Jernbaneanlæg for modelbyggere - PDF\nJernbaneanlæg for modelbyggere\nDownload "Jernbaneanlæg for modelbyggere"\n1 H A A S E S H O B B Y B Ø G E R - L AV D E T S E LV Jernbaneanlæg for modelbyggere Skala H0 AF PAUL O. HANSEN Forord af POUL E. CLAUSEN P. H A A S E & S Ø N S F O R L A G KØBENHAVN\n2 HAASES HOBBYBØGER LAV DET SELV under redaktion af Henry Elmann Pedersen Tidligere er udsendt: FJERNSTYRING FOR MODELBYGGERE af Donald L. Dahm Flere bind under forberedelse Copyright 1957 by P. Haase & Søns Forlag, Copenhagen. Omslag og tegninger af Erling Andersen. Bogen er sat med Times og trykt i S. L. Møllers Bogtrykkeri. Klicheerne er fra Dansk Reproduktionsanstalt. 2\n3 F o ro r d t i l re p ro d u kt i o n e n Omstående tekst og figurer er en reproduktion af Jernbaneanlæg for modelbyggere af Paul O. Hansen, udgivet på Haases forlag i Originalværkets tekst er scannet ved hjælp af et tekstgenkendelsesprogram og indsat i OpenOffice.org 2.4 Writer. Tekstens formatering og sideopsætning er holdt så nær originalens som praktisk muligt. Enkelte meningsforstyrrende stavefejl i originalteksten er rettet. Fotografierne er scannet i 200 dpi og figurerne i 300 dpi og indsat i teksten. Det færdige dokument er eksporteret til pdf-format som kan læses og udskrives ved hjælp af det gratis program Adobe Reader. Ishøj, april 2008 Erik Olsen 3\n4 FORORD Jernbaner har vist altid virket dragende på de fleste drenge og mænd, og på et eller andet tidspunkt har de fleste drenge drømt om at blive lokomotivfører eller stationsforstander. Nu kan vi jo ikke alle blive jernbanemænd; men interessen for jernbaner kan vi dyrke, og modeljernbaner er en virkelig spændende og fornøjelig hobby. De fleste af os har været i berøring med modeljernbaner, hvad enten det var et simpelt blik-legetøjstog i de tidligste drengeår, eller det har været det nyere industrimateriel, der mere og mere nærmer sig det virkelige jernbanemateriel. Måske er det sket ved opbygning af et større modeljernbaneanlæg, hvor alt søges lavet så skalatro som muligt, og hvor det meste eller en væsentlig del er selvbyggerarbejde, både hvad spornet, signalvæsen og rullende materiel angår. Modeljernbanehobbyen er en virkelig fornøjelig og interessant leg og fritidsbeskæftigelse, ikke mindst på grund af den nøje sammenhæng mellem modeljernbanen og den virkelige jernbane. Jo mere vi beskæftiger os med modeljernbaner, jo mere må vi kende til de virkelige jernbaner for at gøre vort anlæg og driften heraf så naturtro som muligt. Både for den der vil i gang med selv at skabe sin modeljernbane og for den, der har syslet med bygning af modeljernbanen, vil denne bog være til stor nytte, og det må hilses med glæde, at der nu foreligger en så grundig og let forståelig vejledning. 15. november POUL E. CLAUSEN. 4\n5 INDHOLDSFORTEGNELSE Side Forord 4 Indledning 6 1. Hvad betyder H0? 8 2. El-systemerne Vi bygger junioranlæg: Stigstrup Claussted-banen Vi bygger et større anlæg (senioranlæg) Hovedbanegården Et lille rangerterræn Sporplan: Terminus Gutten anlægget Sporplan: Hyggekrog Overby anlægget Manøvrepult for en hovedstation med gennemkørselsspor DSB signalreglement (i uddrag) Køreplankørsel 79 Stikordsregister 80 Bilag: A, B, C. A.1. Sporskiftetegning. A.2. Sporplan og strømskema for hovedstation. A.3. Manøvrepult for hovedstation. B.1. Hovedbanegårdens manøvrepult. B.2. El-forbindelser til hovedbanegårdens manøvrepult. C. DSB faste signaler og mærker i farvetavler. 5\n6 INDLEDNING Da Stig var 1½ år, skulle han have tog i julegave, for Far var jo interesseret i elektrisk tog. Nu er en halvandet års purk vel ikke netop den rette størrelse at give modelbane, så i denne omgang blev det kun til et træ-futtog, som Far selv lavede. Men da drengen så blev 3½ år, kunne det ikke gå længere, for så ville Far lege med tog. Et besøg hos Model- og Hobbyhandleren en eftermiddagstime kort før jul gav intet resultat, for her stod modelbyggere i stime, og Far havde travlt. Det blev derfor en legetøjsforretning, der fik salget af et lille lokomotiv, et par godsvogne og en oval af skinner samt den fornødne transformator. Stig var glad for sit tog, og Far havde fået blod på tanden til at tage fat selv. Altså blev tegnepapir, passer og blyanter, linealer og vinkel fundet frem forskellige udkast blev udarbejdet og kasseret, men så blev endelig en sporplan godkendt og arbejdet påbegyndt. Lister og plade var købt ind. Stig var selvfølgelig meget interesseret, for nu skulle vi bygge modelbane (hans tog kørte nemlig med skinnerne direkte på gulvtæppet, hvad man aldrig må af hensyn til tandhjul og motor i lokomotivet). Pludselig en dag spørger drengen med store bedrøvede øjne:»far, når du nu får din modelbane færdig, har jeg så ikke mit eget tog mere?«dette spørgsmål bevirkede, at mit eget anlæg blev sat til side, og et lille anlæg med en oval af skinner og et overhalingsspor, to sporskifter og ét signal blev færdigt til 4-års fødselsdagen, og der blev selvfølgelig gjort plads til at køre med de mange små biler, som enhver dreng har i dag. At Stig blev lykkelig, siger sig selv og Far kunne nu tage fat på sit eget anlæg... Enhver, der står overfor valget EL-tog kontra urværkstog, skal 6\n7 ubetinget vælge EL-toget. Det er lidt dyrere, men det holder længere. Selvfølgelig kan man købe næsten alt til denne spændende hobby fikst og færdigt men den rigtige hobby bliver det først, når man selv skaber de enkelte led. For at føre de mange, som måske hidtil har holdt sig lidt tilbage for at gå igang, ind i dette selvbyggerarbejde, er denne bog blevet til. Den kan forhåbentlig hjælpe til at sætte noget igang, som vil bringe sin udøver utallige fornøjelige og spændende timer og dejlig afslapning. Enhver begynder i modelbanehobbien må tage stilling til 3 vigtige ting: 1) Hvor meget vil jeg ofre økonomisk? 2) Hvor megen plads har jeg til rådighed? og 3) Hvilken størrelse tog vil jeg køre med? Bogen giver anvisning på bygning af såvel et lille som et stort anlæg som kan udvides efterhånden alt under hensyn til pengepung, erfaring og tid. Som skalastørrelse har jeg valgt kun at arbejde med H0. Når den nystartede modelbygger har gennemlæst denne bog, vil der alligevel være ting, som han vil være i tvivl om for emnet er meget omfattende. Men der findes en del udenlandsk litteratur om emnet ligesom enhver hobbyforretning står bi med råd og vejledning. Bygning af lokomotiver (loks) og vogne er ikke medtaget i denne bog, dertil er emnet for omfattende. Det vil blive behandlet i et andet bind i denne serie. Men man kan i dag købe løsdele og samlesæt, så mangeartede togstammer kan sammensættes. Bygning af huse er ligeledes udeladt af pladshensyn og vil blive behandlet i et senere bind. I hobbyforretningerne kan man imidlertid få så mange forskellige samlesæt til huse og stationer, at modelbanemanden, når han har købt og samlet nogle få sæt, vil kunne fremstille andre selv. Samtidig med ønsket om god arbejdslyst til nye modelbaneenthusiaster, vil jeg gerne rette en tak til alle, der har