Sportstiming - Silkeborgløbet 2021\n2,5 km, 5,9 km, 11,7 km, 17,5 km, 7,2 km, 13 km\nSilkeborgLøbet er i 2021 den 14. august\nSilkeborgløbet har eksisteret siden 2002 og har i dag både løb og walk\nSilkeborgløbet er byens traditionelle løb. Det afholdes i de smukke skove omkring Silkeborg og nu med start og mål i Indelukket.\nBørne ruten på 2,5 km går i år rundt om Aqua og skoven bagved. De 3 øvrige distancer kommer rundt i bl. a. Kopskoven, Nordskoven, Øster skov og Vejlbo Mose. Ruterne er mest i skov og ganske lidt på asfalt.\nPå walk er der 2 distancer, først er en smuk rute omkring ”Brillerne” på i alt 7,2 km, hvor man kan være heldig og blive belønnet med at se Isfuglen, der holder til i området. Har man mod på mere, så fortsætter walkerne ud på etape 2 og når i alt 13 km.\nDer er god plads til både løbere og tilskuere. Og vi har igen i år allieret os med en række sponsorer, der er med til at hygge omkring løbet. Der er præmie til hurtigste kvinde og mand på hver distance, også på walk.. Og der er medalje og is til børnene. I målområdet er der vand, energidrik og frugt til løberne. Efter endt anstrengelse, er der en kop kaffe/te og et stykke kage til løberne.\nSilkeborgløbet og Corona\nVi har til Silkeborgløbet sikret os, at vi overholder de gældende regler for LØB / WALK arrangementer. DGI har udstukket retningslinier på baggrund af de gældende regler fra de offentlige myndigheder.\nVi lister kort betydningen her:\nMax antal :\nEr deltagerantallet max 500, er der ikke krav om corona pas for at starte.\nVi anbefaler alle at tage en corona test inden løbet, hvis man ikke er fuldt vaccineret. Dette er til alles fælles sikkerhed.\n500 deltagere betyder også, at vi lukker for tilmelding ved 500 tilmeldte.\nHvis vi når grænsen på 500, vil der ikke være mulighed for eftertilmelding på dagen.\nAfstandskrav og gældende regler :\nVi forventer, at man overholder alle de gældende forholdsregler for corona.\nNår man bevæger sig rundt i området ved start og mål, skal man tænke på at holde afstand til hinanden.\nForplejning / frugt mm :\nAl udlevering af forplejning og frugt skal foregå fra hjælpere. Løbere og Walkere må ikke selv tage frugt mm.\nDer vil være hjælpere, der skænker op i kopper til væske.\nTag ikke selv vand og energi fra beholdere.\nAlle startnumre kan afhentes efter kl. 9\nEftertilmelding kan ske fra kl. 09.00 gebyr 30 kr.\nDer er ikke mulighed for omklædning\nDer kan tilkøbes sandwich ved bestilling af startnummer\nDer er vand og energidrik i målområdet, som passeres efter hver etape.\nEfter løbet er der en kop kaffe/te, samt et stykke kage til alle løberne\nDerudover er der frugt og en is til alle børn op til 12 år.\nStjerneløb med 3 distancer\nLøbet er et stjerneløb for de 3 distancer.\nAlle starter på samme tid kl. 14 på første sløjfe\n5,9 km løber første sløjfe\n11,7 km løber første og anden sløjfe\n17,5 km løber første, anden og tredje sløjfe\nStart gebyr: 80,00 dkk. ved forhåndstilmelding\nLøbet er åbent for alle fra 0-12 år.\nForældre må gerne ledsage deres børn\nFælles start kl. 13.00.\nStart gebyr: 40,00 dkk. ved forhåndstilmelding\nWalken har 2 distancer.\nAlle alders grupper er velkommen.\n1. etape på 7,1 km omkring brillerne\n2. etape på 5,9 km i Nordskoven\nAlle distancer starter kl. 13.45 med en fælles start.\nBørne ruten på 2,5 km går i år rundt om Aqua og skoven bagved. De 3 voksen etaper kommer rundt i bl. a. Kopskoven, Nordskoven, Øster skov og Vejlbo Mose. Ruterne er mest i skov og ganske lidt på asfalt.\nRuten er på 5.9 km og består af 1. etape.\nDer er præmie til hurtigste kvinde og mand på distancen og medalje til alle børn op til og med 12 år.\nRuten starter mod nord og drejer til venstre gennem kolonihaverne og via Marienlundvej over i Kobskoven. Efter en lille stigning op ad Horsensvej drejer vi til højre ind i Vesterskoven for at komme ned forbi Østre Søbad og videre tilbage mod Aqua. Efter at have rundet Aqua, kommer vi tilbage til målområdet fra syd.\nLøbere på 5,9 km distancen starter sammen med de øvrige løbere på 1. etape kl. 14:00.\nRuten er på 11,7 km og består af 2 sløjfer.\nLøberne starter sammen med de øvrige på 1. etape i Kobskoven. Efter 1. etape kommer I til målområdet fra syd og fortsætter gennem målområdet og ud på 2. etape.\n2. etape starter mod nord og går hen til gangbroen over Gudenåen og over i Nordskoven. Her skal vi over Nordskovvejen og ind i skoven. Her følger vi den let kuperede Skovridervej frem til udfordringen Langdalen. Her stiger ruten jævnt op til toppunktet 90 m over havet. En samlet trækning på 1700 m med næsten uafbrudt stigning. Til gengæld, så går det nedad de næste 1200 m tilbage til Gudenå og så retur til målområdet\nRuten er på 17,5 km og består af 3 sløjfer.\nLøberne starter sammen med de øvrige på 1. etape, fortsætter på 2. etape. Efter 2 etape kommer I tiul målområdet fra nord og fortsætter gennem målområdet og ud på 3. etape.\n3. etape starter mod syd og løber parallelt med Gudenåen, drejer til højre og over tangen mellem Vejlsø og Brassø, fortsætter mod syd til rutens toppunkt 65 m over havet. Herfra går der retur ad Horsensvej og rundt om Vejlby Mose inden det sidste stykke tilbage til målområdet, hvor I kommer ind fra syd.\nPå walk kan I vælge mellem 2 distancer 1 eller 2 sløjfer\n1. sløjfe på 7,1 km og er en smuk rute omkring ”Brillerne”. Og er man heldig, så kan man blive belønnet med at se Isfuglen, der bl.a. holder til i området.\nRuten er lagt på skovveje og stier. Det er muligt at tage klapvognen med rundt, selv om der er rødder, der skal passeres flere steder. Så der er basis for en rigtig familietur.\n2 . sløjfe er identisk med løberne 2. sløjfe\nBørneløbet 2,5 km\nVoksenløbet 5,9 km\nVoksenløbet 11,7 km\nVoksenløbet 17,5 km\nWalk 7,2 km\nWalk 13 km


Den unge vinavler fra Ingelheim - CITTI\nJens Bettenheimer, årgang 79 er helt uventet blevet Årets Opdagelse. Vi blev rigtigt nysgerrige, da Gault Millau begejstret skrev følgende: “Han tryller med udtryk og intensitet i glasset” (3 druer, Årets Opdagelse Gault Millau 2016)\nI Eichelmann står der: “kollektionen præsenterer sig afbalanceret og på et meget fint niveau” (3 stjerner). Stuart Pigott siger: “Jens Bettenheimer kandiderer med sine lovende vine kraftigt til titlen som Årets Opdagelse i det nordlige Rheinhessen.”\nOg Weinwelt fra Meiningen lægger yderligere til: “Omhyggeligt og ubegribeligt”. Jens Bettenheimer beviser, at han forstår at nyfortolke de klassiske druesorter til en smagfuld drik med toner af røg – kraftig, vild og klassisk på én og samme tid. Langt fra det almindelige…\nCITTI Genuss har i over 40 år stået for kvalitet, udvalg og service. Genuss er din garanti for friskhed.\nSmag på Bornholm og dens vilde natur med inspiration fra lokale bær og blomster fra destilleriet i Rønne.


Hvad er en reel vending kaffe kan være for gammel / Fræk kone\n01-03-2019 af Lindholm Randi med Kommentarer Slået Fra på Hvad er en reel vending kaffe kan være for gammel\nI stedet for et forord har man formuleret 10 teser om fiktionens teologi. Lad det være sagt med det samme, at disse artikler er alle som én interessante, velskrevne og perspektivrige. Vores mission om at være alt for alle, fører hele tiden til depression og mangel på søvn. Eller også skal man være mere ærlig om, at alting tager tid, men at det her er den bedste løsning med den viden, vi har lige nu\nsiger han. Dit hår behøver desperat dette.\nEngang hed det mytisk-poetisk teologi. Undersøgelser indikerer at opretholde ungdommen, du er nødt til at sænke dit stressniveau, fordi det kan have indflydelse på din hårfarve. Alternativ selvmedicinering er jo lige så gammel som oldtiden selv, forklarer Malthe Kouassi Bjerregaard, museumsinspektør på Medicinsk Museion, Københavns Universitet, hvor de formidler sundhedsvidenskab og medicinsk historie. Det kræver en lang samtale at forstå videnskab, og det kan være rigtig kompliceret. Skribenterne i den arbejdsgruppe, der står bag bogen Fast tillid til fiktioner er alle teologer. Der er alternativ medicin, og så er der virkelig alternativ medicin. I 1800-tallet var digteren Lord Byron så fedtforskrækket, at han nærmest kun levede af kiks og eddike. Rådfør dig med en læge om eventuelle problemer, du har med depression, søvn og eventuelle nye metoder, du planlægger at prøve i dine forsøg på at se yngre. Læs også: Butikker sjusker fortsat med håndkøbsmedicin: Sælger gammel medicin - Men sprøjter man kaffe op i enden eller stikker persille op i vaginaen, tager man lige sin skepsis ti skridt for langt. Det hele bliver temmelig indviklet og på en måde, så man bliver i tvivl om, hvorvidt det er en reel indviklethed, der ligger i sagen selv, eller om det hele er for uklart tænkt, fordi der er gået lige lovlig meget rødvinskonvent i det afslappende.\nSamtidig har andre undersøgelser vist nogle kemoterapipatienter, der mister hår efter behandling; vokse nyt hår, der er deres originale farve, hvilket hjælper dem med at se yngre. Og fordi mange så op til ham og idealet om den lidende kunstner, spredte det sig til store dele af det bedre borgerskab, siger han. Når der dukker sådan nogle historier op, er det jo anledning til diskussion. Med andre ord: er enhver poetisk, narrativ, fiktionel teologi ikke en defensiv manøvre, i forhold til religionskritikken og videnskaben, en retræte, et tilbagetog til en bastion, der måske kun kan holdes en tid? I denne uges udgave af sundhedsvidenskabsprogrammet. Genetisk, der kan ikke benægtes, at vi ikke kan opretholde ungdommen for evigt. Gennem historien er medicinkyndige mænd og kvinder nået frem til store opdagelser inden for lægevidenskaben efter eksperimenter på egen krop. Det kan vel ikke længere være den gamle sag med, at det kun var Kemp, der kunne læse fransk.\nTeologiens krise til debat, Vintens Forlag 1974). Men Michel de Certeaus spørgsmål til Kemp gælder stadig: Er kristendommen ikke bare blevet skøn, fordi den ikke længere kan holdes for sand? Malthe Kouassi Bjerregaard, Medicinsk Museion, med det in mente, burde vi så ikke hylde de folk, der frivilligt eksperimenterer med alternative behandlingsformer på hele menneskehedens vegne? Det korte svar er nej. Sidste år anbefalede skuespilleren Gwyneth Paltrow at skylle endetarmen med kaffe. Jeg efterspørger ikke en måde at komme i kontakt, jeg vil vide, hvorfor man sender en venneanmodning! Sygt Nok på P1 kan du høre vært Maja Thiele og professor i naturstofkemi Lars Porskjær Kristensen snakke om den medicinske virkning af naturmedicin, blandt andet lægeurter. De to fagkyndige personager kommer dog ikke lige omkring, hvor farligt det kan være at stikke krydderurten persille op i vaginaen for at fremskynde sin menstruation. En forsker ved Baltimore Sinai Hospital, Tyler Cymet, har studeret kronisk stress og mener, at fysisk stress og psykisk stress, som varer i to eller flere år, kan føre til hårgravning.\nCougar contact danmark søger mand til sex 373\nMassage århus sex dominans noveller Danske sex sider der var en tid i tysk\nBibi boobz nøgne japanske piger Taletidskort lebara glatbarberet fisse\nEkstra bladet massage escort escort piger jylland Thai ladyboy sex mødetelefonen tdc\nparkplatz treff heiße erotikgeschichten


