaldes og betales. Det betød at folk var meget mere selektive i forhold til hvad de fotograferede. Men digitale billeder er helt gratis. Så tag ikke en, tag tyve. Dette øger oddsene ved at fange det rigtige udtryk, posering eller øjeblik. Og du kan altid slette svipserne bagefter.\n10. Slet svipserne\nDette bringer mig til, hvad jeg synes er et af de bedste tips, jeg kan give dig. Og det er at slette, slette, slette.\nDu behøver ikke 20 næsten identiske billeder af dit barn, der gør det meget søde ting. Det gør du virkelig ikke! Tag endelig mange af dem, men når du er færdig, se omhyggeligt på de billeder, du lige har taget, vælg et par af de bedste og SLET RESTEN så snart du kan.\nDet kommer måske ikke naturligt i starten, og du vil sandsynligvis føle, at du sletter dyrebare øjeblikke fra historien. Men jeg lover dig, dit fotogalleri bliver meget bedre og mere interessant som følge heraf. Og ved at gå gennem udvælgelsesprocessen vil du hurtigt lære at identificere, hvad der er et godt billede - hvilket vil hjælpe dig med at lære at tage bedre billeder.\nHåber du kan bruge rådene.\nHilsen Christian Thellufsen :-)


Religion: En nyttig tilpasning, et biprodukt af evolution eller en "hjerne virus"? • Alexander Markov • Videnskabsnyheder om "Elements" • Psykologi, Evolution\nReligion: En nyttig tilpasning, et biprodukt af evolution eller en “hjerne virus”?\nMaling Jacopo Bassano "God Samaritan", 1592. Som eksperimenter har vist, er sandsynligheden for, at en person vil opføre sig i en lignende situation som en "god samaritan", ikke afhængig af hans religiositet. Illustration fra den diskuterede artikel Norenzayan, Shariff, 2008\nUndersøgelsen af fænomenet religion ved hjælp af videnskabelige metoder begyndte for nylig, men der er allerede opnået interessante resultater. Mange træk ved menneskelig tænkning, udviklet i løbet af evolutionen til andre formål, gjorde folk ekstremt modtagelige for religiøse ideer, uanset deres rationalitet og anvendelighed. I nogle situationer kan religiositet fungere som en nyttig tilpasning, der bidrager til gruppens samhørighed. Komplekse ritualer og restriktioner kan spille rollen som svære forfalskede signaler om loyalitet og beredskab til samarbejde.\nDe to mest omtalte videnskabelige tidsskrifter er natur og Videnskab – udgivet denne måned review artikler viet til problemet med oprindelsen af religion. Dette er næppe et tilfælde. Søgningen efter naturvidenskabelige forklaringer af et af de mest mystiske aspekter af menneskelig kultur har for nylig tiltrukket forskernes voksende opmærksomhed.Pointen her er ikke så meget den nye runde af konfrontationen mellem videnskab og religion (se: Man blev ikke skabt i Guds billede, "Elements", 06/18/2007), men snarere i den hurtige udvikling af neurobiologi, antropologi, evolutionær og eksperimentel psykologi og beslægtede videnskaber, hvilket tillod Forskere er alvorligt interesserede i de områder af menneskelig kultur, som indtil nu er blevet fuldstændigt styret af teologer og filosoffer. "Evolutionær etik" er allerede en veletableret og anerkendt videnskabelig retning, og i dag er "evolutionære religiøse studier" også hurtigt kommet til jorden for vores øjne. Interessen for dette emne vokser ikke kun i det videnskabelige samfund, men også blandt offentligheden. Dette var i høj grad bidraget til den sensationelle bog af Richard Dawkins "The God Delusion", som for nylig optrådte på russisk under titlen "Gud som en illusion."\n2 Et biprodukt?\n3 Nyttig tilpasning?\nDawkins 'ideer om årsagerne til den udbredte udbredelse af religion i menneskelige samfund fremgår af artiklen "Hjernevirus". Dawkins mener, at spredningen af computervirus, almindelige biologiske vira og religiøse ideer er baseret på samme mekanisme. En "egoistisk" og ikke nødvendigvis gavnlig for dets transportør information kan spontant spredes i systemerSpecielt designet til udførelse og kopiering (reproduktion) af visse instruktioner. Det vigtigste er, at koden for "informationsparasitten" falder sammen med den, som denne læserkopieringsenhed er tilpasset til.\nCellen er ideel til udførelse og kopiering af instruktioner skrevet som en sekvens af nukleotider i et DNA- eller RNA-molekyle. Levende celler er derfor et ideelt medium til formidling af informative parasitter (vira), som er instruktioner skrevet med samme kode: "multiplicer mig", "syntetiser proteiner til mig, der gør det muligt for mig at trænge ind i andre kopimaskiner."\nComputeren er specielt designet til at udføre og kopiere instruktioner skrevet i form af betingede sekvenser af nuller og dem. Derfor er computere et ideelt medium til distribution af parasitære programmer, der er optaget af den samme kode og indeholder instruktioner: "propagere mig", "udfør sådanne og sådanne handlinger, der sikrer min penetration i andre kopimaskiner."\nEndelig er den menneskelige hjerne (især for børn) specielt tilpasset til assimilering, udførelse og efterfølgende overførsel til andre mennesker af instruktioner "optaget" ved hjælp af kommunikationsmidlerne, der er forbundet med mennesket.Børn er mere tilbøjelige til at tro på, hvad voksne siger til dem end for deres egne øjne (se: Børns fejl hjælper med at forstå udviklingen i sindet, Elements, 7. oktober 2008). Kan der ikke være nogen vira i sådan en "kopimaskine"? Et typisk eksempel på hjernevirus er de velkendte "lykkebrev": "Den, der sender dette brev til ti af hans venner, hans mest elskede drøm vil blive til virkelighed! Den, der ikke gør dette, vil lide ulykke!" Det er nemt at se, at de fleste religioner bruger lignende midler til at påvirke "kopimaskinen": de troende vil blive frelst, den utrolige Zohawait Cthulhu.\nEt syn på religion som en "hjernevirus" er blot et af ideerne inden for rammerne af et mere generelt begreb, ifølge hvilket religion er biprodukt (ikke nødvendigvis anvendelig) den evolutionære udvikling af nogle andre egenskaber ved menneskelig tænkning.\nEt andet koncept, som også forskere lægger stor opmærksomhed på, tyder på, at religion (mere præcist, den menneskelige hjerne har tendens til at generere og opfatte religiøse ideer) faktisk er nyttig tilpasning, udviklet i løbet af evolutionen sammen med andre nyttige (adaptive) egenskaber ved tænkning.