været behjælpelige ved denne lille bogs tilblivelse. En særlig tak til Danske Statsbaner og til hobbyhandelens folk. Nærum, oktober PAUL O. HANSEN 7\n8 1. HVAD BETYDER H0? De fleste mennesker ved, at flertallet af de europæiske jernbaner overholder samme mål og kører med en sporvidde på 1435 mm, et mål, der menes at stamme helt tilbage fra Romertidens hjulspor på landevejene. De danske modelbanefolk arbejder hovedsageligt med følgende 3 skalastørrelser: 0 (nul) 32 mm sporvidde svarende til 1:45 af de rigtige baners mål. H0 (H-nul eller halvnul) 16,5 mm sporvidde, der er sat til 1:87 i skalastørrelse, skønt det i forholdet til 0 egentlig burde være 1:90. TT (amerikansk: Table Top) 12 mm sporvidde omregnet i skalaforholdet 1:120. I modelbaneklubberne, hvor store lokaler er til rådighed, arbejdes mest med størrelse 0, men også enlige modelbyggere, som mere interesserer sig for de mange små detailler i vognbygning end selve kørslen på banen, holder sig til denne størrelse. Det tør med stor sikkerhed siges, at langt den største del af de enlige modelbanefolk arbejder med H0, og med de løsdele og byggesæt, model- og hobbyhandleren i dag kan levere, er det muligt at få et virkeligt godt anlæg for rimelige udgifter. Når vi taler om skala 1:87, vil det sige, at alle mål fra de rigtige baner skulle nedsættes til 1:87 af det virkelige. Egentlig passer skalaforholdet kun på sporvidde og det rullende materiel. Tænk engang på banens længde. Afstanden mellem to jernbanestationer er mindst 3 km m omsat til H0 vil give ca. 34 m spor, hvilket vil sige 1½ gange en almindelig stue rundt. 8\n9 Fig. 1. Fritrumsprofil (NEM 102). Profilet med højde 60 mm og bredde 50 mm (fed streg) gælder almindeligt. Tillægget i begge sider på 3 mm gælder hovedspor. Profilhøjden på 79 mm gælder på baner med køreledning for lette faste genstande (f. eks. signalbroer). Højden kan reduceres til 69 mm ved sværere genstande (f. eks. broer og tunneller) NB. Profilet udvides i kurve som fig. 7 viser. Selv Danmarks korteste bane: Lyngby-Nærum banen (ikke en gang 8 km lang) vil vi have besvær med at bygge i rette længde på ca. 90 m spor. Foruden længdeforholdet er kurverne den anden store afvigelse, vi må bøje os for. Den store bane bruger mindstemålet 1 km som radius eller omskrevet til H0-mål ca. 11,5 m. De mål, vi i dag arbejder med, og i hvilke underlag for skinner kan købes, er følgende standarddiametre: og 1500 mm. Af pladshensyn er det ofte praktisk at anvende 760 mm, men denne kan være vanskelig at køre på for visse vogntyper, hvad man bør huske! 9\n10 Fig. 2. Konstruktionsprofil (NEM 101). Profilet med højde 58 mm (fed streg) gælder almindeligt. Hvad der ligger over, må kun udnyttes af pantograf (strømaftager) på elektrisk materiel, og hvad der ligger under, må kun udnyttes af andre strømaftagere (slæbesko). I den skraverede firkant af bredde 15 mm vil køreledning befinde sig. Den punkterede kurve med største højde 53 mm angiver begrænsning for vogne i international trafik. Profilerne skal også overholdes af læssede vogne. Hvis man er selvbygger af huse og stationsbygninger og huse og bygger efter tegninger, er størrelsesforholdet 1:87 lidt besværligt at arbejde med, og man kan da roligt uden at det virker ødelæggende på anlægget benytte sig af størrelsen 1:100, d. v. s. at de fleste tegninger på enkelthuse vil kunne anvendes direkte. Foruden disse ting må vi passe på den indbyrdes afstand mellem to spor. I størrelsen H0 må afstanden på lige strækninger være mindst 5 cm fra spormidte til spormidte. 10\n11 Fig Sporstykke med samleblik (laske) og spordimensioner (NEM 123). Mål i millimeter. G = 16,5, b1 = 30, b2 = 34, b3 = 40, h1 = 5, h2 = 1,5, h3 = 2, h4 = 10, S = 3 og t = 7. Fig. 5. Ballastdimensioner for henholdsvis kurver og lige spor. Mål anført i mm. Fig. 6. Standard hjulsæt (NEM 310). Hovedmål i mm. Målet 14,3 har tolerance +0,1 mm. 15,3 er mindstemål. Målet 20,3 har tolerance +0,3 mm. 0,9 har tolerance 0,1 mm. Målet 1,4 gælder kun for»stive«vogne; for boggievogne m. m. er målet 1,0. Fig. 7. Overgangen fra lige spor til kurver. I en kurve med 60 cm radius (120 cm diameter) dækker 7 mm udvidelse en S-maskine og en 23,5 m vogn (270 mm i H0). 11\n12 Fig. 8. Detail af skinnekrydsning. 1:5 med forlængerskinner efter NEM 124 og 310. Mål i mm. I kurver må afstanden øges til ca. 10 cm, men jo skarpere kurven er, jo større afstand må vi have mellem sporene. Når vi konstruerer en bane, må vi påse, at togene nu også kan passere de signaler, bygninger, master, broer, tunnelporte m. v. som befinder sig i sporets umiddelbare nærhed. Vi må her overholdes visse mål. De»Danske modeljernbane klubber«er tilsluttet MOROP, en organisation af modelbaneklubber i Europa. I denne sammenslutning udføres et stort arbejde for at få standardiseret bygning af modelbanemateriel, således at en modelbygger vil kunne benytte sit eget materiel på andre baner, når disse»normer«overholdes. Indtil 1957 var det trods flere års arbejde ikke lykkedes at få færdigbehandlet ét eneste område på dette felt. Fra dansk side blev 12\n13 dette stærkt kritiseret med det resultat, at der på den årlige kongres i år blev vedtaget 16 af de såkaldte NEM-blade. De 16»Paris 1957«-NEM-blade er det første endelige resultat af et meget omhyggeligt og videnskabeligt arbejde. Det må tilrådes enhver, der påbegynder bygning af et modelbaneanlæg at overholde disse normer, som i første omgang kan synes meget indviklede. Det er glædeligt at se, at visse fabrikanter allerede er gået ind for kun at arbejde med ting, der kan holdes indenfor NEMgrænserne. Fig. 1-8 er uddrag af de vigtigste normer, disse uddrag vil tilfredsstille de fleste modelbyggere, men iøvrigt kan bladene købes ved henvendelse til Danske modeljernbane klubber's sekretariat, v/ Poul E. Clausen, Rådhusvej 65, Charlottenlund. 2. EL-SYSTEMERNE Til elektricitet må vi have lidt kendskab af hensyn til det videre arbejde. I et hvert el-system sker et spændingstab, man siger, at ledningen giver modstand. Dette og spørgsmålene om strømstyrke, om watt, volt, ohm o.s.v. vil enhver kunne slå efter i et leksikon, så dette udelades. Modelbyggeren vil også kunne hente mange oplysninger om elektricitet, modstand, trådlære etc. i den første bog i samme serie som nærværende:»fjernstyring for modelbyggere«. Med nutidens krav til komfort i alle retninger benyttes elektricitet i så store mængder, at elektriciteten må føres frem over store afstande. Her benyttes højspændingsanlæg, som har det mindste tab i spænding i forhold til den transporterede strømmængde. Når strømmen når frem til bestemmelsesstedet, nedtransformeres den til 220 volt i de transformatortårne, vi alle 13\n14 kender. I denne strømstyrke forsynes vore huse med belysning o. s. v., men alt foregår isoleret, for at vi kan være beskyttet mod den livsfarlige strøm. I vore modelbaneanlæg må vi være sikre på, at vi intet risikerer, hvis vi skulle komme til at lægge hånden på skinnerne og derved få strøm igennem os. Gennem vor egen transformator nedtransformerer