Oversvømmelse på dagsordenen i Ringkøbing-Skjern - Region Midtjylland\nDu er her: Om os Aktuelt Nyheder Nyheder 2022 Februar 2022 Oversvømmelse på dagsordenen i Ringkøbing-Skjern\nOversvømmelse på dagsordenen i Ringkøbing-Skjern\nI samarbejde med Region Midtjylland og Kystdirektoratet inviterer Ringkøbing-Skjern Kommune til virtuel workshop om, hvordan vi bedst sikrer os mod oversvømmelse fra regnvand, grundvand, havvand og vandløb.\nSelv før klimaforandringerne var en mærkbar realitet, gik både Ringkøbing Fjord, Skjern Å og en del andre vandløb over sine bredder i våde perioder, ligesom Vesterhavet viser tænder om vinteren.\nMen i takt med klimaforandringerne bliver vejret mere ekstremt, og ifølge det kort, Kystdirektoratet har udarbejdet, så er der minimum otte steder i Ringkøbing-Skjern Kommune, hvor risikoen for oversvømmelser er aldeles overhængende.\nVandet kommer fra oven i form af regn i stride strømme og ind imellem skybrud, fra neden i form af forhøjet grundvand – og fra overløb fra åer, vandløb, fjorden og havet.\n- For kommunen handler det i bund og grund om, at vi i fællesskab med borgerne skal blive bedre til at dæmme op for problemer med vand og med oversvømmelser, for det bliver i tiltagende grad en udfordring for os, siger Ivan Thesbjerg, afdelingsleder i Ringkøbing-Skjern Kommunes afdeling for Land og Vand.\n- Derfor inviterer kommunen nu - i samarbejde med Region Midtjylland og Kystdirektoratet – til et virtuelt borgermøde, hvor det overordnede fokus er på, at vi skal blive bedre rustet til at modstå det vand, der i stadigt tiltagende mængder kommer fra oven, fra neden og fra hav, fjord og å og oversvømmer dele af kommunen, forklarer Ivan Thesbjerg.\nKort over oversvømmelser\nFor at klæde borgerne bedst muligt på til at dæmme op for vandmasserne, har Region Midtjylland og Kystdirektoratet i EU-projektet C5a gennem de seneste to år arbejdet på en vejviser, der kan understøtte kommunal klimatilpasning. Og da Ringkøbing-Skjern Kommune er en af landets mest udsatte kommuner, når det gælder oversvømmelser, var det hér, projektpartnerne valgte at lægge fokus på den danske del af det EU-finansierede projekt.\n- Vi har tidligere i sommeren 2020 udsendt spørgeskemaer til borgere i kommunen og har haft stor glæde af de besvarelser, vi fik ind. For øjeblikket arbejder vi på en guide, der offentliggøres i marts måned. Men inden projektet afsluttes helt, vil vi gerne endnu engang involvere borgerne i Ringkøbing-Skjern Kommune og bl.a. fortælle om vores foreløbige konklusioner, siger Per Sørensen, kystteknisk chef og projektleder i Kystdirektoratet.\nAllerhelst havde han og projektkollegerne taget turen til Naturkraft, hvor der var planlagt borgermøde. Men pga. de høje Covid-19 smittetal bliver mødet afholdt virtuelt den 9. februar kl. 15.00-17.00.\nDeltagelse er gratis, og interesserede kan tilmelde sig pr. e-mail til jamof@kyst.dk. Forud for mødet vil alle tilmeldte få tilsendt en e-mail med et link til et virtuelt møderum.\nLæs mere om projektet: C5a (kyst.dk)\nPræsentation af værktøjer til at finde ud af, om man er truet af oversvømmelse.\nAnsvarsfordeling og servicemål (forsyning, vandløbsregulativer og Fællesaftale om kystbeskyttelse)\nHvad kan du selv gøre? Præsentation af forskelige hjemmesider med inspiration.\nHvad gør Ringkøbing-Skjern kommune, Ringkøbing-Skjern Forsyning, Region Midtjylland og Kystdirektoratet/staten?\nMulighed for spørgsmål og svar til webinarets panel\nEfter mødet vil der desuden være mulighed for at stille spørgsmål direkte eller efterfølgende pr. e-mail.\nI Ringkøbing-Skjern Kommune oplever flere områder allerede jævnligt oversvømmelser, og med klimaforandringerne kommer der endnu mere vand i fremtiden. Det vand udvkler region og kommune sammen med Kystdirektoratet nye metoder til at håndtere. foto: Ringkøbing-Skjern Kommune.\nPer Sørensen, kystteknisk chef, Kystdirektoratet, tlf. 21 49 77 43, e-mail pso@kyst.dk\nIvan Thesbjerg, afdelingsleder Ringkøbing-Skjern Kommune, tlf. 99 74 14 03, e-mail ivan.thesbjerg@rksk.dk\nChristian Billund Dehlbæk, projektkoordinator, Region Midtjylland, tlf. 24 24 22 69, e-mail: christian.dehlbaek@ru.rm.dk


Joyage Business Hotel Luwan Shanghai - Sammenlign Hotelpriser Shanghai\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i Kina > Hoteller i Shanghai > Joyage Business Hotel Luwan Shanghai\nJoyage Business Hotel Luwan Shanghai29 Middle of Jianguo Road Lu Wan District, Shanghai, Kina Vis kort\nJoyage Business Hotel Luwan Shanghai: Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 3 stjerner i Shanghai, Kina.\nDette hotel i Shanghai blot en kort spadseretur fra Tianzifang og Shanghai French Concession. Denne ejendom er ideelt beliggende i det centrale Huangpu-distriktet.Med egen restaurant på Joyage Business Hotel Luwan Shanghai bliver gæsterne budt på en uforglemmelig oplevelse med lokal, kinesisk og kantonesisk cuisine helt uden at skulle forlade hotellet. Ønsker De at spise ude er der adskillige valgmuligheder kort fra hotellet.Shanghai Hongqiao Internationale Lufthavn er mindre end 30 minutter i bil fra hotellet. Centrum af Shanghai er blot 10 minutters kørsel derfra.\nBrugere, som kiggede på Joyage Business Hotel Luwan Shanghai kiggede også på disse 3 stjerner Shanghai hoteller:


Nypuritansk angreb igen | Rotsne's danske blog\nalkoholpolitik, erhversskoler, forældre, gymnasie, halbal, kultur, nypuritansk, sunny beach\nNypuritansk angreb igen\nIn Politik on september 8, 2009 at 4:58 am\nAf en eller anden grund står de kommende skatteydere konstant beskydning af nypuritanske grupper. Nu vil politikerne kaste sig over de unges sociale samvær på gymansierne og erhvervsskolerne.\nMåske er det lidt i tråd med den udvikling, der er sket på arbejdspladserne. Der var engang at vi havde rigtige arbejdere til og der blev serveret øl til frokosten på B&W skibsværft. De tider er ligesom forbi og idag skal man ikke være mere end 15-20 mennesker i en virksomhed før at man er nød til at have intranet med billedearkiv for at finde ud af om det er en kollega eller en fremmed som går forbi på gangen.\nDer er ikke længere tradition for at medarbejderne tager en øl på vej hjem om fredagen. Det har medført at man bliver lidt fremmedgjort i forhold til kollegaerne og da man intet har til fælles med dem, så er det nemmere at erstatte fastansatte med vikarer og konsulenter.\nMen selvom at arbejdspladserne idag fokuserer så lidt på dagligt samarbejde at mange af dem er nød til at koncentrere denne snak i medarbejderssamler (MUS) en gang hver halve år, så mener jeg at det er forkert at presse de unge ud i voksenlivets isolation.\nErfaringer vanskeligere tilgang til alkohol for de unge vil få den betydning, at de enten kriminaliserer sig selv for at få alkohol eller vælger et andet rusmiddel end alkohol. Skal de alle være små sne-prinser eller sne-prinsesser blot fordi at de ikke må gå ned i supermarkedet og købe en øl? Financierer de så ikke det ækle fænomen hvor alle der ligner en der har kørt på to hjul og har et rå look bliver skydeskive for vanskelige unge?\nDer er en kedelig tendens til at vi gør barndommen kortere idag. Tidligere end før fjerner man den naturlige Danskhed, som man så smuk så i “Huset på Christianshavn” hvor at folk kendte hinanden, forbandede systemet, var lidt mistroisk for “smarte” fyre og klarede alt over en bajer. Det er erstatter man så med en indstilling om at være pæn, poleret og international orienteret for at de skal klare sig i en global verden hvor at outsourcing er et fint ord for at finde et sted på kloden hvor at den social dumping er tilstrækkelig slem til at der er nogle stakler der kan lave en given vare 2 øre billigere.\nDer er jo ingen problemer med ungdomsdruk. Der er et problem med unge som ikke bliver passet af deres forældre. Jeg taler ikke om at forældrene skal rende rundt i haserne på de unge hele tiden. Jeg taler om at de skal fylde termokanden op, forlade husalteret og gå ud i de grønne områder med et par muffins for at sætte sig ned ved deres børn og snakke med dem imens at de byder ungerne disse muffins. Pludselig vil de forstå at de unge gerne vil snakke og skulle samtalen være lidt svær at få igang så er den lille sidegevinst at ungerne får lidt fast føde ved siden af alkoholen.\nMen sådan gør forældrene ikke. De lader istedet ultrakristne såkaldte sundhedseksperter komme til at påvirke politikerne til at vedtage dobbeltmoralske initiativer som langsomt gør os til USA nr. 2 og de har jvf. Glamour selvfølgelig ingen problemer. Det er for nemt at lade politikerne lave endnu en lov.\nSå sluk dog det fjernsyn. Lad dog de unge beholde deres danske ånd så længe så muligt. Det er ikke for sjov at jeg på det engelske wikipedia finder dette link under “Danmarks kultur” for vores kultur er tæt forbundet med alkohol. Alkohol skal man selvfølgelig have respekt for, men når man ser ud i verdenen og ser at ikke kun danske borgere har brug for at koble af og glemme al den grusomhed der smides i hovedet på os på gaden, via fjernsynet, aviserne og internettet, er så alkohol ikke den bedste option? For hvad skulle vi sætte istedet?\nSå derfor: Forældrene skal passe deres arbejde. De skal gøre vores manipulerede politikere arbejdsløse. De skal tage ud og gøre deres barn selskab uanset om det er i parken, i fredagsbaren eller til halbal. De vil opleve at deres unger har et bedre ordforråd end “arrhgg” som de siger når de får nej til at tage til “Sunny Beach”.\n« Before Undskyldning til Saudi Arabien – hvorfor? august 30, 2009\nAfterVirker deres bestillingsarbejde nu heller ikke? september 22, 2009 »