\nDisse to tilgange er ikke gensidigt udelukkende. Ofte er biproduktet af en evolutionær forandring samtidig (eller senere bliver) en nyttig tilpasning. Selv virale infektioner, som normalt er skadelige, kan nogle gange være en velsignelse i det lange løb (se: Menneskelige forfædre lånte nyttige gener fra virus, Elements, 10/22/2008).\nUdgivet i bladet natur et essay af fransk antropolog og kognitiv Pascal Boyer eller Pascal Boyer, der har lært på University of Washington i St. Louis de senere år, fokuserer primært på problemerne i den første af to metoder (ideen om et biprodukt). Boyer påpeger, at mange af de særlige karakteristika ved den menneskelige tanke gør os ekstremt modtagelige for religiøse ideer.\nPsykologiske eksperimenter har vist, at ikke alle religiøse ideer, som folk har, er helt bevidste. For eksempel kan folk verbalt indrømme, at Gud er allmægtig og derfor i stand til at gøre mange ting på én gang. Men i løbet af specielle test viser det sig, at folk på et ubevidst niveau tænker anderledes – at Gud løser problemer igen og igen en for en."Anthropomorphism" i ideerne om mennesker om guddom er også manifesteret i det faktum, at gudene er udrustet med rent menneskelige kendetegn ved opfattelse, hukommelse, tænkning, handlingernes motivation. Mange af disse overbevisninger anerkendes ikke af de troende selv og kommer ofte i direkte konflikt med den tro, at de professioner på et bevidst niveau.\nDesuden er ubevidste ideer om en guddoms egenskaber overraskende ens i mange forskellige kulturer, på trods af de grundlæggende forskelle mellem religioner, det vil sige bevidst tro. Denne lighed kan skyldes egenskaberne ved menneskets hukommelse. Eksperimenter har vist, at folk bedst husker de historier, hvor der er en kombination af to komponenter: Naturlig og realistisk menneskers psykologi (tanker, intentioner) og mirakler, det vil sige krænkelser af fysiske love (passerer helte gennem en mur, levitation osv.). Det er klart, at denne særlige egenskab af menneskelig hukommelse kunne have bidraget til succesen af gudshistorier.\nEt andet specifikt træk ved vores psyke er evnen til at indgå i "sociale relationer" med personer, der i øjeblikket er fraværende.Uden dette kunne store organiserede grupper ikke eksistere. Hvad kan orden i en hierarkisk organiseret stamme, hvis folk kun udfører deres opgaver i nærværelse af leder eller forælder? Evnen til at opretholde et forhold til det "perfekte billede" af en savnet person er en nyttig tilpasning, men det har uundgåelige bivirkninger. Blandt dem er sådanne udbredte fænomener som stabile, realistiske og følelsesmæssigt mættede "relationer" af mennesker (især børn) med fiktive figurer, helte, døde slægtninge, imaginære venner. Herfra til religiøse overbevisninger – et skridt.\nDenne begrundelse hjælper med at forstå, hvorfor i andre kulturer er andre verdenske væsener så optaget af moralske spørgsmål (det vil sige de udfører en fraværende leder eller forælder) funktion. "Gud ved, at jeg stjal penge," "Gud ved, at jeg spiste grød til morgenmad" – eksperimenter viste, at folk finder de første af disse to udsagn mere "naturlige".\nAt studere kompulsiv (obsessiv) adfærd hos dyr og mennesker (herunder børn og psykisk syge) hjælper med at kaste lys over ritualernes natur – gentagnestereotype handlinger udført med overraskende vedholdenhed, men normalt ikke medfører nogen synlig resultat. I menneskers og dyrs hjerne er der komplekse "beskyttende" konturer, der hjælper med at undgå rovdyr og andre farer (for eksempel infektioner). Aktivering af disse konturer fører til defensive adfærdsmæssige reaktioner (se sig om – om der er en rovdyr, slik uld, kig efter parasitter i den osv.). Hyperaktivering af disse hjernestrukturer kan føre til patologiske former for adfærd. Religiøse advarsler om "urenheden" af den usynlige trussel fra onde ånder og dæmoner falder utvivlsomt på velforberedt jord. Derfor ser de tilsvarende ritualer ("rensning", "hegnets hegn) ud" psykologisk attraktivt ud.\nFolk adskiller sig fra andre primater i evnen til at danne meget store grupper (foreninger, koalitioner) af uafhængige personer. Dette er en ekstremt "ressourceintensiv" intellektuel adfærd. Apene har en klar positiv sammenhæng mellem hjernens størrelse og maksimal social gruppestørrelse. Baseret på denne sammenhæng kan det beregnes, at den menneskelige hjerne er i stand til at sikre en effektiv funktion af en gruppe på 150 personer, men ikke mere.I mellemtiden har folk længe dannet langt flere talrige grupper (og i mange tilfælde giver det dem en enorm adaptiv fordel).\nApene bruger så meget intellektuelle ressourcer på det offentlige liv, fordi de stoler på mekanismen for gensidig altruisme (du fortæller mig – jeg fortæller dig), og for dette skal du kende hver personligt personligt, for at opretholde et slags forhold til ham, for at huske historien om dette forhold og at vide "moralsk omdømme" for hvert medlem af holdet.\nDen menneskelige hjerne kunne ikke vokse til uendelig, så vi måtte udvikle specielle tilpasninger for at muliggøre de store gruppers funktion, hvor ikke alle kender hinanden personligt. En af disse tilpasninger var evnen til at fodre, genkende og meget værdsætter komplekse, dyre og vanskeligt forfalskede signaler, hvis betydning er "Jeg er min egen", "Jeg er en af jer", "Jeg er god", "Jeg kan stole på det".\nReligioner har været i stand til at udnytte denne egenskab af den menneskelige psyke til deres fordel. Det er ikke tilfældigt, at der i mange religioner lægges stor vægt på de mest "dyre" udmattende ritualer såvel som til overbevisninger, der virker fremmed og latterlige for repræsentanter for alle andre religiøse grupper.Det betragtes ofte som en dygtighed at tro på noget særligt latterligt, bare fordi det er så svært at tro. Folk viser således til andre medlemmer af gruppen deres egen loyalitet og rede til at følge gruppens normer, simpelthen fordi "dette er vores vej".