vi strømmen til svagstrøm, maksimalt 20 volt (elektricitetsbestemmelserne tillader højest 24 volt). En transformator består af en jernkærne, hvorom der på den ene side (den primære 220 volts indgangsside) er viklet isoleret ledningstråd. På den anden side (den sekundære 20 volts udgangsside) er viklet en ny isoleret ledning, men antallet af disse viklinger er kun 1 for hver 11 viklinger i den primære side (220 v : 11 = 20 volt). Tilsvarende omregninger foretages med øvrige svagstrømsstyrker. Denne nye ledning (sekundærsiden) har altså ingen direkte strømforbindelse med husnettets 220 volts ledning. Hvis man i dag køber en dansk transformer, af hvilke flere typer i kvalitet og effekt står langt over adskillige udenlandske fabrikater, får man et D-mærket produkt, der er godkendt af de danske myndigheder. Disse trafos er derfor ganske ufarlige, så længe man ikke selv åbner dem. Yderligere har disse trafos den fordel, at de er kortslutningssikrede, og gennem et lysende thermorelæ advarer de i kortslutningstilfælde. D. v. s. at thermorelæet afbryder transformeren, hvis der sker en kortslutning på anlægget, hvilket ses ved, at den på transformeren anbragte lysende kontrollampe slukkes og tændes igen efter nogle få sekunder, så man får tid til at fjerne årsagen til kortslutningen. Hvis fejlen fortsat er til stede, vil lampen til sidst helt slukke. Vejledningen, der følger med ved køb af transformer, bør altid følges. De almindeligste strømudtag (strømforbrug) er: Faste udtag: 4 volt til belysning i stationer, huse o. lign. 14 volt til 14 volts signaler, sporskifter og lygter 20 volt til 20 volts signaler, sporskifter og lygter Kørestrøm: 4-18 volt variabel kørestrøm til skinnerne gennem regulator 14\n15 Choker: 24 volt overstrøm for frem- og bakkørsel i vekselstrømsanlæg med perfektomskifter. Den store»hsv 4«trafo tager 4 togs kørsel reguleret direkte på transformeren.»pioner«har opbygget et let system af trafo, ensretterventil og sektionskontroller i en ensartet udførelse og med stik til direkte fremføring gennem alle dele. Denne trafo har en stor fordel ved vekselstrømsanlæg, idet der ikke kan foretages omskiftning af kørselsretning på chokeren, uden at toget først er bragt til standsning på regulatoren, hvilket bevirker, at overspændingen ved chokeren bliver total, og at perfekt-omskifteren virker hver gang, man choker. Endvidere vil togene kunne reguleres uafhængigt i hver sektionskontrol. Også til jævnstrømsanlæg kan dette benyttes ved indskydelse af ensretterventil. Vi har nævnt jævnstrøm og vekselstrøm i flæng, men hvori består nu forskellen mellem disse? Vekselstrømmen sender et stød frem gennem den ene ledning ca. hvert 1 / 50 sekund, men ind imellem disse stød sendes gennem den anden ledning også hvert 1 / 50 sekund et andet stød. Ved vekselstrøm taler vi om svingningsperioder, og vi ved også, at disse periodetal kan afvige fra nat til dag (de elektriske ure taber og vinder på skift). Jævnstrøm sendes kun den ene vej gennem ledningssystemet. Efter at vekselstrømmen er nedtransformeret til vore svagstrømsstyrker, indskyder vi i ledningsnettet en ensretterventil, der har den egenskab, at de selénplader, som strømmen passerer, kun tillader strømmen at komme igennem den ene vej, d. v. s. at strømmen sorteres, så der kun kommer +strøm til den ene side og kun strøm til den anden side. Strømmen vil nu kun løbe den ene vej og kaldes derfor jævnstrøm. Vedtagelserne på de europæiske kongresser har ført til, at man er blevet enige om at arbejde hen til udelukkende at benytte 12 volts jævnstrøm i modelbaneanlæg. Samtidig vil man søge kun at benytte 2-skinne-drift. 2-skinne-drift vil man spørge, ja, men hvorfor nu det, når mange af de H0-tog, der ses i forretningerne er med en strømaftager i midten af lokomotivets bund. Indenfor de sidste år er der sket en fantastisk omvæltning fra 315\n16 skinne til 2-skinne drift, således at tendensen og interessen for 2skinne-driften med jævnstrøm er i stadig stigen. Fordelene ved denne form er mange, og vi skal her fortælle de vigtigste. (Af hensyn til modelbyggere med 3-skinnedrift er junioranlægget i 3. kapitel opbygget som 3-skinne-anlæg). Straks man kikker på et 2-skinne-anlæg, ser man kun de 2 skinner ligesom på de rigtige baner. Ved vekselstrøm vendes et loks kørselsretning ved en perfektomskifter, der skifter ved overstrømschok, medens jævnstrømsdrift giver en mere rolig og stabil kørsel, navnlig er dette en fordel ved rangering. Ved jævnstrøm vender vi kørselsretningen meget lettere. For hver sporsektion (sporafsnit) indskyder vi i manøvrepulten en såkaldt polvender. Ved denne bestemmer vi, om toget skal køre frem eller tilbage eller holde stille i den pågældende sektion, uanset hvad togene i de øvrige sektioner foretager sig. Hvis man har vrøvl med kørslen i et sporafsnit, kan man blot isolere stykket fra og indskyde en ny polvender i manøvrepulten. Nu er det selvfølgelig ikke lutter fordele ved 2-skinne-driften, men ved at vise stor påpasselighed ved skinnelægning og isolering ved sporskifter og krydsninger, vil man kunne ophæve den største gene, kortslutninger. Ved at kigge på tegningerne i fig. 9 og samtidig lære følgende regler (helst udenad) vil mange ærgrelser kunne forhindres: Regel 1: Alle ledninger forbindes til sporet på en sådan måde, at der frembringes + på den højre skinne i togets kørselsretning og i den venstre skinne. Regel 2: Sæt altid spænding (anbring loddestedet) til sporet på tungesiden af et sporskifte (tungesiden er den side, som sporskiftet vender spidsen imod). Regel 3: På alle sidespor må alle skinnestrenge mellem de to udvendige skinner have et isoleret gab (uanset antallet af sidespor). Regel 4: Så snart to sporskifter er anbragt hjertestykke mod hjertestykke (skråspor), må skråsporets skinner hver have et isoleret gab. 16\n17 Fig. 9. De 6 regler om el-forbindelser i 2-skinneanlæg. En sort prik betyder loddested, hvor ledningen loddes til skinnestrengen. Pilene viser togets kørselsretning. Ved regel I er vist øverst til højre: stikkontakt, transformator, ensretterventil og polvender. Nederst tilhøjre er vist afbrydelser og el-forbindelser til et krydsspor. 