> Forsiden > Om GEUS > Fakta om GEUS > Årsberetninger\nKulforskning på GEUS\nÅrsberetninger for GEUS. Fra 2001 indeholder årsberetningen kun et udvalg af aktiviteter, som kort er beskrevet.\nÅrsberetningen beskriver kort et udvalg af årets forskningsaktiviteter og begivenheder på GEUS. Den indeholder bestyrelsesformandens og direktørens forord, og fire forskningshistorier inden for hver af institutionens fem programområder: Databanker og Formidling, Vandressourcer, Energiråstoffer, Mineralske Råstoffer og Natur og Klima. Endelig indeholder Årsberetningen et opslag om begivenheder på GEUS samt et opslag med årets nøgletal og et med GEUS´ organisation.\nFra 2001 indeholder årsberetningen kun et udvalg af aktiviteter. Årsberetning udgives på både dansk og engelsk.\nÅrsberetning 2015 - Ressourcer til vækst og velfærd\nLæs Årsberetningen - desuden mulighed for download i pdf-format. GEUS har i år valgt titlen 'Ressourcer til vækst og velfærd' som overskrift til vores årsberetning.\nÅrsberetning 2014 - Geoviden til samfundet\nLæs Årsberetningen - desuden mulighed for download i pdf-format. GEUS har i år valgt titlen Geoviden til samfundet som overskrift til vores årsberetning.\nGEUS' Årsberetning 2014 - Året i glimt, Nyheder fra 2013\nGEUS' Årsberetning 2014 - Organisation\nGEUS' Årsberetning 2013 - Nøgletal\nGEUS' Årsberetning 2014 - Ny samarbejdsaftale med Grønland\nGEUS' Årsberetning 2014 - GEUS derude, Opbygning af viden i udviklingslandene gennem forskning og rådgivning\nLæs årsberetningen - desuden mulighed for download i pdf-format. GEUS har i år valgt titlen 125 års geologisk forskning for samfundet som overskrift til vores årsberetning.\nGEUS' Årsberetning 2013 - Året i glimt, Nyheder fra 2013\nGEUS' Årsberetning 2013 - Vandressourcer, Viden til optimal forvaltning af vores vandressourcer\nGEUS' Årsberetning 2013 - Organisation\nGEUS' Årsberetning 2013 - Nøgletal\nGEUS' Årsberetning 2013 - Natur og klima, Belysning af forhold, der i Danmark og Nordatlanten, har ført til nutidens klma og miljø\nGEUS' Årsberetning 2013 - Mineralske råstoffer, Videnskabeligt grundlag for en målrettet og miljømæssig forsvarlig udnyttelse af mineralforekomster\nGEUS' årsberetning 2013 - GEUS fejrede sin 125 års fødselsdag\nGEUS' Årsberetning 2013 - GEUS derude, Opbygning af viden i udviklingslandene gennem forskning og rådgivning\nGEUS' Årsberetning 2013 - Energiråstoffer. Viden til efterforskning og udnyttelse af Danmarks og Grønlands energiråstoffer.\nGEUS' Årsberetning 2013 - Databanker og formidling, opbevaring, kvalitetssikring og formidling af geologisk viden og data\nGEUS' Årsberetning 2012 - Året i glimt, Nyheder fra 2012\nGEUS' Årsberetning 2012 - Organisation\nGEUS' Årsberetning 2012 - Nøgletal\nGEUS' Årsberetning 2012 - Gode rammer for læring gennem interkulturel forståelse - et udviklingsprodukt på GEUS\nGEUS' Årsberetning 2012 - GEUS derude, Opbygning af viden i udviklingslandene gennem forskning og rådgivning\nGEUS' Årsberetning 2012 - Databanker og formidling, opbevaring, kvalitetssikring og formidling af geologisk viden og data\nGEUS' Årsberetning 2011 - Året i glimt, Nyheder fra 2011\nGEUS' Årsberetning 2011 - Organisation\nGEUS' Årsberetning 2011 - Nøgletal\nGEUS' Årsberetning 2011 - Natur og klima, Belysning af de forhold, der specielt i Danmark og Nordatlanten har ført til nutidens klima- og miljøforhold\nGEUS' Årsberetning 2011 - Mineralske råstoffer, Videnskabeligt grundlag for en målrettet og miljøskånsom udnyttelse af mineralforekomster i Grønland og Danmark\nGEUS' Årsberetning 2011 - GEUS derude, Opbygning af viden i udviklingslandene gennem forskning og rådgivning\nGEUS' Årsberetning 2011 - Geologi for samfundet. Viden til vækst og velfærd - ny strategi\nGEUS' Årsberetning 2011 - Energiråstoffer. Fremskaffelse af viden til fortsat efterforskning og udnyttelse af Danmarks og Grønlands energiråstoffer\nGEUS' Årsberetning 2010 - Året i glimt, Nyheder fra 2010\nGEUS' Årsberetning 2010 - Organisation\nGEUS' Årsberetning 2010 - Nøgletal\nGEUS' Årsberetning 2010 - Natur og klima, Belysning af de forhold, der specielt i Danmark og Nordatlanten har ført til nutidens klima- og miljøforhold\nGEUS' Årsberetning 2010 - GEUS derude, Opbygning af viden i udviklingslandene gennem forskning og rådgivning\nGEUS Årsberetning 2010 - Geologi i europæisk perspektiv - GEUS vært ved EGS årsmøde\nGEUS' Årsberetning 2010 - Energiråstoffer. Fremskaffelse af viden til fortsat efterforskning og udnyttelse af Danmarks og Grønlands energiråstoffer\nGEUS' Årsberetning 2009 - Året i glimt, Nyheder fra 2009\nGEUS' Årsberetning 2009 - Organisation\nGEUS' Årsberetning 2009 - Nøgletal\nGEUS' Årsberetning 2009 - Energiråstoffer. Fremskaffelse af viden til fortsat efterforskning og udnyttelse af Danmarks og Grønlands energiråstoffer\nGEUS' Årsberetning 2009 - COP 15 travlhed - 2009 stod i klimatopmødets tegn\nGEUS' Årsberetning 2009 - GEUS derude, Opbygning af viden i udviklingslandene gennem forskning og rådgivning\nDe vigtigste nyheder fra 2008\nDet geovidenskabelige miljø i Danmark blev yderligere styrket i 2008 ved oprettelsen af Geocenter Danmark, som rummer ca. 600 medarbejdere og 1000 studerende fra Institut for Geografi og Geologi og Geologisk Museum ved Københavns Universitet samt GEUS og Geologisk Institut ved Aarhus Universitet\nIllustration med organisationsdiagram 2008 samt kort beskrivelse af programområderne\nGEUS Årsberetning 2008 - Ressourcer og klima\nLæs årsberetningen - desuden mulighed for download i pdf-format. GEUS har i år valgt titlen 'Ressourcer og klima' som overskrift til vores årsberetning.\nAfsnit om GEUS derude - Opbygning af viden i udviklingslandene gennem forskning og rådgivning\nDe vigtigste tal fra regnskabet 2008. Mere detaljerede nøgletal for GEUS' virksomhed findes i Årsrapporten for 2008 (virksomhedsregnskabet 2008)\nDe vigtigste nyheder fra 2007\nIllustration med organisationsdiagram 2007 samt kort beskrivelse af programområderne. GEUS havde i 2007 i alt ti forskningsafdelinger og to administrative/ serviceafdelinger. Det faglige arbejde foregår på 5 programområder, hvor opgaverne løses i projektgrupper i en matrix-struktur.\nDe vigtigste tal fra regnskabet 2007. Mere detaljerede nøgletal for GEUS' virksomhed findes i Årsrapporten for 2006 (virksomhedsregnskabet 2006)\n2007 var et begivenhedsrigt år for GEUS med nye rammer og mange nye ansigter. En ny lov om GEUS trådte i kraft den 6. juni, som følge af regeringens omorganisering af det danske forskningslandskab. På grund af GEUS' særlige karakter og opgaver blev det besluttet at etablere institutionen som en selvstændig, uafhængig forsknings institution med eget lovgrundlag og ny bestyrelse.\nDe vigtigste nyheder fra 2006, herunder kompetanceudvikling, formidling, kurser, publikationer og konferencer\nIllustration med organisationsdiagram 2006 samt kort beskrivelse af programområderne\nRegeringen lagde i 2006 op til, at antallet af universiteter og sektorforskningsinstitutioner skulle reduceres, så der blev færre men større forskningsinstitutioner, som kunne stå stærkt i international perspektiv. GEUS ny placering i forskningslandskabet\nDe vigtigste tal fra regnskabet 2006. Mere detaljerede nøgletal for GEUS' virksomhed findes i Årsrapporten for 2006 (virksomhedsregnskabet 2006)\nIllustration med organisationsdiagram 2005 samt kort beskrivelse af programområderne\nDe vigtigste tal fra regnskabet 2005. Mere detaljerede nøgletal for GEUS' virksomhed findes i Årsrapporten for 2005 (virksomhedsregnskabet 2005)\nVi lever af Jorden. Den leverer energi og råstoffer, og vi henter vores livsvigtige drikkevand op fra den.Væksten på jorden er afhængig af tilgængelige råstoffer til industri og byggeri, og der skal fortsat i mange år bruges olie og gas til opvarmning, industri og samfærdsel.\nGEUS Årsberetning 2005 - Viden om Jorden vi lever af\nLæs årsberetningen - desuden mulighed for download i pdf-format. GEUS har i år valgt titlen 'Viden om Jorden vi lever af' som overskrift til vores årsberetning.\nDe vigtigste nyheder fra 2003, herunder kompetanceudvikling, formidling, kurser, publikationer og konferencer\nIllustration med organisationsdiagram 2004 samt kort beskrivelse af programområderne\nDe vigtigste tal fra regnskabet 2004. Mere detaljerede nøgletal for GEUS' virksomhed findes i Årsrapporten for 2004 (virksomhedsregnskabet 2004)\nSektorforskningen i seismologi flyttede i juli fra Kort og Matrikelstyrelsen (KMS) til GEUS. Flytningen var et resultat af den ændrede lov om KMS, der blev vedtaget af Folketinget i april. Flere vigtige samfundsopgaver inden for overvågning og forskning i seismologi har hermed skiftet adresse\nDe vigtigste nyheder fra 2003\nIllustration med organisationsdiagram 2003 samt kort beskrivelse af programområderne\nIllustration med de vigtigste tal fra regnskabet 2003. Mere detaljerede nøgletal for GEUS' virksomhed findes i Årsrapporten for 2003 (virksomhedsregnskabet 2003)\nDrikkevand, energi, råstoffer og natur er alle helt nødvendige byggesten for samfundet. GEUS har i 2003 udarbejdet strategier for sit fremtidige arbejde som grundlag for institutionens resultatkontrakt 2004-2007. Geologisk forskning der understøtter en fortsat mulighed for velfærd i samfundet og en afbalanceret brug af naturen, er nøgleord i strategierne, og der satses således på opbygning af geologisk viden, der kan udmøntes i rådgivning af høj kvalitet til myndighederne i Danmark og Grønland samt erhvervslivet.\nDe vigtigste nyheder fra 2002\nGEUS' Årsberetning 2002 - Vandressourcer\nGEUS' Årsberetning 2002 - Organisation\nIllustration med organisationsdiagram 2002 samt kort beskrivelse af programområderne\nGEUS' Årsberetning 2002 - Nøgletal\nIllustration med de vigtigste tal fra regnskabet 2001. Mere detaljerede nøgletal for GEUS' virksomhed findes i Virksomhedsregnskabet for 2002\nGEUS' Årsberetning 2002 - Nye rammer og nyt samarbejde\nI løbet af foråret og sommeren 2002 flyttede GEUS ind i Københavns Universitets bygning på Øster Voldgade i det centrale København, og dermed blev ønsket om et samlet, stærkere geovidenskabeligt miljø realiseret - 41 år efter de første seriøse overvejelser. Geocenter København rummer ca. 550 medarbejdere og 1000 studerende fra Geologisk Institut, Geografisk Institut, Geologisk Museum, Dansk Lithosfærecenter og GEUS.\nGEUS' Årsberetning 2002 - Natur og miljø\nGEUS' Årsberetning 2002 - GEUS derude\nGEUS' Årsberetning 2002 - Energiråstoffer\nGEUS Årsberetning 2002\nLæs årsberetningen - desuden mulighed for download i pdf-format. Den vigtigste begivenhed for GEUS i år 2002 var indflytningen til Geocenter København i det nye domicil på Øster Voldgade 10. Geocentret vil i årtier her danne rammen om GEUS' aktiviteteri et tæt samarbejde med Københavns Universitet. Årsberetning 2002 fokuserer primært på GEUS' aktiviteter og resultater, som er af umiddelbar samfundsmæssig relevans. GEUS' egne forskningsprojekter danner sammen med den nyeste internationale viden grundlaget for den rådgivning, institutionen yder først og fremmest Miljøministeriet, Økonomi- og Erhvervsministeriet og Grønlands Hjemmestyre, men også en række andre ministerier, amter og kommuner samt erhvervslivet.\nGEUS' Årsberetning 2001 - Året i glimt\nDe vigtigste nyheder fra 2001\nGEUS' Årsberetning 2001 - Vandressourcer\nGEUS' Årsberetning 2001 - Organisation\nIllustration med organisationsdiagram 2001 samt kort beskrivelse af programområderne\nGEUS' Årsberetning 2001 - Nøgletal\nIllustration med de vigtigste tal fra regnskabet 2001. Mere detaljerede nøgletal for GEUS´ virksomhed findes i Virksomhedsregnskabet for 2001\nGEUS' Årsberetning 2001 - Mineralske råstoffer og Grønlandskortl\nGEUS' Årsberetning 2001 - GEUS derude\nGEUS' Årsberetning 2001 - Energiråstoffer\nÅrsberetning 2000 - download beretningen i pdf-format\nSpecialartikel fra GEUS Årsberetning 2000. Mennesker i Arktis har altid levet på grænsen af det mulige. Klimaet har før i tiden haft en væsentlig indflydelse på muligheden for at overleve under de arktiske forhold, men også befolkningernes kulturelle baggrund og tilpasningsevne har haft en afgørende betydning. Det er således slående at se, hvordan to kulturer repræsenteret ved henholdsvis den traditionelle arktiske Inuit kultur og Nordboernes europæiske kultur indrettede sig helt forskelligt under de samme naturgivne rammer i Grønland. De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS)\nSpecialartikel fra GEUS Årsberetning 2000. Lagring af gasser og væsker i undergrunden er en kendt teknologi som anvendes i stigende grad. Især lagres naturgas i undergrunden i nærheden af forbrugerne. For effektivt og sikkert at kunne lagre CO2 i undergrunden skal en række forudsætninger være opfyldt, reservoiret, skal være af god kvalitet med høj porøsitet og permeabilitet. De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS)\nSpecialartikel fra GEUS Årsberetning 2000. Geografiske Informations Systemer (GIS) anvendes i dag af alle statslige geologiske undersøgelser og store kortproducenter verden over. Kort fremstillet med GIS kan udveksles via moderne elektroniske medier (cd-rom, Internettet m.v.). Desuden er mulighederne for statistiske, matematiske og geografiske analyser af data blevet kraftigt øget, og det er blevet meget nemmere at opdatere kort i forhold til traditionelle metoder. De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS)\nSpecialartikel fra GEUS Årsberetning 2000. Det er naturligt for en forskningsinstitution som GEUS at arbejde internationalt. Forskning og udvikling inden for de områder som GEUS beskæftiger sig med er internationalt anlagt, og uden et godt kendskab til hvad der foregår i lignende miljøer rundt om i verden, ville GEUS egne aktiviteter og resultater ikke have den fornødne kvalitet. Derfor er mange internationale netværk oprettet og vedligeholdt af de deltagende forskere selv, og derfor er det et krav, at der skal publiceres internationalt. Det forstår forskerne, og det indretter de sig efter. De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS)\nÅrsberetning 1999 - download beretningen i pdf-format\nSpecialartikel fra GEUS' Årsberetning 1999. Grundvand og drikkevand har altid spillet en central rolle i GEUS' arbejde. Allerede i 1926, med vedtagelsen af verdens første vandforsyningslov, fik det daværende DGU rollen som fagdatacenter på grundvand. En status der bl.a. har medført, at GEUS i dag råder over geologiske og hydrogeologiske oplysninger fra over 250.000 boringer fordelt over hele landet. De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS)\nSpecialartikel fra GEUS' Årsberetning 1999. Den moderne udvikling af computere med deraf følgende anvendelse af digitale metoder har haft stor betydning for den geovidenskabelige forskning. Det er derfor blevet en nødvendig og væsentlig opgave for GEUS at bringe oplysninger om geologiske forhold på digital form, for at disse data på en tidssvarende måde kan blive let tilgængelige for interessenter, der dels repræsenterer samfundet generelt, men måske især de mere intensive brugere, der anvender oplysningerne i videnskabelig eller erhvervsmæssig øjemed. De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS)\nSpecialartikel fra GEUS' Årsberetning 1999. På GEUS foregår der forskningsaktiviteter, der dækker et bredt udvalg af de emner og skalatrin, som er relevante for en øget indvinding fra kalken. Selvom de enkelte emner har overlap med skalaen under og over, og indgår i et samspil med andre effekter, vil vi alligevel gennemgå udvalgte dele af dette skalaspænd. Der er udført mange undersøgelser i relation til de danske kalkreservoirer med spændende og nyttige resultater tilfølge. De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS)\nGEUS' prøve- og borekernebank og udrustningsmagasin\nSpecialartikel fra GEUS' Årsberetning 1999. GEUS har igennem mange år satset på opbygning og vedligeholdelse af en velfungerende databankvirksomhed. Det derved opbyggede beredskab på dataområdet er en vigtig forudsætning for, at det faglige geologiske arbejde kan gennemføres. De omfattende geologiske prøvesamlinger er en del af beredskabet. De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS)\nPalæoøkologiske undersøgelser kan belyse relationerne mellem arealanvendelse og søudvikling i et langtidsperspektiv\nJordens ældste bjergarter fundet på Grønland\nKonsekvenser af Øresundsforbindelsen. Miljøovervågning og kystudvikling på Amager og i Skåne.\nRåstofprospektering i Grønland fra luften. Metoder og resultater.\nÅrsberetning 1998, siderne 8-9, Generelt om institutionen og arbejdet\nNye gennembrud i olieefterforskningen ppå Vestgrønland.\nBehovet for natur. Mennesket som del af naturen. Kendetegn for naturlige danske økosystemer. Hvad kan vi lære af naturen og hvor meget natur har vi brug for?\nSpecialartikler. Mikrobiel diversitet. Hvordan undersøger GEUS diversiteten af bakterier i jord? Mikrobiel adaptation. Adaptation af enkeltorganismer i underjorden. Adaptation af bakterielle samfund til nedbrydning af pesticider. Mikrobiel autøkologi kan hjælpe os til at forstå effektiviteten af omsætningen af pesticider\nDe store træk. Kontinentalshelfen. Isen udformede shelfens landskab. Isbjergene kradser. Kontinentalskrænten. Havstrømme indvirker på havbunden. Kontinentalskrænterne skrider. Dybhavsbunden. Dybhavskoraller\nÅrsberetning 1997, siderne 6-8, Generelt om institutionen og arbejdet\nSpecialartikel fra GEUS Årsberetning 1996. Vinduer og sprækker er begreber geologer normalt forbinder med hårde krystallinske bjergarter og ikke med løse aflejringer, som f.eks. smeltevandssand og moræneler. Det Strategiske Miljøforskningprograms første fase (SMP-1), er netop afsluttet. Indenfor grundvandsprojekterne er begrebet et geologisk vindue brugt som et centralt element ved beskrivelse af grundvandsmagasinerne og deres dæklag i forbindelse med vurdering af nedbørens nedsivning til grundvandet.\nSpecialartikel fra GEUS Årsberetning 1996. Nordatlanten - Vandudvekslingen omkring Færøerne og globale klimasvingninger - Nordatlanten - ENAM-projektet. Den nordlige del af Nordatlanten og dele af havet omkring det Antarktiske kontinent er de vigtigste områder, hvor der under de nutidige klimaforhold finder udvekslingsprocesser sted mellem atmosfæren og dybhavet.\nSpecialartikel fra GEUS Årsberetning 1996. Har geotermien en fremtid i Danmark? Temperaturen stiger med ca 30C pr. km ned gennem den danske undergrund. Den indeholder derfor store mængder energi i form af jordvarme. I områder, hvor der forekommer (porøse og) permeable sedimenter, såkaldte reservoirer, kan denne energi udnyttes ved at pumpe varmt vand fra undergrunden op gennem en boring og ekstrahere varmen ved direkte og indirekte varmeveksling. Det afkølede vand pumpes derefter igen ned i reservoiret gennem en injektionsboring bl.a. for at undgå udfældninger i reservoiret. Som følge af det geotermale vands aggressive kemi (først og fremmest p.gr. af salt) skal det holdes i et lukket kredsløb, fra produktionsboring, gennem varmeveksler og injektionsboringen tilbage til reservoiret\nSpecialartikel fra GEUS Årsberetning 1996. GEUS´s mangfoldige aktiviteter er ikke begrænset til det Danske Kongerige. GEUS udfører også geologisk forskning og rådgivning fjernt fra Thoravej, en kvart storcirkel mod øst Vietnam. De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS)\nSpecialartikel fra GEUS Årsberetning 1996. Seismisk kortlægning af Den Danske Centralgrav. Seismic mapping of the Danish Central Graben. GEUS har igennem en årrække publiceret kort, der viser den danske undergrund. Siden 1990 er der udgivet otte publikationer i institutionens kortserie bestående af tids-, dybde-, tykkelses- og hastighedskort, i alt 30 kort. Kortene fra Den Danske Centralgrav er de seneste af en lang række afsluttede og igangværende kortlægningsprojekter baseret på resultater fra geofysiske målemetoder - hovedsagelig seismik. De publicerede kort fra Centralgraven er en del af et kortlægningsprojekt finansieret af Amoco 3Runde Gruppen\nSpecialartikel fra GEUS Årsberetning 1995. 1994 gennemførte GGU en flybåren geofysisk undersøgelse i Inglefield Land, Nordvestgrønland. Undersøgelsen, der var financieret af Råstofkontoret, Grønlands Hjemmestyre, blev fulgt op af en luftbilledtolkning af geologien.Ved undersøgelsen af luftbilleder blev der fundet en række cirkulære strukturer, der i et bælte strakte sig henover Inglefield Land omtrent vinkelret på Indlandsisen og mod nordvest til Kane Basin. De cirkulære strukturer blev også observeret på videooptagelser, der blev optaget i forbindelse med de geofysiske undersøgelser\nSpecialartikel fra GEUS Årsberetning 1995. Kul har stor betydning som brændsel i kraftværker og som en mulig 'kildebjergart' til gas og olie. Forskning i kuls forbrændingstekniske egenskaber og kullags geologi har således, foruden den videnskabelige, stor samfundsmæssig betydning