\nBoyer indrømmer, at videnskaben i fremtiden vil være i stand til at finde fakta, der bekræfter den adaptive (adaptive, nyttige) rolle, en persons prædisponering spiller for vedtagelsen af religiøse ideer. I mellemtiden fremgår det af forskeren, at de fleste data tydeligt viser, at religiøs tænkning er en uundgåelig konsekvens (læs: et biprodukt) af visse, herunder adaptive egenskaber hos vores psyke. De samme "biprodukter" synes at være musik, billedkunst, mode og mange andre aspekter af kulturen. Religion bruger med succes i egne interesser egenskaber ved menneskelig tænkning på grund af dets evne til at producere såkaldte "super stimuli" (super stimuli). Billedkunst giver os mere symmetriske og rige billeder end dem der kan observeres i virkeligheden. Religion giver på den anden side forenklede, idealiserede og "koncentrerede" billeder af manglende vigtige personligheder, forstærkede og stærkt stiliserede komplekser af "beskyttende handlinger".\nSåledes er religions oprindelse ikke noget helt unikt, og der er ingen særlig afdeling i hjernen, der "leder" religiøse ideer. Forskellige hjernestrukturer er ansvarlige for forskellige aspekter af religiøs tænkning og adfærd (modellering af relationer med manglende eller forestillede personer, ritualiserede handlinger, loyalitetsdemonstrationer osv.). Ifølge forfatteren synes ideen om Gud overbevisende for os af en grund, ritualer er attraktive for andre, moralske normer synes at være "naturlige" for den tredje.\nBoyer understreger, at moderne videnskabelige data kommer i skarp modsigelse med et af de vigtigste sætninger fra de fleste religioner – nemlig påstanden om, at kilderne til de eksisterende religiøse systemer var baseret på fakta om direkte indblanding fra guddommen (udseende til mennesker, mirakler osv.). Moderne videnskabeligt bevis tyder stærkt på, at fremkomsten af religioner ikke behøver nogen mirakler. Det eneste, der er nødvendigt for fremkomsten af tro på overnaturlige væsener, er en normal menneskelig hjerne, der behandler information på den mest naturlige måde for sig selv.\nGenkendelsen af alle disse fakta vil sandsynligvis ikke ryste troendes overbevisning i troens sandhed. Ifølge Boyer er religiøs tænkning den mest hensigtsmæssige form for tænkning, som er naturlig for en person og kræver ikke særlig indsats fra den tænkende individ. Ulydighed i andre verdenskræfter kræver tværtimod et bevidst og hårdt arbejde på os selv, et arbejde der er rettet mod vores naturlige mentale tendenser. Derfor, ifølge Boyer, er vantro ikke en vare, der nemt kan finde en masseforbruger.\nFor en korrekt forståelse af Boys ideer skal man huske på, at han i starten af sit essay specielt understregede, at "naturligt" ikke nødvendigvis betyder "godt", "rigtigt" eller "nyttigt". På en sådan primitiv fortolkning af evolutionære love snuble menneskeheden mere end én gang (det er nok at huske de forfærdelige konsekvenser af at trække på eugenik i første halvdel af det 20. århundrede), så det er ikke værd at gentage gamle fejl.\nI en anmeldelse artikel af canadiske psykologer Ara Norenzayan (Ara Norenzayan) og Azim Shariff fra University of British Columbia, offentliggjort i tidsskriftet Videnskab, fordele og ulemper ved tanken om, at religion er en nyttig tilpasning, som fremmer lagsammenhæng, diskuteres. Mange lærde indrømmer, at religion kan opmuntre folk til "prosocial" adfærd (det vil sige at pleje det fælles gode, også med skade på sig selv).\nFaktisk opmuntrer de fleste religiøse systemer åbenlyst til prosocial adfærd. Derfor synes ideen om, at religion kunne opstå som en tilpasning, der øger fitnessen (reproduktiv succes) af personer, der lever i store grupper, sandsynligt. Men indtil for nylig var diskussionerne om dette emne rent spekulative: for lidt var kendt om de virkelige fakta.\nEn af de vanskeligheder, som den "adaptationistiske tilgang" står over for, er den enorme mangfoldighed af religiøse overbevisninger, og forskellene mellem kulturer kan ikke forklares med hensyn til deres adaptive betydning. Mange guddomme "følger" overholdelse af moralske standarder – tro på dem kan teoretisk bidrage til gruppens velstand – men folk tror på de andre verdenskræfter, der ikke bryr sig om vores moralske karakter.\nNorenzayan og Sharif af sådanne guder, ligeglad med moralen, i deres artikel drøfter næsten ikke, efterladt dem tilsyneladende til tilhængere af begrebet "biprodukt".\nForfatterne mener, at hvis religionen er virkelig adaptiv, bør dens "brugbarhed" primært associeres med stimulering af prosocial adfærd, samt med behovet for folk til konstant at bevise deres høje moralske kvaliteter, pålidelighed og vilje til at ofre personlige interesser til gavn for samfundet. Som du ved, vil et stort hold uundgåeligt falde fra hinanden, hvis det ikke har effektive midler til at opdage og neutralisere egoistiske freeloaders, der parasiterer på andres altruisme. Derfor bør i løbet af den biologiske og kulturelle udvikling i første omgang udvikles pålidelige metoder til identifikation og straffe for bedragere og fortolkere, for det andet effektive midler til at opretholde deres eget omdømme i et stort hold (således at Gud forbyder at de ikke vil afsløre og straffe ).\nAntagelsen om, at religion har en adaptiv karakter og stimulerer prosocialitet, giver os mulighed for at lave en række verificerbare forudsigelser.For eksempel skal risikoen for overlevelse for en gruppe, der er sammenhængende med almindelig religiøs overbevisning, være højere end for en gruppe af ikke-troende under kritiske forhold. Det kan også forventes, at i store menneskelige samfund, som har formået at gøre "høj moralsk" adfærd (norm) for deres medlemmer, bør der være mere almindelig tro på guder, der ikke er ligeglade med folks moralske karakter.\nI nogle tilfælde understøttes disse og lignende forudsigelser af fakta. For eksempel viser meningsmålinger, at folk, der ofte beder og regelmæssigt går i kirke, donerer mere til velgørenhed end mindre alvorlige tilhængere af samme religion. Denne sammenhæng er statistisk signifikant og afhænger ikke af indkomstniveauet, politiske holdninger, civilstand, uddannelse, alder og køn.\nMen de sociologiske meningsmålinger har et svagt punkt: De er baseret på selve respondenternes ord, men psykologer er velbevidste om, at folk i sådanne situationer har tendens til at overdrive deres fordele, inklusiv ubevidst. Talrige forsøg har vist, at graden af religiositet er positivt korreleret med hvor meget en person bekymrer sig om sit eget omdømme i andres øjne.Dette giver anledning til tvivl om resultaternes gyldighed baseret på selvbedømmelsen af respondenterne.