17\n18 Regel 5: De isolerede gab anbringes i en sådan indbyrdes afstand, at det længste lok kan bringes til standsning mellem gabene (hvis de er anbragt lige overfor hinanden, vil der let opstå kortslutning, når lokets hjul bringes til standsning lige i gabet). Regel 6: I en endesløjfe anbringes mindst to sæt isolerede gab. (NB. pas på toglængden ved togets passage af sporskiftet). Hvad en modelbygger også bør vide om elektricitet, er spørgsmålet om tilslutning af lamper. Der er to måder at gøre dette på, idet man altid må have for øje, at ledningerne skal være så korte som muligt af hensyn til spændingstabet. Den ene måde kaldes parallel-forbindelse, og her forbindes hver lampe til + og ledning hver for sig. Hver lampe danner således sit eget kredsløb og vil lyse uanset om en af de øvrige lamper skulle brænde over. Dette system bruges i størst mulig udstrækning, idet man her straks kan se, hvilken lampe der er uden strøm. Det andet system kaldes serieforbindelse, fordi lamperne forbindes i serie; +ledningen føres frem til første lampe, gennem dennes bundforbindelse videre frem til næste o.s.v., indtil den sidste lampe er passeret, og ledningen tilsluttes polen. Hvis en af lamperne brænder over her, vil alle lamperne slukkes, og det er nødvendigt at efterprøve hver lampe, indtil man finder fejlen. Ved dette system anvendes f. eks. 5 stk. 3,8 volts pærer til belysning og for tilslutning til 18 volt på transformeren. Med enkelte lamper kan man serieforbinde sporstrømmen i en kontrolpult, hvorved man kan se, om et spor er optaget. Dette vil blive vist senere i bogen. Her skal imidlertid fortælles lidt om et relæ, og hvorledes det arbejder. Ved at sende strøm gennem en tynd ledning, der er viklet om en spole, opstår der elektromagnetisme, og denne vil kunne benyttes som en slags arbejdskraft i signaler og sporskifter. Det danske Lyco-relæ er særdeles velegnet til vore sporskifter (se fig. 10) idet dette relæ består af 2 spoler, hvorigennem et løstsiddende anker bevæges ved skiftevis strømtilførsel i de to spoler. Minusledninger skal dog føres til de to midterste udtag. 18\n19 Fig. 10. Sporlægningsmateriel. Fra venstre mod højre: buet ballast, sporskifte underlag, kontaktplade, sporskiftehåndtag, sporskifterelæ med underlag og arme, skinnekontakt, en-polet fordelerkasse, 2 miniafbrydere, 2-polet fordelerkasse, sporskifterelæ, hjertestykker, sporskiftelampeunderdel, sporskiftesignal i en meget fin udførsel, sporskiftesignal stor størrelse, holder for signallampe, Lyco-relæ, sportunge og hjertestykke til 3-skinne. Ned over fotoet flexibel skinne, svellemåtte, korkunderlag, lige ballast i træ og skinnestreng. Relæ med kontaktsystem kan enhver også selv konstruere, f. eks. en plade med kontaktforbindelser, der af relæet trækkes frem eller tilbage mellem fjedrende lameller, der står i forbindelse med de signaler, sporstrækninger eller lign., der herfra skal betjenes, og som styres af relæets bevægelse gennem togets passage af skinnekontakter. Også til dette brug har Lyco fremstillet et særskilt sektionsrelæ. 19\n20 3. VI BYGGER ET JUNIORANLÆG Stigstrup-Claussted-banen. Dette anlæg er specielt tegnet for juniorbyggere. Det er forholdsvis billigt at bygge op og kræver ikke så megen plads. Banen opbygges i tre afsnit, men der kan allerede efter første afsnit køres på banen. De tre opbygningers mål (se fig ) er: 1. opbygning: pladerne A og B fylder i brug 86X86 cm. 2. opbygning: pladerne A, B, C og D har i brug et areal på 172X86 cm, men fylder sammenpakket kun 86X43X18 cm. Efter 3. opbygning med alle plader har banen et areal på 190X86 cm. I sammenpakket stand danner A og G en kasse, hvori B skydes ind; C danner bunden og F overdelen i en anden kasse, når E skrues til som en slags sidestykke. De to kasser fylder 86X43X13 cm og 86X4X25 cm eller det samme som 2 kufferter. (Materialeforbrug se side 33). Vi begynder med 2 plader af blød masonit, der købes hos trælasthandleren. Pladerne fås færdige i størrelsen 1X2 alen (61X122 cm), men vi foretrækker at benytte dem noget mindre og saver af, så vi får et stykke på 86X43 cm af hver. Resterne deler vi i 2 stykker på 86X18 cm og 4 stykker på 61X18 cm. Vi gemmer de 6 små stykker lidt og vender tilbage til de store stykker, der skal bruges som bund for banen. For at opnå den rette stivelse i pladen limer og påskruer vi langs kanten en liste ca. 3/4X11/2" (tomme). Disse lister købes også i trælasthandelen. For nu ikke at få pladen flosset og ligeledes for at få skruerne helt i plan med pladen, borer vi for med en boremaskine og undersænker på pladen. I hobbyforretningen køber vi krydsfinerballaster runde i 760 mm's diameter og lægger disse ballaster op i en halvcirkel, som vil slutte ca. 5 cm fra pladens længdeender. Dette mål vil vi nu søge at overholde på så mange pladeoverførsler som muligt. Ballasterne limer vi fast på pladen. Selvfølgelig kan vi ikke bruge ballasterne i det rå træ. Derfor maler vi dem med en grå eller beige maling (ikke lak). Når dette underlag er tørt, maler vi med en ret stor stiv pensel en overflade i 20\n21 forskellige farver. På et stykke pap hælder vi lidt kun lidt maling ud i farverne: sort, umbra, brun og rødbrun på en sådan måde, at farverne ikke blandes for meget, og kun sådan, at den yderste spids af penselshårene bliver dyppet i blandingen. Penslen duppes nu mod ballasten, og denne bliver plettet i de forskellige farver. Når dupningen er tør, begynder arbejdet med selve skinnelægningen. Sporet kan vi jo bygge op på mange forskellige måder. Skinnestrenge med sveller de såkaldte flexible kan købes metervis både til 2 og 3 skinne-drift. Den danske Teda-skinne er en færdig 18 cm lang skinne på isoleret underlag med punktmidte-skinne for 3 skinne-drift, men skinnen kan også benyttes til 2-skinne-drift, mens midteskinnen bruges til belysning til toget. Men da vort motto her i bogen lyder: LAV DET SELV, vil vi gøre så meget af arbejdet hjemmebygget som muligt. Vi køber derfor de løse skinnestrenge og svellemåtten (metervis). Her ved cirkelbuen klippes den ene længdeside af svellemåtten op (brug en bidetang), og vi kan forme måtten efter rundingen på ballasten og lime den fast på ballasten. Husk, at det er den udvendige cirkelbue, der klippes op. Fastgørelsen af skinnestrengen kan ske på to måder. Enten ved hjælp af skinnehager, d. v. s. en lille stift med krumt hoved, som sømmes ned i hullerne i svellemåtten, eller ved hjælp af u-blik, der gennem et lille hul stiftes fast ovenpå svellemåtten, og derefter trykkes u-blikket sammen om skinnefoden. Såfremt afstanden mellem svellerne er tilstrækkelig stor, kan ublikket anbringes direkte på ballasten og klemmes sammen om både svellemåtte og skinnestreng. Da den hårde fiber kan være for svær for de tynde stifter, anbefales det før stifterne slås i at bore for med et platbor eller en spids syl. I kurver sættes et u-blik for hver 3'-4' svelle, mens vi på lige strækninger kan nøjes med et u-blik for hver 5'-6' svelle. U-blikket slås fast med de tynde stifter, men pas på ved de sidste slag, benyt helst en dorn, for ellers går der for mange stifter til spilde. Når u-blikket sidder godt fast, lægger vi den ene skinnestreng på plads, idet vi starter nøjagtig ved pladekanten. 21\n22 Fig Junioranlæggets opbygning 1-3. Fig. 11. Pladernes mål og beskæring. Fig. 12. Første del, som rundbane. Fig. 13. Anden del af opbygningen. Fig. 14. Den færdige bane efter tredie opbygning. 