Ny platform til deling af trailere - Hooves 155982754956207\nTeam Hooves - august 2, 2017 - onsdag blogindlæg\nNy platform til deling af trailere\nVelkommen til Hooves 2.0 – “AirBnb for HesteTrailere!”\nHooves er bygget op omkring konceptet at dele, da vi mener at det med at dele er vores samfunds fremtid. Vi startede med at gøre processen med at dele en hest mellem to personer lettere, og nu breder vi vores vinger ved at gøre det samme for hestetrailere. Vidste du at køretøjer til hestetransport står stille i gennemsnit 97 % af tiden? Så hvorfor ikke have en platform hvor trailerejere kan tjene penge, og lejere kan finde trailere tættere på dem og til lavere priser? Det er en win-win!\nHvordan virker det så for dig? Du opretter en profil med din trailers specifikationer – sæt prisen, dine informationer og betingelser. Ved at bruge kalenderen på hjemmesiden, kan du vise hvornår traileren er ledig, og hvornår du selv skal bruge den. Lejere kan så kontakte dig, og spørge om tilladelse til at leje den til bestemte lejligheder. Det er kun når du har givet tilladelse til det, at du deler den præcise adresse, hvor din trailer er. Lejeren vil overføre pengene gennem PayPal, og det vil automatisk blive overført til dig den dag traileren lejes. Efter udvekslingen bedømmer I hinanden for at være sikker på vi kun har troværdige personer på vores platform. Og voilá, det er det!\nFor lejere af trailer:\nHvordan virker det så for dig? Du ser efter trailere som passer til dine behov – pris, lokation, vægt osv. Du kan kontakte ejerne af trailerne på hjemmesiden og acceptere betingelserne for at leje traileren. Når du har reserveret traileren, overfører du pengene gennem PayPal. Pengene vil blive overført til ejeren på dagen for udlejning. Efter udvekslingen bedømmer I hinanden på hjemmesiden, så vi er sikre på at vores brugere er troværdige personer.\nVores team hos Hooves er dedikeret til at gøre hestemenneskers liv lettere. Vi ved alle at heste tager det meste af vores tid og penge, og vi lært at acceptere det fordi vi elsker dem så meget. Men der er måder, hvor man kan gøre sporten billigere og mere tilgængelig. Og det er derfor vi er her.\nHooves grundlæggere Alina Engel og Suvi Kaario


> Mad - drikke>Lutendranck\nEn skøn lille drik, der luner krop og sjæl.\nAnvend rød- eller hvidvin.\nKan nydes kold eller varm - særdeles god som vinterdrik.\nLutendranck blev brugt i Middelalderen og Renæssancen til at kurere al for for sygdom i hjernen såsom længsel, vrissenhed, mismod og månesyge.\nDen renser bryst og tjener vel til hoste.\nLav din egen Lutendrank\nPakken indeholder ingredienser til Lutendranck.:


Assens Kommune Aftalemateriale Tilbudsindhentning Prisaftale på bandager og ortoser Kontraktstart - PDF\nDownload "Assens Kommune Aftalemateriale Tilbudsindhentning Prisaftale på bandager og ortoser Kontraktstart"\n1 Assens Kommune Aftalemateriale Tilbudsindhentning Prisaftale på bandager og ortoser Kontraktstart\n2 Indhold Prisaftale på bandager og ortoser i Assens Kommune Indledning Generel beskrivelse af prisaftalen Aftaleansvarlig Aftalens omfang Indgåelse af kontrakt Tidsplan Generelle vilkår for tilbudsindhentning Tilbudsindhentning Formkrav Sprog Ejendomsret Spørgsmål til materialet Tilbudsfrist Åbning af de indkomne tilbud Vedståelsesfrist for tilbud Ordregivers forbehold Alternative bud Konsortier Kontraktudkast og tilbudsgivers forbehold Fortrolighed Udvælgelses-/egnethedskriterier Tilbudsvurdering Tildelingskriterier... 8 Bilagsoversigt Bilag 1 Bilag 2 Bilag 3 Bilag 4 Tilbudsliste Kravspecifikation Tro- og love erklæring Udkast til kontrakt Side 2 af 8\n3 Prisaftale på bandager og ortoser i Assens Kommune 1. Indledning 1.1 Generel beskrivelse af prisaftalen Assens Kommune ønsker at indgå en prisaftale på bandager og ortoser samt div. reparationer og tilretninger heraf til kommunens borgere, som er berettiget til tilskud efter Servicelovens 112. De omfattede produkter beskrives i det efterfølgende som bandager og ortoser. Det fulde sortiment fremgår af tilbudslisten, bilag 1. Der gøres opmærksom på, at da bandager og ortoser er omfattet af Servicelovens 112, har borgerne i Assens Kommune ret til selv at vælge leverandør på området, uanset hvilken leverandør Assens Kommune indgår nærværende prisaftale med. Derudover gøres der opmærksom på, at nærværende prisaftale ikke er gensidigt bebyrdende grundet borgernes ret til frit leverandørvalg. Prisaftalen vil derfor udelukkende blive brugt til at beregne Assens Kommunes tilskud til de borgere, som ønsker tilskud til køb af bandager og ortoser. 1.2 Aftaleansvarlig Indkøb og Udbud i Assens Kommune (i det efterfølgende kaldt ordregiver ) er ansvarlig for processen i forbindelse med gennemførelsen af tilbudsindhentningen. Indtil underskrift af kontrakten varetages al kommunikation vedrørende tilbudsindhentningen af: Assens Kommune Rådhus Allé Assens Att.: Nia Kristiane Knudsen Spørgsmål til udbuddet skal ske i henhold til afsnit Aftalens omfang Prisaftalen forudsættes indgået med én leverandør for perioden 1. september august 2018 med mulighed for forlængelse i op til 2 x 12 måneder. Det samlede forbrug af produkter omfattet af prisaftalen udgør på årsbasis ca kr., excl. moms. Der er alene tale om et på historiske data baseret estimat, som ikke er bindende for ordregiver. Det faktiske forbrug vil derfor kunne være såvel større som mindre. Ordregiver forpligter sig ikke ud over sit faktuelle behov. Da borgeren har frit valg med hensyn til valg af leverandør, kan der ikke garanteres noget salg inden for prisaftalen. Prisaftalen afgør alene, hvad der kan ydes i tilskud til en given leverance. I perioden januar 2015 til april 2016 var der 379 borgere med bevillinger til bandager og ortoser i ordregiver. Kravspecifikation fremgår af aftalematerialets bilag 2. Udkast til kontrakten fremgår af aftalematerialets bilag 4. Side 3 af 8\n4 1.4 Indgåelse af kontrakt I tilfælde af tilbudsgivers tildeling af kontrakten indgås den i bilag 4 vedlagte kontrakt. Kontrakten regulerer kontraktens vilkår i aftaleperioden og er en integreret del af det samlede materiale. Kontrakten skal ikke udfyldes af tilbudsgiver. Den udfyldes af ordregiver i tilfælde af en aftaleindgåelse. 1.5 Tidsplan Aktivitet Tidspunkt Fremsendelse af materiale Onsdag d. 20. juli 2016 Spørgefrist Torsdag d. 10. august 2016 Tilbudsfrist Onsdag d. 17. august 2016 Tildeling af prisaftale Uge 33 Underskrivelse af prisaftale Uge 34 Kontraktstart Torsdag d. 1. september 2016 Side 4 af 8\n5 2. Generelle vilkår for tilbudsindhentning 2.1 Tilbudsindhentning Tilbudsindhentningen vedrører en prisaftale på bandager og ortoser. Prisaftalen skal udelukkende bruges til beregning af tilskud til kommunens borgere. Nærværende tilbudsindhentning er ikke omfattet af udbudsloven, da prisaftalen ikke har karakter af en gensidig bebyrdende aftale, jf. BEK nr af 23/12/2012. Tilbudsindhentningen gennemføres derfor ikke i henhold til de detaljerede procedureregler i udbudsloven. Tilbudsindhentningen sendes til potentielle leverandører på Fyn, da der ønskes en prisaftale med leverandører som har butik i geografisk nærhed af ordregiver og de borgere, som er berettiget til ydelsen. 2.2 Formkrav Tilbudsgiver opfordres til at fremsende sit samlede tilbud i ét eksemplar (original version) samt på en USB-nøgle. Ved uoverensstemmelser mellem de afleverede eksemplarer, har den trykte original forrang. Alle forhold i aftalematerialet skal være indregnet i tilbuddet. Ordregiver er berettiget, men ikke forpligtet, til at indhente supplerende oplysninger. Alle beløb i tilbuddet skal angives i danske kroner eksklusiv moms. Vedlagt tilbudsliste - bilag 1 skal benyttes i forbindelse med tilbudsafgivningen i uændret form og kompatibel med Microsoft Excel. Det betyder, at der ikke må ændres i den fortrykte tekst (kun gule felter udfyldes) eller ændres i opsætningen, ligesom der ikke må indsættes eller slettes rækker og/eller kolonner, og heller ikke ændres i skriftstørrelser, skriftfarve el. lign. Omgåelse af dette kan medføre at tilbuddet afvises som ikke-konditionsmæssigt. 2.3 Sprog Tilbud samt al kommunikation i aftale- og kontraktperioden skal være på dansk. 2.4 Ejendomsret Tilbudsmaterialet med tilhørende bilag betragtes som ordregivers ejendom og vil ikke blive returneret eller udleveret. Der ydes ikke godtgørelse for afgivelse af tilbud eller for udarbejdelse af tilbudsmateriale. 2.5 Spørgsmål til materialet Alle henvendelser i forhold til tilbudsindhentningen, herunder spørgsmål til aftalematerialet, skal fremsendes pr. til indkøbskonsulent Nia Kristiane Knudsen, under overskriften Prisaftale på bandager og ortoser. Telefonisk korrespondance kan resultere i overtrædelse af ligebehandlingsprincippet. Side 5 af 8\n6 Ordregiver skal derfor opfordre tilbudsgiverne til at afstå fra at rette telefonisk henvendelse til ordregiver. Spørgsmål, der modtages af ordregiver inden torsdag d. 10. august 2016, vil under alle omstændigheder blive besvaret. Spørgsmål, der modtages efter dette tidspunkt, vil kun blive besvaret, såfremt det er muligt at besvare dem senest 6 dage inden tilbudsfristens udløb. De stillede spørgsmål samt besvarelsen heraf vil i anonymiseret form blive lagt ud på Assens Kommunes hjemmeside: senest 6 dage før tilbudsfristens udløb. Det er op til tilbudsgiver selv at indhente spørgsmål svar og eventuelle rettelsesblade på ovennævnte hjemmeside. 2.6 Tilbudsfrist Tilbuddet skal være mærket: Prisaftale på bandager og ortoser og Må kun åbnes af Indkøb og Udbud. Forsendelsen skal være lukket. Tilbuddet skal være ordregiver i hænde senest onsdag d. 17. august 2016, kl på følgende adresse: Assens Kommune Rådhus Allé Assens Att.: Indkøb og Udbud Nia Kristiane Knudsen Tilbudsgiver bærer selv ansvaret for, at tilbuddet når rettidigt frem. 2.7 Åbning af de indkomne tilbud Der vil ikke være adgang til at overvære åbningen af tilbuddene. 2.8 Vedståelsesfrist for tilbud Tilbuddet skal være gældende 90 kalenderdage efter tilbudsfristens udløb. 2.9 Ordregivers forbehold Den valgte leverandør må acceptere større eller mindre leverancer i aftaleperioden med baggrund i ændring af antallet af berettiget borgere samt disses valg af leverandør Alternative bud Der kan ikke afgives alternative bud Konsortier Såfremt flere tilbudsgivere byder i fællesskab, som et konsortium, hæfter disse solidarisk i forhold til ordregiver. Det skal af tilbuddet fremgå, hvilken befuldmægtiget konsortiet har udpeget til at udgøre den kontraktansvarlige over for ordregiver. For konsortier skal oplysningerne under aftalematerialets afsnit 2.14 gives særskilt for hver deltager i konsortiet. Side 6 af 8\n7 2.12 Kontraktudkast og tilbudsgivers forbehold Ordregiver har udarbejdet det i aftalematerialet indeholdte kontraktudkast. Ved afgivelse af tilbud accepterer tilbudsgiver de vilkår, der følger af kontraktudkastet. Tilbudsgiver opfordres til at afstå fra at tage forbehold, herunder standardforbehold, i tilbuddet. Forbehold i tilbuddet kan medføre, at tilbuddet afvises. Såfremt tilbudsgiver opfatter vilkår i kontrakten som uacceptable eller uhensigtsmæssige, opfordres tilbudsgiver til at stille spørgsmål hertil frem for at tage forbehold. Ordregiver vil herefter tage stilling til, om der skal foretages ændringer i aftalematerialet Fortrolighed Ethvert tilbud vil blive behandlet fortroligt af ordregiver dog med de begrænsninger, som følger af lovgivningen. Hvis der er dele af tilbuddet, som tilbudsgiver mener, er af en sådan karakter, at de skal undtages fra aktindsigt, bedes dette tydeliggjort i tilbuddet. Det skal i givet fald præciseres, hvad der er begrundelsen for, at tilbudsgiver ikke mener, at der skal gives aktindsigt i disse dele. I sidste ende er det dog ordregiver, der træffer beslutning om hvorvidt, og i hvilket omfang, der skal meddeles aktindsigt i henhold til offentlighedslovens regler Udvælgelses-/egnethedskriterier Den nedenfor angivne dokumentation skal vedlægges tilbuddet. For konsortier og konsortielignende konstellationer gælder dokumentationskravet for samtlige deltageres vedkommende. Såfremt den krævede dokumentation ikke medsendes, kan tilbuddet ikke tages i betragtning. a) Kort beskrivelse af tilbudsgivers virksomhed (navn på selskab, selskabsform, tidspunkt for selskabets stiftelse, adresse samt oplysning om kontaktperson og dennes kontaktdata, herunder ) b) Tro og love erklæring om, at virksomheden ikke har gæld til det offentlige, der overstiger kr. Formular, der skal benyttes af tilbudsgiver til denne erklæring, indgår som en del af aftalematerialet - bilag 3. c) Kopi af gyldig erhvervs- og produktansvarsforsikring jf. 31 i kontraktudkastet. Forsikringen skal mindst dække med en samlet årlig forsikringssum på danske kr.. Leverandørens eventuelle selvrisiko må ikke overstige danske kr. pr. skade. Ordregiver vil på baggrund af den under punkt a-c oplistede dokumentation vurdere, om tilbudsgiver er egnet til at udføre opgaven. Tilbudsgivere, der på baggrund af den fremlagte dokumentation, ikke vurderes egnede til at løfte den udbudte opgave, vil ikke komme i betragtning ved tildelingen af kontrakten Tilbudsvurdering Kontrakten vil blive tildelt den tilbudsgiver, der afgiver den laveste pris. Ordregiver forbeholder sig ret til at indhente supplerende oplysninger om de tilbudte produkter. Side 7 af 8\n8 2.16 Tildelingskriterier Tildelingskriterie Procentdel 1. Pris Ved pris forstås den samlede, laveste pris jf. tilbudslisten. Den samlede pris udregnes automatisk i tilbudslisten under samlet vægtet tilbudssum. Priserne skal tilbydes i danske kroner excl. moms og være gældende ved kontraktstart. Samtlige omkostninger skal være inkluderet i prisen. 100 % Side 8 af 8


Mit grønne univers: Haven en uge i marts\nHer har hele ugen stået i havens tegn.\nDer har været lune dage og mere kølige dage, men med den rette påklædning er det skønt at gå ude og ordne :-)\nDer er sket en masse i haven i den forgangne uge, og indlægget her bliver derfor også ret langt.\nDet hvide bed og skovhaven er blevet gjort rent. Det var blevet temmelig grønt hen over efterår og vinter. Dette område har levet sit eget liv siden starten af august sidste år (der var jo 1½ måned jeg ikke fik lavet noget i haven sidste efterår pga. svendeprøven), og jeg nåede ikke igennem det før vinteren, men nu ser det pænt ud igen :-)\nJeg elsker skovhaven..........\n................og glæder mig til, at rhododendronerne blomstrer om et par måneder :-)\nNår jeg går og gør rent mellem de fine små graner, kan jeg ikke lade være med at tænke på, hvordan dette stykke jord så ud sidste år ved samme tid.\nForandringen er meget synlig.\nKøkken og snithaven marts 2015.\nSidste år i marts så "køkkenhaven" sådan ud.\nKøkken- og snithaven er næsten klar til den kommende sæson. Jeg er i gang med at køre kompost på (omsat have/park affald). Jeg henter det på genbrugspladsen, så der skal køres en del gange endnu, før der er til hele stykket. En lille stribe græs mangler også lige at blive vendt, men der er skrumpet i det, siden billedet blev taget.\nKøkken- og snithaven taget fra samme vinkel marts 2014.\nDer har været meget rengøring på programmet, men der er også blevet plantet en del. Her er det et par Omorika gran og en blød ene, der er kommet i jorden helt ude i den østlige ende af haven. Ind til videre har jeg ellers kun arbejdet i den vestlige ende af haven, så det er en god følelse, at jeg så småt kan begynde at rumstere lidt rundt andre steder i haven.\nI går var vi i Nørup Planteskole og købe stort ind. Det er så skønt, når der kommer nye planter ind i haven, som virkelig gør en synlig forskel.\n80 bøg til den sidste indre hæk.\nHenrik og Julie kom på besøg da hækken skulle plantes. Julie hoppede i noget af mit arbejdstøj, og gav en hjælpende hånd.\nJulie har hænderne skruet godt på, så det var en god hjælp :-)\nUd over hækplanter havde vi hele traileren fyldt med træer.\nDe fleste måtte vente til i dag med at komme i jorden,.............\n...........men denne "pind" blev plantet i det gul-orange bed. "Pinden" er en Guldregn/Laburnum watereri ´Vossii´, og jeg glæder mig vildt til at følge dens udvikling de næste mange år. Guldregn er så fantastiske når de blomstrer.\nI dag stod vi op til et dejligt solskinsvejr, og H.J. gik i gang med at vande.\nJeg fik skrællet græs af til 8 små bede i frugthaven, og så blev der ellers plantet frugttræer.\nFilippa, Ingrid Marie og Rød Ananas.\nConference og Clara Frijs.\nOpal og Italiensk sveske\nEt gammelt havebord og et par stole rykkede selvfølgelig med op i frugthaven, så vi kan sidde og nyde alle de nye træer hen over foråret.\nTræer, opbinding og hareværn så skal det nok blive godt :-)\nHer et kig ind på læhegnet vi plantede sidste år, og nu med frugttræerne i baggrunden.\nDet er ikke til at forstå, at læhegn og frugthave var sådan et vildnæs sidste år i marts ;-)\nGodt vi fik det inddraget til anvendelig havejord.\nJeg vender lige tilbage til den nye hæk igen. Den skaber rammerne omkring vores kommende blomsterhave, og allerede nu er der kommet lidt planter i blomsterhaven. \nNu kan man så småt begynde at fornemme blomsterhaven. Jeg har plantet 3 Paradisæbler ´Braendkjaer`, 2 i højre side og en i venstre side. I løbet af ugen får jeg 3 Paradisæbletræer mere ´Makamik´. Den ene skal plantes i højre side og de 2 andre i venstre. Det er for at få både hvide og lyserøde blomster i begge sider af dette haverum. \nDenne græssti ned gennem haven er også blevet forlænget væsentligt, efter at den nye hæk (forrest t.h.) er kommet til. Det er så skønt, at flere haverum træder frem og der skabes dybde i nogle af de kig der er gennem haven.\nHøneballehaven 15. marts 2015 kl. 21.57\nJa man kan se hvor langt du når, dejligt med alle de frugttræer, du vil blive mere og mere glad for skovhaven, især her i foråret er det spændende at se, hvad der kommer op.\nVivi 15. marts 2015 kl. 22.05\nVi glæder os også over frugttræerne, og håber de kommer til at bære bare lidt i år. Skovhaven vil blive bedre efterhånden som tiden går, og der skal selvfølgelig også flere planter i. Der står en del, men på sigt vil jeg gerne have dækket alt bar jord, så frodigheden tager over.\nSusanne 15. marts 2015 kl. 21.57\nDu milde kineser - der er godt nok sket noget og det ser rigtig godt ud. Jeg glæder mig allerede til at se flere billeder af alt jeres flid, når det hele springer ud og blomstrer.\nVivi 15. marts 2015 kl. 22.11\nJa der er sket meget det sidste år. Det bedste er, at det nu efter oprydningen, hurtigt bliver at se, når vi laver noget.\nJeg glæder mig også til, at der kommer blade på træer og buske, og naturligvis også til blomsterne. Det er stadig begrænset hvad vi har af blomsterbede, men det gul-orange bed har jeg store forventninger til i år. Blomsterhaven når ikke at blive færdig i år, men noget vil nok ske hen over sæsonen.\nFru Friis 15. marts 2015 kl. 22.08\nVivi, din ihærdighed lønner sig sandelig. Hvor ser det godt ud og det må være en enorm tilfredsstillelse og glæde at se hvordan det hele tager form. Som altid: GODT GÅET!! :o)\nVivi 15. marts 2015 kl. 22.25\nJeg er så tilfreds med det vi har nået de sidste 3 år, og det er skønt at plante og anlægge nyt frem for at rydde op det meste af tiden. Jeg glæder mig dagligt over hvert eneste lille fremskridt. Det er fantastisk at se, tegning blive til virkelighed, især når det bliver som jeg havde forestillet mig ;-)\nRita Pedersen 16. marts 2015 kl. 06.23\nHold da op du går til den. Det skal nok blive godt men der er nu en del bar jord der skal dækkes. Jeg har ikke mere jord at gøre med men det er vist meget godt, så jeg ikke fristes til at lave nyt.\nVivi 16. marts 2015 kl. 08.06\nDer er meget bar jord, men jeg har heldigvis stauder ståede i mine planteskolebede, som kan komme ud og fylde lidt i bedene, og mon ikke jeg også kommer slæbende hjem med planter hen over foråret, når jeg skal til plantemarkeder rundt omkring ;-)\nAnette Nielsen 16. marts 2015 kl. 07.00\nOg indlæget var langt og super godt, og planen er tydelige nu det hele tager form, glæder mig til at følge med her de næste mange år, for det er spændende! Er vild med dine før og nu billeder, og glæden der strømmer igennem det hele.\nVivi 16. marts 2015 kl. 08.36\nJa før og nu billeder er gode at have, det er jo rart at se, at der er sket forandring til det bedre :-)\nJeg har en stor glæde ved at anlægge vores have, men der kræves vist også stor haveglæde for at bruge så mange timer på det, som jeg gør ;-)\nDer kommer til at gå mange år med at anlægge haven, for når de store linjer engang tager form gennem hele haven, vil der blive masser af detaljer, der skal arbejdes med.\nSusanne Jensen 16. marts 2015 kl. 09.24\nJeg er vildt imponeret over din flid! Hvor bliver det bare godt og sjovt at se før og nu billeder. I får nogle gode lange kig flere steder, ser det ud til!\nVivi 16. marts 2015 kl. 09.47\nJeg har været meget bevidst om at få skabe lange kig gennem haven flere steder, da jeg tegnede min haveplan, ligesom der også bliver mange haverum. Jeg synes det er spændende med en have, man skal bevæge sig rundt i, for at opleve det hele. Endnu kan man selvfølgelig sagtens se ud over hele haven, men efterhånden som det hele vokser til bliver man nødt til at gå rundt for at se det hele.\nJette 16. marts 2015 kl. 19.20\nGodaften Vivi.Ja !!! det er bare utroligt hvad der er sket i din have de sidste år.............og nu kan man danne sig et oveblik i jeres store have.\nDet bliver super med en bærhave................og gode træer du ha valgt...............har selv et gammelt Filippa.\nAltid spændende at følge dit arbejde med at anlægge haven.\nVivi 16. marts 2015 kl. 20.26\nJa der er sket meget det sidste år, men der var også fordi vi fik trukket rødder op og fræset omkring 1000m2 op rundt omkring på grunden, så var jeg jo nødt til at få styr på det, inden det hele sprang i ukrudt igen. Helt så meget bliver det ikke til i år ;-)\nJa det er ved at være synligt, hvad der er planen med den vestlige ende af haven, men det er jo kun lidt under halvdelen af haven jeg går og arbejder ind til videre, så der er nok at tage fat på i mange år frem.\nEsther - Ildkattens Scriptorium 16. marts 2015 kl. 20.14\nDet er jo helt vildt hvilken forandring der er sket på så ret kort tid :) Det er altid spændende at komme herind og se, hvad du nu har fået lavet :)\nVivi 16. marts 2015 kl. 20.27\nJa der sker løbende noget i vores have. I perioder rykker det godt, og i andre er der lidt mere stilstand.