\nFlere objektive data kan opnås i eksperimenter, hvor emnet ikke ved, at han bliver testet for prosocialitet. Eksempelvis blev der udført forsøg under det betingede navn "Good Samaritan". Folk blev tilbudt at gå til laboratoriet for at teste, og undervejs lagde de den person (skuespiller), der så syg og havde brug for hjælp. Vil motivet tilbyde patienten hjælp eller gå forbi? Det viste sig, at dette ikke var afhængigt af fagets religiositet: troende og vantro optrådte lige i denne situation. I dette tilfælde mistænkte emnerne ikke, at de blev overvåget.\nI en række andre forsøg afsløres en positiv sammenhæng mellem religiositet og prosocialitet, men kun under visse forhold. Under disse forsøg blev spørgsmålet løst: hvad driver de gode gerninger for religiøse mennesker? Motiverne her kan være forskellige – både rent altruistiske (empati og lysten til at lindre nabos lidelse) og egoistisk (frygt for at ødelægge deres omdømme i Guds, andres eller deres egne øjne).\nResultaterne tyder på, at den anden mulighed for motivation er meget mere almindelig. Sammenhængen mellem religiositet og prosocialitet er normalt kun afsløret i sådanne sammenhænge, hvor omdømmeproblemer kommer i forgrunden. Det følgende eksperiment er meget vejledende. Fagene blev spurgt, om de ville være enige om at organisere en fundraising til behandling af et barn fra en fattig familie. Halvdelen af deltagerne blev fortalt, at hvis de var enige om, ville de virkelig skulle gøre det. Anden halvdel blev informeret om, at selv om de var enige om, var sandsynligheden for, at de rent faktisk ville blive bedt om at organisere en fundraiser, lille. Således havde folk fra den anden gruppe mulighed for uden at have ekstra omkostninger at demonstrere for Gud, for dem selv og andre, deres høje moralske kvaliteter. I denne oplevelse blev en positiv sammenhæng mellem religiositet og "venlighed" (prosocialitet) kun fundet i den anden gruppe af emner. Det viser sig, at religiøsitet skråler folk til et altruistisk show-off snarere end til sand altruisme.\nMange andre eksperimenter har også vist, at religiøse mennesker opfører sig mere prosocialt end ikke-troende, kun hvis nogen observerer deres adfærd.I anonyme eksperimenter var niveauet af altruisme ikke afhængig af religiositet.\nMen hvordan kan en troende være i en "anonym" situation, hvis Gud efter hans mening ser alle sine handlinger? Det viste sig, at troen på den guddommelige vidviden virkelig bidrager til prosocialitet, men kun hvis denne person straks erindres om denne alviden. For eksempel opfører de troende mere økonomisk i økonomiske spil, hvis de før introduktionen introduceres til teksten, hvor der er nævnt noget guddommeligt. dog nøjagtig det samme effekten er også en påmindelse om sekulære institutioner, der styrer lovlighed og moral.\nOverlevelsesgraden på 200 lukkede samfund, der opstod i Amerika i XIX århundrede. Fig. fra den diskuterede artikel Norenzayan, Shariff, 2008\nInteressante resultater blev opnået ved en komparativ analyse af forskellige lukkede kommuner og samfund, der fremkom meget i USA i det 19. århundrede. Blandt dem var både religiøse og sekulære (for eksempel baseret på kommunismens ideer). Det viste sig, at religiøse samfund i gennemsnit eksisterede meget længere end sekulære dem (se figur). Dette er i god overensstemmelse med tanken om, at religion fremmer pro-social adfærd (loyalitet over for samfundet, vilje til at ofre personlige interesser for samfundets skyld).En mere detaljeret analyse viste, at overlevelsen af religiøse (men ikke sekulære) samfund direkte afhænger af lovens sværhedsgrad. Jo flere restriktioner samfundet har pålagt sine medlemmer, jo mere "dyre" ritualer de måtte udføre, jo længere samfund eksisterede. Denne undersøgelse, som en række andre, indikerer, at svækkende ritualer, faste og lignende for det første er effektive midler til at overbevise andre i deres egen loyalitet (og derfor er et samfund med en streng statut pålideligt beskyttet mod pretenders og freeloaders) For det andet tjener ritualer som en konstant påmindelse om den guddommelige tilstedeværelse og derved reducerer "anonymiteten" af situationen. Det er nysgerrig, at efter overholdelse af antallet af "dyre" ritualer, ophørte sekulære og religiøse samfunds overlevelse statistisk ikke længere. Det betyder, at det er ritualer og begrænsninger og ikke andre aspekter af religion, der spiller hovedrollen for at sikre samfundets bæredygtighed.\nEn komparativ analyse af forskellige menneskelige kulturer har vist, at de kulturer, hvor det er sædvanligt at tro på Gud eller guder, der følger moral, spredes meget hurtigere og dækker flere mennesker end dem, hvor guder er ligeglade med moralen.\nFlere eksperimenter har også vist, at folk har større tillid til en fremmed, hvis de ved, at den fremmede er en troende. Som det kan forventes, er denne virkning særligt udtalt, hvis begge fag tilhører samme religion og er opmærksomme på dette.\nAlle disse forskningsområder er stadig i de indledende udviklingsfaser, og derfor er der stadig mange uløste problemer. Det er imidlertid allerede mere eller mindre klart, at religiøsitet kan bidrage til prosocial adfærd og øge gruppens levedygtighed, selvom denne effekt ikke altid manifesterer sig og har flere begrænsninger.\nEn af de "mørke sider" af religiøs forfølgelse er, at det sædvanligvis næsten udelukkende er rettet mod gruppens medlemmer, det vil sige på med-religionerne. Mange eksperter mener, at altruisme og prosocialitet i menneskelige kollektorer fra begyndelsen var uløseligt forbundet med parokialisme – fjendtlighed over for fremmede (se: Altruisme hos børn er forbundet med ønsket om lighed, elementer, 04.09.2008). Religiøs forfølgelse er på ingen måde en undtagelse fra denne regel."Afbrydende" aspekt af religiositet analyseres i detaljer af R. Dawkins i bogen Gud som en illusion. De eksperimentelle data udsender imidlertid lys på dette problem, mens det er meget lidt. Så "evolutionære religiøse studier" har stadig arbejde at gøre.\n1) Ara Norenzayan, Azim F. Shariff. Oprindelsen og evolutionen af religiøs prosocialitet // Videnskab. 2008. V. 322, s. 58-62.\n2) Pascal Boyer. Religion: Bundet til at tro? // natur. 2008. V. 455, s. 1038-1039.\nMennesket blev ikke skabt i Guds billede, "Elements", 06/18/2007.