22\n23 Under skinnelægningen må vi hele tiden sørge for, at det lagte stykke ligger fast til svellemåtten. Når den første meter skinne er sluppet op, skyder vi et samleblik ind om skinnefoden og sætter den næste meter skinne til. Husk at lave et lille mellemrum sådan, at sporet har mulighed for at arbejde i længden under temperatursvingninger. Når vi så kommer frem til den anden pladekant, saver vi skinnestrengen over med en nedstryger eller klipper den over med en bidetang, men pas nu på igen: skinnestrengen må ikke få den mindste bukkel på det lagte stykke. Det var den ene side af sporet, og vi skal så i gang med den anden skinne, men hvordan kan vi nu være sikre på, at vi får den rette afstand mellem skinnerne? Vi skal benytte os af en»skinnelære«, som vi enten selv kan lave eller købe. Udgiften hertil er så ringe, at det næppe kan betale sig at lave den selv. Gør vi det, må vi sørge for, at afstanden mellem de to riller, som vi filer i en messingplade, får en indbyrdes afstand på nøjagtig 16,5 mm (H0skalamål). Ved pladekanten begynder vi så på den anden skinne, idet vi holder skinnelærens ene rille i den allerede lagte skinne og den anden skinne i den løse streng. Vi fastgør så strengen bag ved skinnelæren, men kontrollerer til stadighed, om afstanden nu også er den rigtige. Når halvcirklen er færdig, prøver vi strækningen ved at skubbe en vogn hen over skinnerne. Den anden plade udføres på samme måde, og når de skydes sammen med samleblik ved skinnerne, vil sporet danne en hel cirkelbane. Pladerne holdes fast sammen ved hjælp af en 4 mm maskinskrue med vingemøtrik, der stikkes gennem et hul, der er boret gennem begge underlister. Hvis banen skal køre med 2-skinne-drift, tilslutter vi den ene skinne til +ledningen og den anden til ledningen, sætter lokomotivet på sporet og åbner ganske forsigtigt og langsomt for strømregulatoren på transformatoren. Det vil nu vise sig, om sporet ligger rigtigt, eller om vi skal rette noget, forinden vi går videre. Er vort lokomotiv derimod beregnet til 3-skinne-drift, må vi fremstille en tredie skinne til strømforsyningen. Vi ønsker anlægget så naturtro som muligt og sømmer derfor i hver eller hveranden svelle (på midten af svellen, men skift med et par mm's 23\n24 afvigelse fra den nøjagtige midte af hensyn til slidtage på strømaftageren) en stift, f. eks. er vinduesstifter fortrinlige. På undersiden af pladen, hvor stifterne vil stikke frem i kæde, bukker vi spidserne om og lodder dem sammen med en ledning eller tynd messing- eller kobbertråd. Dette giver en del arbejde, men vi vil synes om det, når banen er færdig. En lettere måde at forsyne anlægget med den tredie skinne består i, at vi skruer nogle små skruer fast i midten af sporet, en skrue for hver 10 cm. På disse skruehoveder lodder vi en retstrakt messingtråd. Banen skal jo kunne pakkes helt sammen, og vi må have nogle flade strækninger, hvor højden ikke overstiger nogle få cm. De to nu afsluttede sektioner beslutter vi os til at lade være plane, og vi skal så blot give pladerne et mere naturligt udseende. Den bløde masonitplade danner en udmærket jordbundsfarve på den helt flade strækning, men hvor terrænet skal hæves, limes nogle små træklodser på pladen. Henover disse lægges og limes opblødt avispapirstykker. Når dette er tørt, smører vi en masse af Mastik eller Kåbeplast hen over. Mastik er et gibslignende pulver, der udrøres i vand på samme måde som gibs, men har den store fordel, at det først størkner efter nogen tids forløb. Kåbeplast købes klart til brug, nemlig som en dejgagtig masse. Hvad enten man bruger det ene eller andet materiale, smøres dette ud, men vil nemt lægge sig lidt ujævnt, og hvis vi ønsker en glattere overflade dypper vi fingrene i vand og glatter ud, indtil vi har fundet den form, som vi ønsker. Hvis vi vil være sikre på, at der ikke fremkommer revner i blandingen, lægger vi et nyt stykke opblødt avispapir over og smører et ganske tyndt lag blanding henover. Når terrænet er tørt, påstryger vi koldlim eller kunstharpikslim i et ret tykt lag, og benover drysser vi savsmuld i flere farver: lysegrønt, mørkegrønt, brunt, sort, gråt, blåt og gult. Det må her anbefales, at dette arbejde gøres ved dagslys og på et sted, hvor der er udsigt til et rigtigt landskab, således at en sammenligning med naturen hele tiden kan foretages. Savsmuldet giver et glimrende og naturligt udseende. Andre modelbyggere foretrækker at male terrænet med Allakfarver, som er nemme at blande indbyrdes, så enhver farvenuance 24\nPÅ SPORET. REITZELS MODELBANEBØGER Af Svend Pedersen VEJLEDNING OG PRAKTISKE VINK I OPBYGNING OG DRIFT AF MODELJERNBANER BOG 1\nPÅ SPORET REITZELS MODELBANEBØGER Af Svend Pedersen VEJLEDNING OG PRAKTISKE VINK I OPBYGNING OG DRIFT AF MODELJERNBANER BOG 1 1954 C. A. REITZELS FORLAG AXEL SANDAL Med tegninger af ERIK BJØRCK Forfatteren


Lastbil knuser Skoda med bare 43 km/t\nForside Nyhed Lastbil knuser Skoda med bare 43 km/t\nLastbiler vejer ofte op mod 45 ton – og derover. Denne video viser, hvor galt det kan gå selv ved lav hastighed\nDer skal massive bremser til at stoppe en 30 til 45 tons tung lastbil – selv ved modrate hastigheder. Og selv de bedste bremser bliver aldrig så gode som dem, din – i denne sammenhæng – fjerlette personbil er udstyret med.\nI videoen her kører en lastbil ikke mere end 43 kilometer i timen, da den skal bremse ned for en forankørende Skoda Octavia af ældre årgang.\nForhåbentlig ser en uopmærksom billist denne video og tænker sig om en ekstra gang, inden vedkommende trække ind foran en meget tungere vogn.\nDet kan hurtigt ende katastrofalt\n— Richard Woods (@woodstoday) August 2, 2019


Hummel Bee Authentic Shorts Herre fra Hummel kr. 115.00\nForside / Butik / OUTLET / Fritid / Shorts / Hummel Bee Authentic Shorts Herre\nVarenummer (SKU): 15-10734-15-7428 Kategorier: Fritid, OUTLET, Shorts Tag: Hummel\n✔ 100 dages returret på Hummel Bee Authentic Shorts Herre\nHummel Bee Authentic Shorts Herre fra Hummel\nHummel Bee Authentic Shorts Herre findes stadig i Top-10 eller tæt på i vores gruppe af varer OUTLET || Fritid || Shorts. Husk du får hele hele 365 dages returret oven i hatten når du køber din vare. Langt de fleste i Norden køber deres Hummel Bee Authentic Shorts Herre i webshoppen Billigsport24, der altid har et stort udvalg af populære varer. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg er der helt sikkert noget for dig, og der kan klikkes køb på denne vare. Køber du varer online er varerne billigere- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nHummel Bee Authentic Shorts Herre med 100 dages returret\nHvis du shopper online, er du stillet lidt bedre, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. når du har handlet dine varer, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere end de 14 dage, de er forpligtet til. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, som gør det let at sammenligne priser, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Og du kan faktisk sammenligne priser fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Når du handler online er du også fri for, at varens pris er forskellige fra skiltet og til kasseapparatet, så du skal stå i kø bagefter for at få den rigtige pris. Når du har handlet dine produkter, kommer de hjem til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik – det er slut nu, når du handler online så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.