BOGANMELDELSE: Scener fra en landsby af Amos Oz | Bogrummet\nH.C. Andersen - Eventyr set af Günter Grass af Günter Grass & H.C. Andersen\nScener fra en landsby af Amos Oz\naf Christian Møgeltoft d. 23. september 2011\nTmunot Mihjajei Hakfar\n‘I alle mennesker … gemmer sig det barn, der engang har været. Hos nogle kan man se, at barnet stadig lever, mens andre bærer rundt på et dødt barn.’\n“Scener fra en landsby” er nok en bagatel i forhold til den fabelagtige slægtskrønike “En fortælling om kærlighed og mørke”, men Amos Oz har selv i sine lette stunder en tyngde, som de fleste andre forfattere kun kan drømme om. Læs venligst det indledende citat igen!\nEn glohed sensommerdag maser en vagt bekendt, storsvedende mandsperson sig ind på Arieh Zelniks skyggefulde veranda. Den ikke-fremmede fremmede gør sig til gode med Zelniks isvand og antyder, at de ikke blot er slægtninge, men at han også har fordringer på Zelniks hus. Uopfordret trænger han ind i Zelniks gamle, døve mors soveværelse, kysser hende på den tandløse mund og hopper ned i sengen til hende. Zelnik lukker skodderne og lægger sig i sengen p den anden side af moderen. Slut på første novelle…\n… syv andre følger. Alle foregår i den idylliske landsby Tel Ilan; hovedpersonen i den ene historie bliver biperson i de næste, og samtlige noveller slutter åbent, så man som læser selv må digte videre. Sjovt nok er det ok i en novellesamling, mens det ofte er voldsomt irriterende i romaner eller film.\nEn anden fortælling handler om den indtørrede gammeljomfru og landsbylæge, Gili Steiner, der venter på, at hendes nevø skal komme med aftenbussen fra Tel Aviv. Han er ikke med, og Gili venter videre, mens hun tænker tilbage på alle de gange, nevøen besøgte hende, da han var en sær, lille purk. – Ensomhed, fornemt destilleret og udkrystalliseret som sorte bogstaver.\nEller den om Rachel, der bor med sit gamle brokkehoved af en far og en ung arabisk logerende. Huset ligger ved siden af begravelsespladsen, men om det spøger, eller hvad der gør, at de to mænd om natten hører underjordiske gravelyde, er ikke til at sige. Men pludselig hører Rachel også lydene.\nBortset fra den sidste, uhyggelige fabel – om et degenereret folk i et sumpet landskab – der virker ret malplaceret her, hænger der over samtlige noveller en fortættet tåge af tristesse, uafvendelighed, eksistentiel krise og fortidens spøgelser. Fremtid og håb er der ikke meget af. Og det er præcis derfor, det er så opløftende at læse jødiske forfattere: Ens eget liv forekommer pludselig at udspille sig som en dans på bløde, velduftende rosenblade. Tak, Amos, pennens mester og vemodets krønikeskriver.


Er du netop kommet i besiddelse af en ægte københavnerlejlighed eller måske et af de attraktive byhuse i Danmarks smukke hovedstad? Så bør du sørge for, at den bliver sat flot i stand forud for indflytning. Og i denne forbindelse kan du med fordel investere i en grundig gulvafslibning. Hvor finder jeg Københavns bedste gulvfirma? …\nContinue reading "Få smukke trægulve med en professionel gulvafslibning i København" →\nEr du kørt fast i en ond stresscyklus, eller kæmper du med social angst, generaliseret angst, PTSD (Post Traumatic Stress Disorder) eller en slem depression? Så kan du overveje at påbegynde et psykolog forløb. Disse problemer kan nemlig meget vel have rod i nogle forestillinger som har fået lov at dominere dit selvbillede. Her kan …\nContinue reading "Få hjælp til det, der gør ondt hos en psykolog på Østerbro" →\nNår man tænker på gulvslibning, så forestiller de fleste mennesker sig jo, at det er noget, der foregår indendørs, og mange af disse opgaver finder da også sted her, men der findes næsten tilsvarende lige så mange udenfor – det er bare de færreste, der tænker, at det kan være en mulighed. Det kan for …\nContinue reading "Der kan opstår problematikker ved gulvslibning udenfor" →


Portræt: Regnskaberne giver et kick - HK\n(direkte link: http://www.hk.dk/omhk/afdelinger/hovedstaden/hk-leder/hk-leder-portraet-gitte-deleurand)\n09. december 2016 | Hovedstaden | Journalist Ulla Bechsgaard\nPå en god dag har afdelingsleder Gitte Deleurand selv haft fingrene nede i regnskaberne, bedrevet god ledelse og skabt smartere arbejdsgange.\nHendes motto er, at e-bakken ikke skal have lov til at stresse hende. Hun vil derfor kun tjekke den tre gange om dagen, men målet er blevet sværere at leve op til, efter hun er blevet afdelingsleder.\nGitte Deleurand indtager noget så usædvanligt som en delt lederstilling. Sammen med en kollega er hun nyudnævnt afdelingsleder i regnskabsafdelingen i Boligkontoret Danmark, der er administrerer almene boliger. De to kolleger deler lederjobbet, fordi de også selv vil have tid til at ’lave regnskaber’.\nTal og Excel er sagen\nHun er vild med excel-ark og ved en masse om de fortællinger, der ligger gemt i regnskaberne. Derudover har hun næse for konstant at skabe forbedringer, og så kan Gitte Deleurand også rigtig godt lide at have med mennesker at gøre.\n- Mit job er at planlægge og trække i nogle tråde, så dagligdagen bliver mere effektiv: skubbe lidt til it-afdelingen for at få udviklet den rette fil eller få nogle folk til at snakke sammen, siger Gitte Deleurand.\nHun ville oprindelig være revisor; men hun fik nok af revisionsbranchen, som efter hendes mening ikke tog de kvindelige revisor-elever alvorligt. Hun skiftede derfor til et sekretærjob i Veterinærdirektoratet, hvor hun fik mulighed for at bruge sit udviklingsgen til at skabe et unikt registreringssystem til data for laboratorieresultater.\nRegnskaberne giver et kick\nHun var godt tilfreds, da hun i 1994 blev ansat i Boligkontoret Danmark i første omgang for at ’lave løn’. Endnu mere tilfreds blev hun, da hun nogle år senere igen fik med regnskaber at gøre. Hun er vild med tal og har behov for løbende at få sit regnskabs-kick.\n- Tal er spændende. Jeg kan lide, at der er et facit, og man kan sætte to streger under et resultat. Tal er ikke en holdning. Tal er håndgribelige, og vi kan bruge dem til at rådgive vores 650 boligafdelinger om nye tiltag, låntagning osv., siger Gitte Deleurand.\nEn god dag for ’den halve afdelingsleder’ er, når hun både har løst nogle regnskabsopgaver, haft en god snak med en medarbejder om noget arbejdsmæssigt eller personligt vanskeligt samt har arbejdet med at gøre noget smartere.\nGitte Deleurand er meget udviklingsorienteret. Hendes opgave er at forenkle arbejdsgange og sikre, at regnskaberne bliver løst til tiden. Er der forhindringer, undersøger hun hvorfor og skubber på for at få dem løst. Hendes arbejde handler meget om kommunikation og opfølgning.\nGitte Deleurands næste udfordring er, at hun meget snart for første gang skal gennemføre MUS med de ni ansatte i afdelingen. Hun overvejer at lade sig inspirere af sin egen chef, som ofte holder udviklingssamtalen uden for huset – måske skal samtalen foregå på en gåtur med opfølgende udfyldning af MUS-skabelonen på kontoret. Der skal være plads til at prøve formen af, mener hun.\nSiden april 2016 har Gitte Deleurand, 45, delt jobbet som leder af regnskabsafdelingen i Boligkontoret Danmark med en kollega. Hun har en etårig HH og første del af HD, som hun tog samtidig med, at hun var revisorelev. Hun har en merkonomuddannelse i økonomi og regnskab og har været TR. Hun har ingen formel lederuddannelse og har endnu ikke overvejet efteruddannelse inden for ledelse.


Løberen - åbningstider - Vesterbro 89 - Aalborg\nTel. 98 16 41 48\nLøberen finder du på Vesterbro i Aalborg centrum. Aalborg er en flot historisk og kulturel by med mange skønne gader. Aalborg tilbyder på en del liv og god atmosfære. Man finder alle aldersgrupper ligefra ældre, unge, singler og børnefamilier. Fra Aalborg banegaard kan du med få minutters gang kommer ned og besøge Løberen på Vesterbro.\nLøberen finder du helt præcist, hvis du benytter dig af vores kort på denne side. Derudover kan du se informationer om åbningstider og kontaktinformationer. Det offentlige transport som fx busser eller toge, køre hele tiden til centrum af Aalborg. Se mere på rejseplanen.dk, så du hurtigt og nemt kan komme ned til Løberen på Vesterbro.\n- Løberen Vesterbro 89 , 9000 Aalborg.


hår blegemidler, farmagan - GLOBElife ☎ - produkter til hår, Hårprodukter Beauty Bazar 2018\nblegning CREAM Whitener Cream til hår høj lynnedslag magt. Teksturen af blandingen giver os mulighed for at udvikle teknikker arbejde hurtigere og sikrere. anvendelsesmetode...\nblegning CREAM Whitener Cream til hår høj lynnedslag magt. Teksturen af blandingen giver os mulighed for at udvikle teknikker arbejde hurtigere og sikrere. anvendelsesmetode : før brug, manipulere konvolutten til at fortynde produktet. Fortyndingsforhold : 01:02 Pas på: blande ind i en ikk...


Guernsey Hostels, Hostels Guernsey, England\nGuernsey Hostels, England\nfra 131.967.627,91 USD\nBrowse listen ovenfor for detaljeret information om alle vore hostel i Guernsey og book vandrerhjem i Guernsey uden bookinggebyr! Guernsey er en af mere en 3500 destinationer fra hele verden tilgængelig på HostelBookers. Ikke hvad du er efter? Søg efter et billigt hostel i Guernsey her.\nFind de bedste priser på hostels i Guernsey ved at bruge søgemaskinen til venstre eller vælg ud fra vandrerhjemmene nedenfor. Brug kort-knappen for at se alle vores hostel i Guernsey. Eller se vores billige hoteller i Guernsey for at få et godt tilbud på indlogering i Guernsey.