Den rette kost kan afhjælpe senfølger - Bedre Viden om Senfølger\nDen rette kost kan afhjælpe senfølger efter kræft i bækkenorganerne\nDer kan være hjælp at hente i kosten for de patienter, der kæmper med senfølger efter kræft i bækkenorganerne. Det mener Mette Borre, der er klinisk diætist på Aarhus Universitetshospital og til daglig rådgiver tidligere kræftpatienter om deres kost.\nIfølge Mette Borre kan blandt andet en reduktion af fedtindholdet i kosten være til stor gavn for patienterne. Hun understreger dog samtidig, at det er individuelt, hvad den enkelte patient har behov for. Foto: Steven Tanneberg\nSmerter, inkontinens, forstoppelse og diarré. Det er nogle af de gener, der kan følge efter behandlingen af kræft i tarm, urinveje eller underliv.\nOmkring 40% af alle patienter, der overlever kræft i bækkenorganerne, oplever senfølger i en eller anden udstrækning. For nogle er senfølgerne overkommelige, mens de for andre er stærkt hæmmende i dagligdagen.\nEt af de områder, der kan påvirkes kraftigt, er patienternes fordøjelsessystem, som kan være blevet skadet af kræftbehandlingen. For patienter der for eksempel har fået fjernet et stykke af tarmen, kan deres evne til at fordøje fedt være blevet svækket, ligesom at de kan have svært ved at optage laktose og gluten i kosten. Og det kan have stor betydning for deres tarmfunktion.\nFor nogle patienter kan det endda være svært at opretholde et almindeligt arbejde og socialt liv, fordi deres kropsfunktioner påvirkes så markant, at de mister kontrollen.\nDen problematik oplever Mette Borre ofte gennem sit arbejde som klinisk diætist på Aarhus Universitetshospital. Her hjælper hun tidligere kræftpatienter med at omlægge kosten i forsøget på at afhjælpe dem ufrivillige toiletbesøg og ændre luftudviklingen i deres tarme:\n- Mange af de her patienter har fået ændret deres liv radikalt. De har måske mistet deres job eller føler sig isoleret socialt, fordi de kæmper med nogle problemer, som er stærkt tabuiseret. Det forsøger jeg at hjælpe dem med ved at kigge på deres kost og se på, om der er nogle områder, hvor det vil kunne gavne dem at lave en ændring.\nEt helt nyt område\nMette Borre arbejder som den første diætist i Danmark, systematisk med kosten for patienter, der har overlevet kræft i bækkenorganerne. Siden april 2018 har hun hjulpet i alt 35 patienter med at omlægge deres kost ud fra de symptomer og erfaringer, patienterne selv beskriver.\nAlle patienter er forinden blevet undersøgt af en mavetarmlæge, der vurderer, om den enkelte patient har behov for en diætist eller ej.\nDe patienter, der har problemer henvises gennem Kræftens Bekæmpelses Nationale Forskningscenter for Senfølger til kræft i bækkenorganerne til Mette Borre, som ser nærmere på den kost, som patienterne har registreret.\nOg selvom forskningsområdet stadig er nyt herhjemme, har Mette Borre indtil videre haft gode resultater med at foretage kostændringer for patienterne:\n- Det er naturligvis altid individuelt, hvad der er problemet for den enkelte patient, men overordnet har vi haft stor succes med at reducere fedtindholdet i mange af patienternes kost.\nVed at reducere fedtindtaget modvirkes galdesyrediarré og det hjælper tarmen, og kan gøre en kæmpe forskel for patienten.\nKosten har ændret Ebbas liv\nEbba Nielsen er en af de patienter, der har haft stor glæde af sin kostomlægning. Efter at være blevet opereret for tarmkræft i 2012, døjede Ebba længe med tarmproblemer, og lægerne forsøgte forgæves at finde frem til en medicinsk behandling, der kunne hjælpe hende. Hun blev tilbudt alt fra skrappe pille-kure til opiumsdråber, men det var først, da hun kom i kontakt med Mette Borre og fik justeret sin kost, at hun for alvor oplevede en ændring:\n- Det har været guld værd for mig, og i dag har jeg et helt andet liv. Jeg lever efter en skræddersyet diæt, hvor jeg forsøger at undgå gluten og laktose, og samtidig spiser så lidt fedt og sukker som muligt. Det gør, at jeg har fået langt bedre styr på mine tarme, og at jeg kan fungere meget bedre i min dagligdag.\nSelvom Ebba Nielsen er meget taknemmelig for sin livsstilsændring, har det ikke været helt uden ofre for hende at skulle ændre sine madvaner:\n- Det har været svært for mig at måtte opgive nogle af de madvarer, som jeg virkelig godt kan lide. Et helt almindeligt stykke rugbrød for eksempel eller desserter, som jeg holder meget af. Men når jeg en gang i mellem spiser det, kan jeg mærke konsekvenserne med det samme. Der er kontant afregning, og jeg må jo erkende, at jeg simpelthen bare ikke kan tåle det længere.\nNy forskning skal give bedre viden\nFor Ebba Nielsen har det været afgørende at reducere mængden af fedt i kosten. En sådan ændring kan umiddelbart lyde simpel, men for patienter, der måske i forvejen har oplevet vægttab eller nedsat appetit i forbindelse med deres sygdomsforløb, er det nødvendigt, at energitabet erstattes af andre fødevarer.\nSamtidig kan det være svært at vide, om det er fedt eller fibre, maven reagerer imod, og derfor påpeger Mette Borre, at det er vigtigt at se en diætist, der kan hjælpe med at justere kosten.\nDesuden mangler der, ifølge Mette Borre, stadig viden på området, i sær når det kommer til de bakterie-problemer, der kan have en indvirkning på tarmen.\nDerfor vil man i løbet af foråret 2019 opstarte en undersøgelse blandt patienter på senfølgecentret i Aarhus for at blive klogere på, hvordan kosten kan skræddersyes patienten endnu bedre. Og det glæder Mette Borre:\n- Det her område er meget spændende, fordi det stadig er så nyt, og der har manglet et sådan tilbud til patienterne. Jeg håber, vi kan få udbredt vores erfaringer til hele landet, så man også andre steder vil oprette lignende tilbud. Samtidig er det vigtigt, at vi får spredt budskabet, så både praksiserende læger og patienter ved, at vi findes, og at vi faktisk kan hjælpe dem.\nPjece om kostråd efter behandling for kræft i bækkenorganerne\nPjece om tarmproblemer efter behandling for kræft i bækkenorganerne\nPjecerne er udarbejdet af Senfølgeklinikken for kræft i bækkenorganerne på Aarhus Universitetshospital, hvor du også kan finde mere information om senfølger efter kræft i bækkenorganerne.\nAf Mikkel Dyring Dohn Sidst ændret 12.02.2019\nMalene Lindgaard Kloster\nTlf: 35 25 71 31