Forretningsorienteret koncerncontroller med drive og gennemslagskraft, Energinet | StepStone\nForretningsorienteret koncerncontroller med drive og gennemslagskraft\nVær med til at påvirke nogle af Danmarks største investeringer og sikre, at de bidrager økonomisk til det danske samfund. Energinet forventer at investere over 20 milliarder kroner i infrastrukturprojekter de kommende år. Som vores nye koncerncontroller får du et udadvendt job, hvor du i tæt samarbejde med interne eksperter og ledelsen får mulighed for at arbejde med store investeringer på et højt fagligt niveau - i et miljø, som er påvirket af den politiske dagsorden om en grøn omstilling. Din nye arbejdsplads bliver på vores hovedkontor i Fredericia.\nFokus på business cases og investeringsplaner\nDu indgår i afdelingen Koncernøkonomi, der har det overordnede styringsmæssige ansvar for økonomi på vegne af og i fællesskab med Energinets bestyrelse og direktion, som afdelingens leverancer er rettet mod. Som vores nye koncerncontroller har du primært fokus på business cases og investeringsplaner for vores store modnings- og infrastrukturprojekter, hvor dit ansvar er at udfordre og kvalitetssikre, at forretningen beskriver de væsentligste forudsætninger, usikkerheder og risici samt at disse fremgår korrekt og tydeligt i business casen – med henblik på at skabe gennemsigtighed i beslutningsgrundlag over for den øverste ledelse og bestyrelsen i Energinet.\nDu bliver en naturlig sparringspartner på økonomiområdet i de store modnings- og infrastrukturprojekter og en væsentlig medspiller i forbindelse med den strategiske opfølgning og retning for projekterne. I din rolle er du uafhængig af projekterne, og din fornemste opgave er at etablere et tæt og tillidsfuldt samarbejde, samtidig med at du formår at udfordre forretningen og sikre, at business casen er i den rette kvalitet, inden den gives videre til bestyrelsen. Sideløbende bidrager du til at opbygge og forankre en klar og tydelig investerings-governance i Energinet.\nGlæd dig derfor til et job, hvor du som proaktiv sparringspartner i vores modnings- og infrastrukturprojekter får en bred kontaktflade og mulighed for at bidrage aktivt til at højne kvaliteten i vores business cases. Da vi er en koncern, der i høj grad er præget af den rivende energipolitiske udvikling, opstår der løbende nye opgaver, hvilket bidrager til at holde fokus på effektiv opgaveløsning og supplerer med spændende udviklingsopgaver.\nNysgerrig økonom med gennemslagskraft og flair for samarbejde\nDu har en relevant videregående økonomisk uddannelse, fx cand.polit. eller cand.oecon. Derudover har du minimum 5-10 års erfaring med økonomistyring fra et lignende job med gerne fokus på store investeringer. Da vi er en koncern, som er præget af den politiske dagsorden, er det en fordel, hvis du har erfaring fra en politisk styret organisation. Jobbet spænder bredt inden for de økonomiske discipliner, så det er vigtigt, at du har forståelse for såvel de politiske, samfundsøkonomiske og selskabsøkonomiske aspekter som de risici og beregningsmodeller, som indgår som forudsætninger i business cases. Energinet er ved at implementere SAP S4/Hana som koncernens fælles økonomistyringssystem, så erfaring med dette vil være en fordel. Endeligt taler og skriver du flydende dansk og har gode skriftlige formidlingsevner, samtidig med at du behersker engelsk i skrift og tale.\nSom person kan du arbejde selvstændigt, samtidig med at du kan kommunikere og samarbejde på tværs af teamet og med forretningen som helhed. Din tilgang til opgaveløsningen er analytisk og målrettet, og du formår med din faglige ballast og personlige gennemslagskraft at udfordre beslutningstagere på en konstruktiv måde. Derfor er det også vigtigt, at du har en solid forretningsforståelse, så du nemt kan sætte dig ind i de vilkår, som forretningen opererer under. Samtidig trives du godt i et fagligt stærkt miljø, hvor der er mange udfordrende opgaver og til tider stramme deadlines.\nSend din ansøgning med cv og andre relevante bilag via linket ”send ansøgning”, så vi har den senest 26. februar 2018. Vi forventer at holde samtaler den 5. og 7. marts 2018. Har du spørgsmål til jobbet, er du velkommen til at kontakte koncernøkonomichef Thomas Berg Jakobsen på telefon 51 38 07 29. Du kan læse mere om vores virksomhed på www.energinet.dk.