Find din drivkraft, lær at leve dit liv fuldt ud og føl dig fri | BARTELS\n9. marts 2019 /6 Kommentarer/i Drivkraft, Ole Bartels - personligt, Til mennesker der gerne vil blive bedre til at lede dem selv /af Ole Bartels\nJeg ved, hvad jeg taler om, når jeg siger, at prisen for ikke at kende sin drivkraft er høj.\nUden indflydelse på mit arbejdsliv\nEt af lavpunkterne i min karriere var en dag, jeg havde parkeret min røde Honda Civic, foran min arbejdsplads, og ”sad fast” i bilen. Mine knoer var hvide, og mine hænder ville ikke slippe rattet. Dr. Bombays ”S.O.S” hårdt pumpet dance music drønende ud af højtalerne – en rutine, det havde været nødvendigt for mig at opbygge, for at pumpe mig selv med energi nok til at gå ind af døren og begynde at arbejde.\nI det øjeblik måtte jeg erkende, at det som drev mig, ikke gjorde mig glad. Jeg måtte se i øjnene, at det ikke var mig som styrede mit arbejdsliv. For det havde aldrig været mit mål at presse mig selv til det yderste.\nTil sidst fik jeg hevet mine hænder fri af rattet og gik ind og gik i gang med at arbejde. For hvad skulle jeg ellers gøre?\nFordi jeg havde travlt med at gøre, som jeg altid havde gjort, fandt jeg ikke ud af, hvad det var, som drev mig til at presse mig selv til det yderste, og hvem der reelt styrede mit arbejdsliv. Konsekvensen blev, at mønsteret gentog sig på min næste arbejdsplads. For det vi ikke ved om os selv, er vi dømt til at gentage.\nI dag ved jeg, at jeg skulle have fundet min drivkraft. Det havde givet mig indflydelse, og muligheden for selv at styre mit arbejdsliv.\nJeg inviterer hermed, de ambitiøse ledere der er interesseret i at finde deres drivkraft, med på en rejse helt ind i sindet, for det er her, kilden til vores drivkraft udspringer.\nDrivkraft = følelser\nDet er vores hjerne, der styrer vores adfærd og den bruger følelser til at sætte os i bevægelse.\nEksempelvis er det følelsen ’sult’, der får os til at gå ud i køkkenet og finde noget at spise. Og det er følelsen ’mæt’, der får os til at stoppe med at spise.\nPå samme måde er vi styret af følelser, når vi leder. Det er de følelser, som udgør vores drivkraft. Generelt kan man opdele vores drivkraft i 2 kategorier:\nMåder vi leder på for at opnå gode følelser (lederstil styret af fornuft)\nMåder vi leder på for at undgå ubehagelige følelser (lederstil styret af ufornuft)\nNår følelser ødelægger din forretning\nEksempelvis har min lederstil været drevet af dårlig samvittighed. Det fik mig til at udskyde opfølgningen på mine planer. Så længe jeg udskød opfølgningen, så længe kunne jeg undgå den dårlige samvittighed, som jeg vidste, jeg ville føle, over de tiltag jeg havde lovet mig selv at implementere, men som jeg ikke havde haft tid og overskud til at gøre noget ved.\nDet er selvfølgelig mit ansvar at implementere mine planer. Men en vigtig pointe er, at forstå den måde vores hjerne fungerer på. Hjernen prøver konstant at beskytte os fra, at komme i situationer der giver os ubehagelige følelser. Hvis vi ikke er opmærksomme på, at hjernen fungere sådan, så risikerer vi, at udvikle en ledelsesstil der er drevet af at undgå konflikter, uenighed og øvrige situationer der giver dårlige følelser. Det kommer der sjældent arbejdsglæde og gode resultater ud af, i længden.\nHvis jeg vidste, hvad jeg ved i dag, så havde jeg dengang stillet mig selv følgende spørgsmål:\nHvad er udbyttet ved at implementere mine planer?\nHvad får dette udbytte mig til at føle?\nHvad skal jeg træne for at blive bedre til at implementere mine planer?\nSvarene på spørgsmålene, havde givet mig ”opskriften” på hvordan, jeg ville implementere mine planer og givet mig selv motivationen til, at gøre det.\nEr de følelser nu så vigtige, tænker du måske? Det korte svar er: JA.\nFor mig er målet ikke at være følsom, men at du i alle situationer bevidst kan vælge den fornuftige lederstil. Hvis du ikke ved, hvad du føler, så risikerer du at dine følelser får dig til at udvikle en ufornuftig lederstil, hvor du reelt er uden indflydelse.\nHvis det ikke kan motivere dig til, at lære dine følelser at kende og finde din drivkraft, ja så har du lige truffet en beslutning om at leve resten af dit liv, i konstant tilpasning til dine omgivelser, uden indflydelse.\nViljen til at finde sin drivkraft\nTil den ambitiøse leder, der forstår værdien af at kende sin drivkraft, men ikke lige på stående fod, kan svare på hvad den er, har jeg lavet nedenstående spørgsmål, der kan hjælpe din refleksion på vej:\nHvad kunne jeg godt tænke mig at føle, når jeg vågner om morgenen og skal på arbejde?\nHvad skal jeg gøre for, at jeg kan komme til at føle det?\nEr der noget som forhindrer mig at implementere disse ændringer?\nHvad kan motivere mig til, at fjerne disse forhindringer?\nHvad vil jeg gøre anderledes i morgen, når jeg kommer på arbejde?\nMan kan komme langt med en kop kaffe, en blok, en blyant og en samtale. Men virkeligheden er, at det er først når din refleksion fører til, at du gør noget nyt, at du opnår indflydelse.\nDu kan også vælge at tage min drivkraftsanalyse og få mine personlige anbefalinger til, hvordan du finder din drivkraft og kommer i gang med at leve dit liv fuldt ud.\nTags: Drivkraft, følelser, indflydelse, vilje\nhttps://www.olebartels.dk/wp-content/uploads/2016/09/Frihedsgudinde-2.jpg 665 1000 Ole Bartels https://www.olebartels.dk/wp-content/uploads/2020/02/ST-01.png Ole Bartels2019-03-09 08:51:232020-03-25 11:52:39Find din drivkraft, lær at leve dit liv fuldt ud og føl dig fri\nForstå hjernens funktion, opnå indflydelse og få friheden til at forme dit liv - artikelsamling\nHelle Rosendal-Andersen says:\n29. november 2016 kl. 21:35\nOle – hvor jeg kan følge dig! At have kontakt til sine følelser, er som at have et velfungerende kompas at styre efter. Og hvem kan finde vej, hvis de ikke ved, hvilken retning de skal gå? Vi må som mennesker vove at føle efter, hvad vi vil, hvad vi tør og dybest set, hvad vi ønsker at bruge vores liv, herunder vores arbejdsliv, til. Det kan for en stund kræve mod. Og med modet kommer vi til de nok så citerede ord af Søren Kierkegaard: “At vove er at miste fodfæstet for en stund, ikke at vove er at miste sig selv”. Og hvem vil miste sig selv?\n30. november 2016 kl. 9:12\nTak for din kommentar. Det lyder som om, at vi er enige om betydningen af at kunne føle og tage stilling til hvad vi vil bruge vores liv til. Nu er vi to, der kan hjælpe hinanden med at starte en bevægelse 🙂\nAnne Kruse Damsgaard says:\n16. april 2017 kl. 20:32\nJeg vil gerne tilslutte mig – så er vi da 3 😃\n18. april 2017 kl. 17:21\nHej Anne – 3 er alt hvad der skal til for at starte en bevægelse 🙂\n9. marts 2019 kl. 9:29\nVirkelig godt indslag, det er nogle gode punkter og spørgsmål, som jeg stille mig selv. Så må jeg se, hvad jeg kommer frem til.\n11. marts 2019 kl. 9:57\nHej Dina tak for din kommentar. Spændende hvad svarene kan føre til. God dag Ole\nKompleksitet eksisterer ikke Ledere skal være mere egoistiske


Dansk håndbold i knæ: Så slemt står det til – Ekstra Bladet\n4. maj. 2020 kl. 22:53\nEkstra Bladet har været i kontakt med flere af de danske håndboldklubber, som alle er hårdt ramt af coronakrisen\nFlere danske håndboldklubber er hårdt ramt økonomisk af coronakrisen. Blandt andet KIF Kolding. Foto: Claus Fisker/Ritzau Scanpix\nPengene fosser ud af statskassen under coronakrisen. Også i de danske håndboldklubber, hvor pengekassen i øjeblikket er lettere end nogensinde før.\nKrisen kradser nemlig i alvorlig grad i dansk håndbold. Flere klubber er så ramte rent økonomisk, at det kan ende i et stort kaos, hvor en ting truer ude i horisonton.\nDet kan Ekstra Bladet nu dokumentere efter at have talt med en række klubber, der står til at miste en række af deres faste indtægter. Nogle frygter endda det værste scenarie. At gå konkurs.\n- Vi er hårdt ramt, og det står da virkelig slemt til. Der er dog ikke nogle ude fra, som har truet os med konkurs. Det er os selv, der er gået ud og har grebet ind her. Vi bliver nødt til at sige til vores omgivelser, at vi har respekt for, at virksomhederne ikke kan komme og give os 75.000 eller lignende, siger KIF Koldings bestyrelsesformand, Brian Stein til Ekstra Bladet.\nUvished og manglende sponsorater\nTraditionsklubben er dog langt fra de eneste, der i øjeblikket er truet på økonomien. Flere af klubberne oplever lige nu en stor uvished om, hvorvidt sponsorerne vil gentegne sig i klubberne, og det kan mærkes på pengepungen.\nDisse klubber er blandt andet ramt\nKIF Kolding: Spillerne skal 50 procent ned i løn og det samme er en række medarbejdere.\nRibe Esbjerg HH: Står til at miste op mod 40-50 procent af de faste sponsorindtægter.\nRanders HH: Har en gæld på op mod 400.000 kroner og kan blive begæret konkurs 11. maj, hvis pengene ikke er skaffet.\nSkanderborg HH: Har tabt op mod en million kroner på aflysningen af Smukfest. Klubben har bedt om hjælp, hvor folk kan købe støttepakker for at indhente det tabte.\nHerning-Ikast Håndbold: Kommer til at mangle op mod 10-20 procent af de faste sponsorindtægter, mener de selv.\nEH Aalborg: Er ikke ramt økonomisk, men de er i stedet ramte på en nedrykning og uvisheden om, hvordan næste sæson kommer til at se ud.\nDe manglende indtægter betyder blandt andet, at klubberne må skride til handling. Medarbejderne må gå ned i løn, mens spillerne er tvunget til at gøre det samme, hvis klubberne skal overleve krisen.\nDet er især de manglende sponsorindtægter, der er det store problem for klubberne. Foto: Casper Dalhoff/Ritzau Scanpix\nDet er dog ikke kun klubberne i landets bedste række, der er hårdt ramt. Således har Ekstra Bladet været i kontakt med klubber fra 1. division og 2. division, hvor krisen også kradser.\nHos Randers HH er man så presset, at klubben er på randen af konkurs. Således har klubben opbygget en gæld på omkring 400.000 kroner, og de penge skal være betalt inden 11. maj, ellers vil klubben blive begæret konkurs.\n- Vi har jo noget gæld, og vi kan ikke skaffe sponsorer i øjeblikket. Vi skylder et sted mellem 350-400.000 kroner, og som situationen er lige nu, så er der jo ingen, der går ud og tegner sponsorater og slet ikke for at gå ud og lukke et hul. Vi er jo så truet, at der er lavet stævning på os i retten. Vi har bestyrelsesmøde igen 11. maj, og der skulle vi gerne have skaffet pengene, ellers må vi udtræde af bestyrelsen, og så bliver vi tvangsopløst, siger Sven Aaquist, der er sportslig ansvarlig hos Randers HH, til Ekstra Bladet.\nAflysningen af Smukfest har ramt Skanderborg Håndbold hårdt. Foto: Per Lange\nAflyste festivaler koster dyrt\nIsær aflysningen af de danske festivaler har kostet dyrt for flere klubber. Blandt andet hos Skanderborg Håndbold står man til at miste et stort beløb i indtægter grundet aflysningen af den årlige Smukfest i Skanderborg.\n- Alene på Smukfest kommer vi til at tabe omkring en million kroner, men det er primært på ungdomsafdelingen, at det kan mærkes. Vi ved jo ikke noget om, hvor meget vi står til at miste i alt, men det er mere næste sæson, som vi frygter for. Vil sponsorerne stadig støtte os, og vi ved jo ikke, hvad der kommer til at ske, siger Torben Væver, der er bestyrelsesmedlem hos Skanderborg Håndbold, til Ekstra Bladet.\nDansk Håndboldforbund vil hjælpe klubberne, og understreger, at der er tale om en meget alvorlig krise. Foto: Ernst van Norde\nHos Dansk Håndbold Forbund tager man den nuværende krise meget seriøst, men de understreger dog, at det på ingen måder er en krise, som kan løses lige foreløbig. Det fortæller DHF's formand, Per Bertelsen, til Ekstra Bladet.\n- I forbundet har vi jo den samme situation, som klubberne har. Vi er jo også drevet af en stor del af forretningen af sponsorindtægter, så vi er helt på det rene med, hvordan det ser ud, så det er ikke nogen overraskelse for os, siger Per Bertelsen.\n- Vi er jo ved at kigge på, hvilke muligheder vi har for at hjælpe klubberne, det har vi lovet, men vi kan bare ikke gøre det lige nu. Vi er nødt til at have en status over, hvordan vores egen situation ser ud først. Det er en voldsomt alvorlig situation. Det hersker der ikke nogen tvivl om, og det her vil vare langt ude i fremtiden også. Så det kommer til at tage langt tid, og det er ikke bare noget, vi løser, afslutter han.\nFlere af klubberne har nu været nødsaget til at tage alle midler i brug, og derfor har klubberne igangsat et initiativ, hvor fans kan købe hjælpepakker og støtte deres hårdt ramte favoritklub.\nToptræner fyret i Danmark