Aben sex billeder af pikke\n25.09.2017 / aben sex billeder af pikke / 0 kommentarer\nGratis Sexnoveller Private sexbilleder Danske pornofilm Billeder, historier Kendte Dansker gratis Gratis Dansk, sex, erotik og Porno Private sexbilleder Slemme uartige Sexnoveller Sexfilm med kendte live sexcams sexnyheder pornofilm Danmark. Erotiske Noveller og billeder fra danske amatør plus mange billeder af kendte t Er Gratis. D a jeg var i 14-15 års alderen var jeg ikke længe om at blive liderlig og onanerede da også en del og på den tid var jeg også begyndt at blive godt påvirket af de lyde der kom inde fra mors og fars soveværelse. Så mor blive kneppet af far og onkel Gratis anal sexfilm hver DAG! Det var vidunderligt at ligge der imellem to unge drenge og mærke deres ivrige liderlige pikke pumpe ind og ud af mit underliv. Forfatter: Norma de Plume. Gratis anal film Analsex film og billeder frække anal pornofilm. Erotiske historier og noveller der handler om personer der har sex med andre, end deres partner. Sextips og nye sexlege.\nAben sex billeder af pikke - Erotiske historier og\n"Jeg tror godt, du kunne tænke dig at være sammen med mig sagde hun. »Det er virkelig guf, hvad? En beautyboks i miniudgave, sin iPhone og hendes buttplug, som mor nu ikke mente hun fik brug for, så længe hun var i skole. Sidst læst: 20:15:46 - vist 12522 gange. Den måtte han så gå rundt med resten af dagen, og lægge den ved siden af sin tallerken, mens han spiste, men straks montere den så snart måltidet var overstået. Sidst læst: 20:30:52 - vist 26671 gange. Casper var blot seks år da de flyttede ind, og siden han begyndte i første klasse, havde han ubekymret cyklet de seks kilometer til skolen, der var opsamlingssted for flere omkringliggende småbyer.\nDagens film: Aben sex billeder af pikke\nDet var vores barnepige på 15 år, som kom på besøg. Den her ser ud til at vide, hvad den vil, fniste hun. I stedet svingede han læder padlen to gange lige efter hinanden, og skulle lige til at slå en tredje gang, da den lille liderlige dreng stønnede højt, og spjættede krampagtigt i remmene, mens udløsningen boblede i gabet på ham, som hvid sovs i kog. Hun var allerede blevet mega god til at lægge makeup, og var temmelig stolt over det færdige resultat. Han rystede på hoved, og tvang cementklumpen ned i maven, hvorefter han måtte gå med sin mor ud på badeværelset, og finde sig i at hun fjernede alt behåringen fra hans nedre region, og endda det han havde under armene. En svag saltagtig væske flød fra pikken, og med tungen farende rundt på opdagelse, suttede han den hårde glans, som var det et lækkert bolsje.\nThai, massage, hjørring: Aben sex billeder af pikke\nVist 12510 gange i denne måned 72 - Fagforeningskursus Del 1 2 3 Skrevet af pehy Tilføj til min liste Jeg er stadig på mit kursus, der står stadig en masse sex på programmet. Mmh nikkede Casper, og mærkede spermen løbe ned over læberne.»Du ser skøn ud, lille sperm-trold lo Dorte.»Husk at lade det være Selvfølgelig svarede han, og tog sig selv i at slikke læberne, men smilte blot en lille smule genert, efter at have smagt på sin. Hans onkler, moster Anette, og hvad med kusinerne, og hans fætter. Vist 16610 gange i denne måned 68 - Herregården inspirerede og gjorde mig til hanrej Skrevet af Bisexer Tilføj til min liste - Jeg har hørt, at du er god til at give massage - og jeg trænger sådan til at blive masseret, sagde min hustru. Det var Anja, som jeg havde set og snakket med tidligere. Første gang forfatteren havde sex. Han stønnede højt af fryd. De gik kun til lige under knæene, og var med bindesnørre, samt mega høje hæle, der fik en til at stå på tæer. Manden rejste sig, drejede hovedet mod mig som for at spørge, om det var i orden, at han gik med hende. I remember the hot summer sun shining on the vast ocean which lay before. Vist 21281 gange i denne måned 43 - Knasthullet Skrevet af Digitalo Tilføj til min liste Min bedste ven tilbyder at hjælpe med min sexfantasi, men det gik ikke som planlagt. Jeg har forført min ekskones gifte søster! Da jeg selv begyndte at komme, pressede jeg kussen hårdt ned, for at få Thors pik helt i bund, så han kunne sprøjte så dybt i mig som muligt. Han brugte en del længere tid end normalt, og da han endelig kom ud i det leopardprikkede, fik han endnu mere skældud.\nAben sex billeder af pikke - Italia Escort\nHelt uden sammenligning noget af det mest frække som jeg har oplevet. Sidst læst: 21:12:06 - vist 13863 thai massage gl køge road sushi ølstykke gange. Der er noget, de begge savner. Årh, vil du ikke nok søde? Pluggen gjorde så godt i numsen, og skulle hun være helt ærlig, nu far og mor ikke var hjemme, så var Camilla faktisk ret så lækker at. Den var rød og sort, og havde fire strømpeholdere hængende som tykke snore. Hvorfor er du ikke klædt.?«spurgte hans mor vredt.»Øh Jeg Øh Afgang kommanderede hun.»Når du har taget et bad, og været på toilet, putter du buttpluggen op i numsen og tager lak tøjet på, og du kan lige understå dig i at ødelægge noget. Vist 6507 gange i denne måned 287 - Anja Skrevet af Anonym Tilføj til min liste I sommerferien var jeg alene på skansen på mit arbejde. Hvordan i helvede kunne hendes mor pludselig begynde at tale om mad? Hun var umådelig glad for at få lov til at sutte den, for hun stønnede og guffede, som gjaldt det hendes liv. Her starter deres eventyr, hvor de forsøger sig på nye ting, og for sig nogle dejlige oplevelser. Vist 9188 gange i denne måned 219 - Naboens datter Del 1 2 3 Skrevet af Personal Tilføj til min liste Stadig hovedrystende gik jeg ind og fandt et par badebukser. Vist 5854 gange i denne måned 266 - Utroskab - en dejlig oplevelse Del 1 2 Skrevet af Jette Tilføj til min liste Hendes mand har ikke rørt hende i et halvt år, og på nettet har hun mødt en jævnaldrende mand, Henrik, som også. Sidst læst: 17:45:20 - vist 22967 gange. Sidst læst: 21:57:06 - vist 3834 gange. Når det gjorde så ondt at få smæk, hvorfor føltes det så også så dejligt? Vist 14562 gange i denne måned 258 - Bente Skrevet af Spiller Tilføj til min liste Hvad kan der ske, når firmaet holder 50 års fødselsdagsreception for en af de ansatte? At det gjorde næsten lige så ondt, da den skulle ud igen om aftnen, var lige ved at tage modet fra hende. ) Sidst læst: 22:03:04 - vist 40619 gange. »Ikke.?«Mor så mismodigt.»Det er ellers drengetøj, men du må da gerne låne en af mors flotte lak-kjoler, hvis du hellere vil det? Vist 4353 gange i denne måned 257 - Min kone begik Utroskab Skrevet af Spiller Tilføj til min liste Jeg havde længe gået med fornemmelsen af, at min kone var mig utro. Vist 17168 gange i denne måned 234 - Kørende utroskab Del Skrevet af Jeanett Tilføj til min liste Tænk at sidde bag i bilen på skødet af en veludrustet mand, med hans pik dybt begravet oppe i sig, og føle den sprøjte glohed sperm i bunden. Jeg vendte mig "forskrækket" om, og min pik pegede nu direkte mod min svigerinde som sad i sofaen. Kevin fortsatte med at binde nogle læderremme om hans ankler og underben, og imens voksede drengens pik.