Danske Diakonhjem: Historie\nDanske Diakonhjems historie\nDanske Diakonhjem startede i 1958, dog under navnet: Sammenslutningen af diakonhjem for kronisk syge i Danmark. Det ændredes efter nogle år til Sammenslutningen af diakonhjem. Historien starter dog langt før 1958, men lad os forsøge at gøre en lang historie (forholdsvis) kort.\nGår vi helt tilbage til reformationstiden betød afskaffelsen af klostre, at det arbejde, kirken tidligere havde gjort for syge og ældre gennem klostrene, nu overgik til bystyre og menighed. Det var dog kun de allersvageste, der indgik i den offentlige sociale indsats, dvs. dem, der ikke havde andre. Det langt hyppigste var, at familien tog sig af sine egne, og at de ældre boede hos familiemedlemmer.\nI slutningen af 1800-tallet og i starten af det 20 århundrede skete der en stor udvikling. Diakonissestiftelsen kom til og dermed også en uddannelse inden for sygepleje. Gradvist ændredes synet på syge og gamle. Diakonhøjskolen i Århus stod færdig i 1920. Diakonhøjskolen i Århus var den anden skole, der tilbød diakonuddannelsen. Allerede fra 1907 startede uddannelsen på Kolonien Filadelfia.\nDet første hold diakoner fra Århus blev udklækket i 1923. Herefter opstod de første diakonhjem, hvor en diakon som privatperson åbnede et hjem for syge og gamle. Også andre organisationer og aktører åbnede syge- og plejehjem i første halvdel af 1900-tallet.\nEfter nogle år gik flere diakoner sammen og dannede en forening med navnet ’Sammenslutningen af private hjem’. A. K. Hvid, som havde et plejehjem i Riis ved Give, var formand.\nMellem 1948 og 1949 ville myndighederne have diakonhjemmene til at være selvejende institutioner. Dermed opstod tanken om at danne en organisation, der skulle eje og drive hjemmene med en fælles bestyrelse. Det var ikke alle diakoner, der ejede et plejehjem, der syntes, at Sammenslutningen var en god ide. Der gik nogle år, hvor der blev diskuteret frem og tilbage, og der blev forhandlet med myndighederne. Det blev besluttet at organisationen skulle lave en overenskomst med amt eller hjemkommune for de enkelte hjem. Denne overenskomst skulle herefter godkendes i ministeriet.\nI 1957 var sammenslutningen tæt på at opløse sig, da de endnu ikke havde opnået afgørende resultater. De gav det en frist til april 1958 – senest april 1958 skulle de have opnået afgørende positive resultater, ellers ville de stoppe arbejdet. Heldigvis blev organisationens vedtægter godkendt i 1958 og tre hjem, i Kibæk, Aulum og Ikast overgik til organisationen uden kontant betaling til de diakoner, der havde ejet hjemmene. De troede så meget på sagen, at de var villige til at lade deres hjem overgå til organisationen selvom der ikke var midler til at lægge en kontant udbetaling. Disse tre hjem – Sandfeldgården i Kibæk, Birketoft i Aulum og Højris Have i Ikast er stadig del af Danske Diakonhjem. Dog blev hjemmet i Aulum nedlagt for i stedet at bygge et nyt. Det nye hjem i Aulum blev indviet i 1967.\nSnart var også flere hjem på nippet til at overgå til organisationen, og fra Ringkøbing kom der en et ønske om at få bygget et helt nyt hjem.\nSammenslutningen af diakonhjem bliver en realitet\nDen 7. august 1958 regnes for ’Sammenslutningen af Diakonhjem’s stiftelse. W. Westergård-Madsen blev formand for bestyrelsen. A. K. Hvid der var aktiv allerede i foreningen ’Sammenslutningen af private hjem’, og som var forstander på Riis plejehjem, blev sekretær i den nye organisation. Han var en del af bevægelsen fra starten, og han stod for det administrative.\nSnart voksede mængden af opgaver, og det var krævende for A.K. Hvid både at skulle være forstander og sekretær. Han ønskede, at hans plejehjem i Riis ved Give kunne overgå til organisationen, men det var ikke let at blive enige med amtet. Det endte med at Sammenslutningen drev hjemmet for egen regning indtil 1965, hvor hjemmet overgik til Sammenslutningen. I 1961 blev A.K. Hvid fuldtidsansat som daglig leder på kontoret, da organisationen og dermed de administrative opgaver voksede. A. K. Hvid fratrådte i juni 1973 efter at have lagt et kæmpe arbejde i organisationen. Det var ham, der holdt ved og holdt ud, da det endnu var usikkert om organisationen nogensinde skulle blive en realitet. Hvid blev erstattet af Arne Winther, som allerede var ansat som konsulent. Arne Winther viste sig også at være en værdifuld arbejdskraft og en dygtig administrator.\nI 1976 ændredes lov om social bistand. Det betød, at organisationen ikke længere kunne fungere som én fælles selvejende institution. Nu skulle det enkelte hjem være selvejende, men bestyrelsen kunne være bestyrelse for alle hjem.\nAf yderligere ændringer kan nævnes at sidst i 1970’erne/i starten af 1980’erne blev der i tilknytning til nogle plejehjem opført beskyttede boliger. Flere plejehjem begyndte også at bringe mad ud.\nI 1983 købte Sammenslutningen et feriecenter ved Nr. Nebel. Her kunne man tage hen med beboerne, men i ledige perioder kunne andre også leje sig ind. Stedet blev også ofte brugt til kurser for forskellige medarbejdergrupper. Omkring 1998 blev feriecentret solgt, da de fysiske rammer ikke længere var egnede til den aktuelle gruppe af plejehjemsbeboere. På omkring samme tidspunkt blev Danske Diakonhjems Feriefond etableret. Feriefonden ejer tre sommerhuse geografisk spredt i landet, og disse sommerhuse kan alle medarbejdere under Danske Diakonhjem den dag i dag leje til en attraktiv pris. Sidenhen er der kommet flere personalegoder til - læs mere om dem her\nMålet for diakonien er at være ved siden af et menneske, som mangler et medmenneske. For at opnå det mål er det nødvendigt at drive institutioner, men […] selve driften af dem [er] ikke det egentlige mål.\nKarsten Nissen, tidl. forstander på Diakonhøjskolen og tidl. biskop\nA.K. Hvid var en af de bærende kræfter i tilblivelsen af organisationen Danske Diakonhjem. Han holdt ud, da de fleste andre var ved at kaste håndklædet i ringen da etablering af organisationen mødte modstand.\nOmkring 2. verdenskrig startede en række diakoner foreningen Sammenslutningen af private hjem. A.K. Hvid,som var forstander på Riis Plejehjem, var formand. Denne forening kan siges at være forløberen for organisationen Danske Diakonhjem. A.K. Hvid var i en årrække forretningsfører og startede med at arbejde ud fra sit eget kontor på Riis Plejehjem samtidig med, at han var forstander.\nA. K. Hvid var forretningsfører indtil 1973.\nA. K. Hvid\nI takt med at organisationen voksede, og der kom nye plejehjem til, voksede også administrationen.\nDa organisationen startede i 1958 havde vi 3 plejehjem. Ved 10 års jubilæet i 1968 var der 11 hjem under organisationen og der var planer om 15 mere, hvoraf nogle var under opførsel. Ved 25 års jubilæet i 1983 var der 37 hjem under organisationen. I dag ejer Danske Diakonhjem 38 plejehjem, heraf 17 friplejehjem. Derudover har vi administrationsaftale med en række andre hjem – både pleje- og friplejehjem, bofælleskaber og hospicer – 32 i alt. En administrationsaftale indebærer at vi administrerer løn, regnskab m.m. Disse hjem har deres egen bestyrelse og deler ikke nødvendigvis værdigrundlag med Danske Diakonhjem.\nDu kan læse mere om administrationsaftaler her.\nI 1962 rykkede administrationen fra A.K. Hvids kontor på Riis Plejehjem til lejede kontorlokaler på Fredericiavej 25 i Vejle. Man havde brug for mere plads. Få år senere i 1966 blev pladsen igen trang, og Sammenslutningen flyttede til nye lokaler på Flegborg 13 på 2. sal, hvorfra Sammenslutningen senere flyttede ned på 1. sal, hvor der var endnu mere plads.\nI 1991 flyttede det administrative Hovedkontor til Islandsvej 5 i Vejle og havde til huse her indtil sensommeren 2016. Mange nye hjem var kommet til og det gav en øgning i medarbejderstaben på Hovedkontoret, og pladsen blev igen for trang. Den 1. september 2016 flyttede Hovedkontoret til Skomagervej 11. I øjeblikket er vi godt 40 medarbejdere på Hovedkontoret.