Produktion af glaserede poleret fliser, sådan pletten? -Industri nyheder - Zibo Jinming glasur Co., Ltd\nVirkningerne af poleret glasur flise suge i produktionsprocessen, årsager og løsninger\n1 fyring behandle påvirke faktorer af poleret glasur flise suge\nA. når kroppen brændt eller fedtforbrænding, og også for overflade suge fænomen, det kræver i henhold til den faktiske situation og ovn temperatur kurven op eller køling processen, hvis der er nogen brændende, kropsstørrelse er for stor, spalteåbninger stiger, vil der være masser af krop overflade kapillær sugning, forurening også faldt. Mens rimelig kontrollere en vis procentdel af overtryk.\nB. kontrolleret oxidative fase af porøsitet, især 950 ~ 1050℃ af temperaturzoner udvide så vidt muligt udstødning timing, som kan fremme organ til ovnen lukket porøsitet, nederste del af kroppen og hjælper med at forbedre egenskaberne groedehindrende.\n2 effekten af poleret glasur flise suge i produktionsprocessen, årsager og løsninger\nA. Adobe går op for meget, ved at polering overflade slibning meget lettere for at suge.\nB. da under kroppen for stor, utilstrækkelig i polering processen slibning lettere for at suge.\nC. krop klud til den overflade konkave inkonsekvens svarer ikke til lokalt slibning lettere for at suge.\nLøsning: i henhold til kroppens deformation og justeret for kroppens overflade glathed af mursten eller klud, til at opfylde kravet om processen.\nEt par af: Glaseret poleret\nNæste: Hvad er en "sten" fliser


Abernes Planet / Planet Of The Apes - Trilogy DVD Film → Køb billigt her - Gucca.dk\nBoksen indeholder følgende titler: Rise Of The Planet Of The Apes Videnskabsmanden Will Rodman (James Franco) forsøger at finde en kur mod Alzheimers, som har ramt hans far. Han forsker og laver... Læs mere.\nVidenskabsmanden Will Rodman (James Franco) forsøger at finde en kur mod Alzheimers, som har ramt hans far. Han forsker og laver forsøg med aber for at skabe en godartet virus, der kan trænge ind i hjernevævet og genskabe funktionaliteten. Rodmans forskning bliver lukket ned, og tilbage sidder han med kun én chimpanse: Caesar. Da Caesar begynder at udvikler menneskelig intelligens og følelser, begynder også er oprør mellem primaternes og menneskeheden og derudover også en episk kamp om hvilken art, der skal herske over planeten!\nTi år efter en epidemi, som blev spredt på kloden, har en voksende nation af genetisk udviklede menneskeaber, ledet af Caesar, været truet af de menneskelige overlevende, som Caesar i første omgang ikke troede var på jorden længere. Menneskerne og aberne holder fred, men det skal vise sig, at det kun er i en kort periode, for mytteri skaber splid og så begynder kampen for alvor. Begge raser vil være jordens dominerende arter. Nu begynder krigen - hvem mon er stærkest og hvem vinder kampen om jorden?\nCaesar og hans aber er tvunget ind i en dødelig konflikt med en hær af mennesker ledet af en hensynsløs oberst. Efter abernes lider ufattelige tab, kæmper Caesar med sine mørkere instinkter og begynder en søgen efter at hævne sine egne. Rejsen bringer obersten og Caesar ansigt til ansigt, og de ender i en episk kamp, der bestemmer skæbnen for både deres arter og planetens fremtid...\nVi prioriterer sikkerhed meget højt, for det er noget af det vigtigste at sørge for er i orden, når vi taler om e-handel. Der er garanti for sikkerheden bag din Internetbetaling, når du handler hos Gucca, for vores betalingsløsning er godkendt af NETS. Køb og betaling er derfor altid 100% sikkert.\nNår vi siger 30 dages fuld returret, så mener vi det naturligvis på alle typer produkter. Så hvis du fortryder købet, og ikke ønsker at beholde din vare, så kan du uden dårlig samvittighed returnere den uønskede vare til os, og så refunderer vi pengene til dig. Du er selvfølgelig velkommen til at tage kontakt til os, hvis du har spørgsmål, før du returnerer et produkt.\nDet er meget vigtigt, at du som vores kunde får tilsendt din vare både sikkert og hurtigt. Indenfor 1-2 hverdage vil du modtage din vare. Det eneste der kan udskyde leveringstiden, er, hvis varen ikke er på lager. Du kan altid se den præcise lagerstatus på det enkelte produkt. Du har altid mulighed for at sende en e-mail eller ringe til os, såfremt du har spørgsmål til leveringstiden eller lagerstatus.\nHandler du hos Gucca, så kan vi tilbyde dig at vælge mellem adskillige typer betalinger. Du bør naturligvis gå efter den betalingsform, der passer bedst til dig. Det er den samme høje sikkerhedsstandard, uanset hvilken betalingsmulighed du benytter. Klik på efterfølgende link, for at se hvilke betalingsmuligheder der er tilgængelige. Når du betaler med betalingskort, så hæver vi først pengene, når vi sender dig din vare.\nHar du spørgsmål, eller støder du på problemer når du besøger Gucca.dk, sidder vi ved telefonen eller på e-mail parat til at assistere dig. Vores kundeservice er åben mellem 10-15 på hverdage, og vi er klar til at yde dig den hjælp, du har behov for, med et smil på læben og godt humør.\nVi giver dig selvfølgelig muligheden for at spore forsendelsen hele vejen til den er dig i hænde. Efter gennemførsel af dit køb kan du gå ind på din egen personlige ordreside. På ordresiden vil du have mulighed for at se, hvornår vi har sendt dine varer. Du får leveringsinformation via e-mail, når din forsendelse forlader vores lager og er på vej til dig.\nVores brugere har bedømt Abernes Planet / Planet Of The Apes - Trilogy DVD til 5 ud af 5 stjerner - baseret på 4 bedømmelser og 4 anmeldelser\nbare i orden intet at kredisere\nFede film, og masser af referencer til de gamle film\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_dvd path__forside path__film path__dvdfilm path__scifi path__abernesplanet path__abernesplanet/planetoftheapestrilogy\n179,95 krSuperman 5 Film Collection - 1978-2006 - DVD


Spot på Catalonien | Det Danske Filminstitut\nSpot på Catalonien\nTorsdag den 4. april slår Cinemateket dørene op for mini-festivalen ’Catalonien Nu!’. Fire dage med film, instruktørbesøg, debatarrangementer, live-koncert - og tapas-smagsprøver.\n27. marts 2013 Redaktionen\nAt Catalonien er andet og mere end Barcelonas turiststrøg og byens berømte fodboldhold, kan man forvisse sig om ved at tage et kig på filmindustrien i Spaniens nordøstlige region, der hvert år genererer i omegnen af 150 produktioner.\nMed festivalen ’Catalonien Nu!’ præsenterer Cinemateket fire meget forskellige film, der alle skildrer politiske, sociale og kulturelle aspekter af livet i dagens Catalonien. Derudover byder festivalen på en række andre aktiviteter, der giver indblik i regionens særegenheder – blandt andet det ofte meget anspændte forhold til resten af Spanien. Festivalen er arrangeret i samarbejde med foreningen Casal Català de Copenhaguen.\nFestivalen åbner torsdag den 4. april med det tredelte drama ’Catalunya über alles!’, der udgør en forfriskende anderledes filmisk tilgang til fordomme og racisme. ”Energisk og intelligent og med masser af vid og medfølelse,” skrev Variety. Filmen introduceres af instruktøren Ramon Termens, der efter filmen svarer på spørgsmål fra publikum og indgår i samtale med catalanskfødte Susana Borrás, der er professor ved Copenhagen Business School.\nFredag præsenterer vi dokumentarfilmen ’Cataluna – Espanya’, der beskriver forholdet mellem Catalonien og resten af Spanien i et økonomisk, filosofisk og historisk lys.\nLørdag er det den spritnye ’Animals’, der er på programmet. Filmen er instrueret af Marcal Forés og deltog i sidste års festival i San Sebastian. I forlængelse af visningen er der eksklusiv live-koncert med det kendte catalanske band La Iaia. Forsanger Ernest Crusat synger på catalansk og tager i sine poetiske tekster udgangspunkt i sine catalanske rødder. Samtidig kan man høre ekkoer af britisk indie-folk i bandets musik.\nFestivalen afsluttes om søndagen med den forrygende sorte komedie ’Tapas’, der serverer fem integrerede historier, som alle udspiller sig i et arbejderklassekvarter i Barcelona. Efter visningen bydes der på tapas-smagsprøver i ASTA BAR.\nAlle fire film vises med spansk tale og engelske undertekster.\nTid: 4.-7. april.


Hyggestemningen er tilbage i hyggelige Hillerød - sn.dk - Hillerød\nGolfveninderne hyggede i de grå sofaer foran Kaffebaren på Slotsgade. Foto: Allan Nørregaard\nArtiklen: Hyggestemningen er tilbage i hyggelige Hillerød\nHyggestemningen er tilbage i hyggelige Hillerød\nOpdateret 25. maj 2020 kl. 09:34\nHillerød - 24. maj 2020 kl. 13:41\nMidt i vrimlen på Slotsgade sad fire veninder og nød livet og den gode kaffe i Kaffebarens grå sofaer. Smilene var brede. Latteren bredte sig. Humøret var højt.\n- Det er dejligt, at vi kan mødes igen. Kaffen kunne vi lave derhjemme, men det er noget andet, når vi kan mødes her og få en snak, lød det fra Grethe Jensen.\nDe fire kvinder kender hinanden fra golfklubben, som har været åben for golfspil den sidste måneds tid. De mødtes tilfældigt på Slotsgade, og søgte mod de bløde sofaer foran Kaffebaren, som i lighed med de andre caféer og spisesteder genåbnede den 18. maj.\n- Under corona-nedlukningen føltes det, som at være halvvejs i fængsel. Her vil jeg ikke bo, tænkte jeg, lyder det fra Bente Jensen, som atter kan nyde friheden.\n- Vi håber sandelig ikke, at coronaen vender tilbage, siger Bente Jensen, og lyser op i et smil.\nDowntown Hillerød var tilbage til noget, der mindede om normale tilstand en lørdag formiddag. Butiksejeren og deres ansatte havde travlt. Faktisk så travlt, at de ikke rigtig havde tid til at snakke med en journalist. En enkelt gav dog udtryk for, at det var mange år siden, han havde set så mange mennesker i byen en lørdag formiddag.\nCitykoordinator Mette Kragh Faurholt havde også travlt, men havde dog overskud til at nyde synet at de mange mennesker i Hillerød.\n- Det er den første lørdag efter den fulde genåbning. Det ville vi markere, forklarer Mette Kragh Faurholdt.\nHillerød Cityforening købte hortensiaer og røde løbere, som blev sat op foran forretningerne, mens flagede vejrede langs gågaden.\n- Det ser rigtig fint ud. Der er god stemning, konstaterer Mette Kragh Faurholdt.\nEn lille del af forretningerne har haft åbnet hele vejen igennem corona-nedlukningen. Så kom Slotsarkaderne også med, da de indendørs shoppingcentre fik grønt lys til at genåbne, og den 18. maj var det så caféer og restauranternes tur.\n- Folk elsker at hygge, derfor er det vigtigt med caféerne og spisestederne. Hillerød er flere gange blevet omtalt som den hyggelig by. Nu er det hyggeligt igen, siger Mette Kragh Faurholdt, som glæder sig over kundernes opbakning.\n- Vi er meget tilfredse med denne dag. Det går den rigtige vej.


Erstatninger til bruge i stedet for madlavning Sherry - Tips for you - Tipsed.Com\nUanset om du er midt-opskrift og kan ikke finde madlavning sherry i skabet eller blot ønsker at undgå sin alkohol og højt natrium indhold, du har egnede erstatninger for den befæstede vin.Sherry har en nøddeagtig, rig smag og er almindeligt anvendt i supper, gryderetter og asiatiske køkkener.De fleste alternativer til madlavning sherry kan findes i dit køleskab eller på dit spisekammer hylden.\nBruge Apple Cider\nApple cider er almindeligt anvendt til at erstatte sherry i madlavning.Det kan bruges i samme grad for sherry opfordret til i opskriften.Hvis du bruger æble cider eddike, skære beløbet til halvdelen af det, der kaldes for og erstatte resten med vand.\nFor hver 2 spsk sherry opfordrede til i en opskrift, erstatte 1 til 2 tsk vanille ekstrakt.Hvis alkohol er indsigelsen, skal du bruge alkohol-fri ekstrakt.Hvis din lokale købmand ikke bærer alkohol-fri vanille, prøv din lokale helsekostforretning.\nandre ikke-alkoholholdige stedfortrædere\nDu kan prøve lige dele orange eller ananas juice.Fersken eller abrikossaft kan også anvendes, men skal sandsynligvis udtynding med vand, hvis saften er tyk.Lige dele hvid eddike og kylling bouillon er også en effektiv erstatning til madlavning sherry i en opskrift.\nEt lige mål for tør, rød eller hvidvin kan bruges i nogen opskrift opfordrede til madlavning sherry.Portvin, madeira eller Marsala kan også bruges.Ris vineddike tilføjer en asiatisk flair.Vineddike, i de fleste tilfælde har den smag, men ikke alkoholindholdet i vin.\nDrinking sherry kan erstattes i enhver opskrift beder om madlavning sherry og ifølge Cooking Light magasinet online, er faktisk foretrukket for sin overlegne smag.Ved at bruge, selv billige drikke sherry, du skære natrium indholdet i skålen betydeligt.Tilsættes Store mængder af salt til madlavning sherry som konserveringsmiddel, og dette salt indhold overførsler til de fødevarer kogte med det.To spiseskefulde madlavning sherry vin kan have 190 mg natrium, som ikke anbefales til en lav-natrium diæt.