To hold med ved DM – Gladsaxebladet\n3. jun 2019, 15:45\nTo hold med ved DM\nBagsværd fik både et herre- og et damehold med til DM-finalen. Foto: Privat.\nBagsværd Vægtløftnings Klub havde både et herre- og et damehold med de danske holdmesterskaber\nBagsværd Vægtløftnings Klub deltog ved de danske mesterskaber for hold. Igennem sæsonen har BVK samlet point for at kvalificere sig til DM-finalen, hvor fem klubber dyster om holdmesterskabet. Det har været en del af Bagsværd-klubbens målsætning de seneste par år at kvalificere både et herre- og et damehold, hvilket blev indfriet i år. Det vidner om et stort niveau på begge sider i BVK.\nDet blev til en bronzemedalje for herrerne og en femteplads hos kvinderne. Dog er BVK fortrøstningsfulde med hensyn til fremtiden, da talenterne Jasmin Agtertoft og Esben Larsen var med. De besidder begge et stort potentiale for at forbedre sig. Sidstnævnte satte ved stævnet også ny ungdoms- og juniorrekord i stød med hele 132 kg. Vel at mærke med en kropsvægt på blot 71 kg.\nSimon Darville satte også dansk rekord i -102 klassen med 140 kg i øvelsen træk. Løftere fra BVK har nu alle rekorder i sværvægtsklasserne. Sidste gang Bagsværds herrer vandt bronze var i 2009. Dengang fik klubben 900 point. I år blev bronzen vundet med over 1200 point, og 900 point havde givet en 16. plads, hvilket illustrerer det højere niveau for dansk vægtløftning.\nCheftræner Tommy Larsen holder stålsat fast i målet om at Bagsværd Vægtløftnings Klub skal tage titlen som Danmarks stærkeste hold.\nBagsværd Vægtløftnings Klub holder til på Bagsværd Stadion. Klubben har hold for alle der skulle være interesserede, inklusiv ungdoms og juniorhold (start 10 år). Kontakt klubben på Facebook for at høre mere.\nAB et minut fra nedrykning


Det begyndte som en konstant, ulmende fornemmelse over ikke at gøre nok.\n’Du burde starte en blog,’ foreslog han en aften. Muligvis fordi han ikke rigtig orkede at høre mere brok fra min side og derfor opfordrede mig til at kanalisere min viden og holdninger ud et andet sted end til ham.\nOpfordringen kommer efter, at jeg for nylig har sagt mit faste job op gennem fem år, som tilmed er mit første job efter Journalisthøjskolen. Et job, jeg har været glad for, og hvor jeg har været en del af mange spændende projekter, men hvor jeg til sidst fik en stadig større lyst og behov for at prøve noget andet. Og uden at have noget på hånden valgte jeg at kaste mig ud i det. Og sige op.\nBeslutningen kommer oveni andre store (gode) livsændringer som et huskøb og en netop overstået orlov, hvor fem af ugerne gik med en rejse til Vietnam. Uden så meget andet end to kufferter, masser af nysgerrighed og oceaner af tid til at være sammen med min familie. Det sætter en masse ting i perspektiv.Som forventet var kontrasten derfor også stor, da hverdagen igen meldte sig. Og derfor føles opsigelsen som den helt rigtige ift. timingen i mit eget liv. Så nu, hvor en stor del af min tid kommer til at gå med kaffemøder, ansøgninger, og finde mit næste job, har jeg valgt at skrible lidt ned her på siden.\nDet kommer til at handle om bæredygtighed. Om grøn livsstil. Om inspirerende, bæredygtige initiativer, som jeg synes, mange flere burde kende til og bruge. Om folk, der gør en forskel, som behøver et kæmpe shout-out. Om egne observationer og holdninger. Om at spise ordentligt. Om at forbruge med omtanke. Og hvorfor så det?\n“Fordi vi alle sammen er nødt til vedblivende at tale om bæredygtighed, hvis vi vil have en bæredygtig verden ud af det her fremtidsscenarie, hvor der i international politik er taget nye store skridt mod afgrunden på det seneste,” som den meget kloge Signe Wenneberg skrev for nylig.\nJeg har arbejdet i krydsfeltet af kommunikation, branding og journalistik i fem år, hvor Københavns grønne profil har været én af de største kernefortællinger. Derudover har jeg en stor, personlig interesse i emnet, som jeg synes, fortjener meget mere spalteplads – uden den løftede pegefinger. Men jeg har også oplevet, at emner som ovenstående tit bliver opfattet som en elitær og flyvsk snak for den kreative middelklasse, og det kunne jeg godt tænke mig at ændre lidt på, så siden her hjælper med at brede emnerne endnu bredere ud og at evt. læsere får øjnene op for de mange gode initiativer derude. Forhåbentlig på en god, lærerig og inspirerende måde, så I har lyst til at læse med.\nPingback: Ny serie: Syv bæredygtige forbilleder fortæller om deres grønne vendepunkt


Kursusforløb - Byggeri & Teknik\nVi tilbyder løbende kurser i forskellige emner, som kan være relevante i din bedrift.\nVi tilbyder løbende følgende kurser:\nADR kursus – Transport af farligt gods\nMangler du et ADR bevis? Et ADR bevis er nødvendig for at transportere farlig gods som dieselolie, glasflasker, kemi og rengøringsmidler til vask og rengøring af stalde eller andre faremærkede produkter ad offentlig vej. Læs mere om ADR beviser her.\nRottebekæmpelseskursus – Autorisationskursus R2\nBYGGERI & TEKNIK I/S udbyder kursus i rottebekæmpelse for ejere af landbrugsbedrifter. Kurset giver ret til bekæmpelse af rotter på egen landbrugsejendom, ved brug af kemiske bekæmpelsesmidler. Læs mere om kurset her.\nBYGGERI & TEKNIK I/S faciliterer erfagrupper inden for forskellige faggrene og interesseområder. Erfagrupper er et af de fora, hvor man allerhurtigst får udvekslet erfaringer om og bearbejdet aktuelle problemstillinger og nye tiltag i sin bedrift. Læs mere om de forskellige erfagrupper her.\nFørstehjælpskurser med godkendt instruktør\nFå et ejendomstilpasset førstehjælpskursus, som er baseret på en teoretisk og praktisk gennemgang.


Apps på tv box | YouSee Community\nPå følgende hjemmeside: https://kundeservice.yousee.dk/tv/funktioner-og-brug/saadan-bruger-du-tv-boks-cisco/saadan-bruger-du-apps kan jeg læse at jeg vil have adgang til de tjenester som jeg abonnere på hos Yousee. Jeg kan kun se og bruge 2 apps på min box nemlig Netflix og Radio.\nJeg har Yousee musik via mine mobil abonnementer men har ikke adgang til det på TV boxen, idet der ikke findes nogen apps for dette. Heller ej apps for vejrtjenesten optræder på apps-siden i TV box.\nKan nogle her i dette forum forklare og/eller afhjælpe mit spørgsmål og problemstilling?\nHar du en Humax boks, er det ikke den boks, der henvises til i linket.\nDen der linkes til er til DSL den har lidt andre funktioner.\nJeg kender ikke den tekniske betegnelse for den box som jeg just har erhvervet, jeg fik den blot i hånden fra yousee manden i butikken (Power) hvor de stod i store bunker. Men selv om det er den ene eller en anden box bør de vel uden lige kunne det samme skulle jeg mene. Det med Yousee musik spurgte jeg direkte ind til, hvilket sælgeren bekræftede at den ville kunne anvendes til. Men det kan jeg så forstå af jeres kommentarer ikke gælder for mit vedkommende med den nye box.\nJeg har fire Humax bokse og ingen af dem har andre apps end på din. Er heller ikke blevet lovet andet.\nDi må da kunne se, om det er en Humax boks. Om ikke andet på det du fik med boksen.\nDer er ønsker om en opdatering så der er musik, men den ligger ud i fremtiden. Den eneste nuværende der har musik er Cisco boksen.\nJo, jo, på papkassen den lå i, står der\nModel: YSR-2000 (men ikke at den også skulle hedde Humax) Men hvis der skulle komme en opdatering må jeg jo bare afvente den og håbe at den så også vil indeholde Yousee Musik.\nTak for jeres hurtige besvarelser. Jeg kommer tilsyneladende ikke videre lige pt. med musikken.\nDet er en Humax boks du har. Sælgeren har lovet for meget.\nDet er ikke første gang at sælgere fra EG har for lidt produkt kendskab.\nJa, Elgiganten, der var så Power den blev købt, men det ændrer ikke på at der mangler produkt kendskab.\nÆres den, der æres bør,


AnsøgningDesignRetningslinjerFarverSkrifttyperLogo varianterIkonerGrafisk design på publikationerPowerPoint-skabelonerKontaktRapport Forside » Til projektlederen » Design\nDesign - Identitet til Industriens Branchefællesskabs Arbejdsmiljø Råd\nInformation om I-BARs nye design\nI-BAR har besluttet sig for et nyt design på sine trykte materialer. I den forbindelse er der lavet en kort introduktionsfolder herom. Denne folder er primært rettet mod projektansvarlige, for at give dem en idé om det nye koncept, samt henlede opmærksomheden på de forhold man som projektansvarlig skal videreformidle til de som skal lave den endelige layout og grafisk opstilling af materialet.\nDownload en introduktion til I-bars designguide\nDenne designguide beskriver grundelementerne omkring I-bars visuelle identitet. Manualen er en fælles reference for såvel I-bar medarbejdere som for eksterne designere, reklamebureauer, trykkerier og andre leverandører, der udarbejder materiale, hvor I-bar står som afsender eller samarbejdspartner. Hensigten er at sikre, at I-bar – på tværs af diverse kommunikationsplatforme – taler med én stemme og i en stil og stemning, der klart signalere I-bar som afsender.\nDesignguiden giver dig eksempler og retningslinjer for brugen af en række forskellige elementer. Guiden dækker retningslinjerne for anvendelsen af I-bars logo samt de grundlæggende designprincipper for typografi, billedbrug, farver og øvrige designelementer.\nFor at sikre en ensartet kommunikation i medierne og budskaberne, som I-bar beskæftiger sig med, er det vigtigt at overholde retningslinjerne. Din overholdelse af de givne guidelines sikrer et genkendeligt, troværdigt og professionelt udtryk. Designguiden er dog ikke ment som en spændetrøje, men som en tilskyndelse til kreativ udfoldelse inden for nogle simple principper.\nForside » Til projektlederen » Design


Er du klar til at blive disrupted? - Scandinavian Executive Institute\nOrdet disruption er på alles læber for tiden.\nDirekte oversat fra engelsk betyder det forstyrrelse eller afbrydelse.\nDet bruges i flæng af kreative konsulenter og iværksættere, og er nu også blevet politiseret. Men disruption er meget mere end bare et smart modeord eller en flygtig forstyrrelse af dagsordenen. Det er en fortælling om forandringer, som ingen brancher eller forretningsområder kan undsige sig.\nVi har taget en snak med Nathan Furr, Professor of Strategy ved INSEAD, om hvordan virksomheder og organisationer bedst udnytter de muligheder disruption bringer med sig.\nProfessor Clayton M. Christensen fra Harvard University var i 1995 en af de første, der beskrev begrebet disruption i relation til virksomheder og organisationer.\nHan havde særligt fokus på de teknologier, der kunne medføre disruption og beskrev begrebet som en virksomhed, der gennem innovation af nye produkter og services undergraver eller nedbryder en eksisterende branches typiske forretningsmodeller.\nDen mere end 20 år gamle definition gør sig stadig gældende, men mængden af digitale teknologier der forstyrrer de traditionelle forretningsmodeller, er vokset betragteligt siden da.\n“I dag har vi meget fokus på digital disruption. Digitalt lyder meget nyt, men det er faktisk et gammelt fænomen. Prøv at tænk på, hvor længe vi har haft transistorer og internettet har efterhånden også været her længe,” siger Nathan Furr.\nIfølge Nathan Furr er de fire vigtigste digitale teknologier, der skaber disruption i dag:\nComputere (store som små)\nConnectivity (muligheden for at være konstant forbundet via smartphones)\nSensorer (for eksempel i robotter der løser manuelle opgaver)\nStil op i køen til en rusketur\nHele brancher og forretningsområder har allerede oplevet, hvordan digitaliseringen har rusket godt og grundigt op i deres forretningsmodeller. Det gælder særligt for teleindustrien, musik-, film- og mediebranchen.\nLige nu står den finansielle sektor, hotel- og taxibranchen for tur.\nMen hvorfor bliver virksomheder og organisationer så overraskede over nye teknologier og de muligheder, de bringer med sig.\n“Det er i høj grad menneskets natur at være skeptisk over for at kaste sig ud i noget nyt og ukendt. Vi kan ikke forudse, hvordan de nye teknologier vil påvirke vores forretning og når der er penge involveret, så bliver vi endnu mere tilbageholdende. Samtidig tager det tid og kræver tålmodighed at indarbejde en ny strategi. Begge dele er ofte en mangelvare,” forklarer Nathan Furr.\nUpgrade eller opvågning\nNathan Furr fungerer også som rådgiver for private virksomheder, der ønsker at skabe en ny modstandsdygtig digital strategi. Han mener, at det er vigtigt at skelne mellem, om en virksomhed har brug for digital disruption til at få skabt en ny forretningsmodel, eller om der bare er behov for en digital upgrade.\n“Der vil være brancher og industrier, hvor påvirkningen fra digitaliseringen er så omfattende, at deres traditionelle forretningsmodeller ikke længere er brugbare, men det er et fåtal. De fleste kan faktisk klare sig med en seriøs digital upgrade, der gør forretningen mere effektiv og konkurrencedygtig.”\nIngen grund til panik. Endnu. Nathan Furr understreger, at ikke alt er under forandring.\n“Vi skal ikke gå i panik over de forandringer der kommer, men vi skal heller ikke ignorere dem. Vi er nødt til at forstå, hvorfor tingene forandrer sig og så finde frem til de innovationsværktøjer der findes, så vi kan udnytte de muligheder den digitale disruption åbner op for,” fastslår han.\nEr din virksomhed eller organisation klar til at blive disrupted?\nTag de første skridt:\nVær nysgerrig. Læs op på de vigtigste disruptive teknologier der rammer inden for de næste 5 til 10 år, så du kan vurdere, om de er en konkurrencefordel eller en trussel\nVær modig. Det kan betale sig, at udfordre sig selv til at se tingene på en ny måde\nDrop tanken om at være forandringsparat. Overvej i stedet at blive forandringsskabende