\nI 1983 havde vi 37 plejehjem.\nAt skabe hjem - Diakonhjem\nI de første vedtægter stod der, at en diakon skulle være forstander. Dertil kom, at det var naturligt, at der med en forstander fulgte en kone, og at det var mand og kone, der sammen stod i spidsen for et plejehjem. I 1963 fik den første forstander tilladelse til at flytte fra hjemmet og finde en bolig uden for plejehjemmet. Og i 1970 besluttes det, at man ikke længere ansættes forstanderpar, men individuelt som én forstander.\nI slutningen af 1990'erne optages der færre og færre studerende på Diakonhøjskolen på den plejefaglige linje, og samtidig lukkede Filadelfia ned for deres diakonuddannelse. Det resulterede i meget få uddannede diakoner med plejefaglig baggrund, og det var ikke længere muligt rekruttere nok diakoner til forstanderstillingerne. Derfor blev vedtægten ændret, så det ikke længere stod som et krav, at en forstander skulle være uddannet diakon - og sådan er det fortsat i dag. Organisationens afsæt i folkekirkens diakoni arbejder vi nu med at forankre på hjemmene ad andre veje, bl.a. gennem uddannelse af såvel forstandere, som medarbejdere - se f.eks et inspirationskatalog til værdiarbejdet her. Det værdibaserede afsæt står også stadig meget klart i vores formålsparagraf, som lyder:\nDanske Diakonhjem er en selvejende institution, hvis formål er, som en del af folkekirkens diakoni, at yde omsorg og pleje ved at drive plejehjem/friplejehjem, hospicer, botilbud og varetage beslægtede opgaver og servicefunktioner.\nDengang det var et forstanderpar, der boede på hjemmet og havde sin daglige gang og hverdagsliv sammen med beboerne, var man måske nærmere det at skabe et hjem. I Danske Diakonhjem i dag er det for os stadig helt centralt, at vores plejehjem er ET HJEM! Vi er til for beboerne - ikke omvendt! Vi forsøger at mindske institutionsstemningen til fordel for hjemlighed. Det gør vi ved hjælp af indretning, inddragelse af beboere i daglige gøremål og ikke mindst i MØDET MED BEBOEREN.\nVi er gode til at være "et hjem", med gamle møbler, ro og varme. Gæstfrihed og kaffe på kanden. Frisklavet mad fra eget køkken, blomster og lys, grill udendørs, sansehave, egen frisør, bus, drivhus, husdyr. Fællesskab, hjemlig hygge, trygge rammer og livskvalitet.\nGennem hele organisationens levetid er det sket, at vi er blevet mødt med skepsis. Hvad er de diakoner for nogen? Hvad med alkohol på hjemmene? Hvad med kortspil? Er det et meget helligt sted? Kort sagt, hvad kan man forvente af et plejehjem, der hører under Danske Diakonhjem?\nDet er ret enkelt at svare på! Man kan forvente at vi respekterer den personlige frihed og giver plads til den enkelte, både til at tage del i fx gudstjenester og til at lade være. Man kan forvente, at vi frem for alt ser og møder beboeren, den pårørende, den ansatte som et medmenneske. Som organisationens tidligere formand Jens Nørgaard udtrykker det, så skal det på vores hjem være sådan, at ”Guds navn kan nævnes uden at man behøver at skamme sig”.\nDu kan læse mere om vores værdier, og hvordan de sætter sit præg på hverdagen her.\nDen oprindelige tanke med at have diakoner som forstandere var tæt knyttet til tanken om, at hjemmet skulle være tæt forbundet med det lokale sogn og den lokale menighed. Og der skulle på hvert hjem være en, der kunne udøve sjælesorg. Selvom der i dag er få forstandere ansat, som er uddannet diakoner, kompenseres der herfor gennem kurser og uddannelse.\n… Sammenslutningen vil gerne ved sin eksistens midt i sognet, som en del af sognets liv, med de smukke bygninger, de brede gange, åbenheden ud mod land og by være et vidnesbyrd om ønsket om at gøre alderdommen til den tredje alder fuld af mening og glæde.\nJens Nørgård, tidl. bestyrelsesformand\nSom et sidste kapitel i historien om Danske Diakonhjem indtil nu skal friplejehjemmene nævnes. 1. januar 2009 begyndte en ny epoke for Danske Diakonhjem. Fra denne dato så de – i lovens forstand - første friplejehjem dagens lys. De første selvejende plejehjem var dog flere år forinden sprunget ud i at varetage den daglige drift uden en kontrakt eller kommunal driftsoverenskomst. I praksis har friplejehjem altså eksisteret i endnu flere år i Danske Diakonhjem. Nogle af de første af Danske Diakonhjems plejehjem, der blev omdannet til friplejehjem var Riis Friplejehjem ved Give og Friplejehjemmet Skovbakkehjemmet i Odder.\nFrihed til borger og leverandør\nDen nye lovgivning har gjort det muligt for Danske Diakonhjem at omdanne flere plejehjem til friplejehjem, samt at bygge nye plejehjem som friplejehjem uden på samme måde at afhænge af den kommunale boligforsyning og kommunale aftaler. Derfor er friplejehjem blevet et område, hvor Danske Diakonhjem særligt har oplevet vækst de seneste år. Således ejer organisationen i 2015 hele 8 friplejehjem.\nIntentionen med loven har både været at give ikke-kommunale aktører øgede muligheder for at drive plejehjem, og har samtidig også været at give borgerne en større valgfrihed. For at blive friplejeboligleveranør, skal man certificeres hos Socialstyrelsen. Det er en form for kvalitetssikring. Dernæst skal man opnå del i boligkvoten, der hvert år lyder 500 boliger. Dette foregår ved ansøgning til Ministeriet. Tilsynet med friplejehjemmet varetages af kommunen, hvor plejehjemmet ligger.\nDanske Diakonhjem som værdibaseret alternativ\nLige fra begyndelsen af organisationens historie, har Danske Diakonhjem været drevet af ønsket om, som en del af Folkekirkens diakoni, at yde omsorg og pleje for ældre mennesker med behov herfor. Lige fra begyndelsen har organisationen derfor skilt sig ud fra andre lignende tilbud ved sit værdimæssige afsæt i det kristne livs- og menneskesyn. Rollen som friplejeboligleverandør har givet Danske Diakonhjem en oplagt og naturlig vej til at drive værdibaserede plejehjem som et alternativt tilbud til den enkelte ældre, der måtte ønske at vælge os til. Det har givet større råderum til at gøre tingene på vores måde. Læs mere om vores friplejehjem her\nLovforslaget formål er dels at etablere rammerne for mere valgfrihed for borgeren, dels at give private adgang til at etablere og drive friplejeboliger.\nFremsættelsen, 15. november 2006\n1958-1973: Anders Kristian (A.K) Hvid\n1972-1990: Arne Winther (billedet)\n1988-2009: Poul Bech\n2009- : Emil Tang\n1958-1961: W. Westergaard Madsen (billedet)\n1961-1974: Aksel Olsen\n1974-1993: Jens Nørgård\n1994-1998: Aksel Wehner\n1998-2006: Lars Kruse\n2006-2018: Kirsten Lehmann\n2018- : Flemming Christensen\nSe den nuværende bestyrelse her\nOrganisationens navn er løbende ændret og blevet kortere! I 1964 fra ’Sammenslutningen af diakonhjem for kronisk syge i Danmark’ til ’Sammenslutningen af diakonhjem’ og igen i 1990 til 'Danske Diakonhjem'. 'Danske' blev tilføjet for at signalere, at hjemmene holder de danske værdier og traditioner højt. I 1990 fik vi også vores nuværende logo.\nLæs om logoets betydning\nDanske Diakonhjem og Diakonhøjskolen\nI 1964 blev det første weekendkursus afholdt for forstandere på Diakonhøjskolen i Aarhus. Senere blev det en fast ting, at kurser, konferencer og lignende blev afholdt på Diakonhøjskolen i Aarhus. Danske Diakonhjem afholder i dag mange af vores kurser, temadage osv. på Diakonhøjskolen og har stadig et tæt samarbejde og tilknytning til skolen. Det har siden Sammenslutningens begyndelse stået i vedtægterne, at der skulle være en repræsentant fra begge diakonskoler i bestyrelsen. Det er der stadig den dag i dag. Jens Maibom Pedersen, der er forstander på Diakonhøjskolen, er en del af bestyrelsen og Connie Yilmaz Jantzen, der er centerleder på Center for Diakoni og Ledelse, Filadelfia, er også medlem af Danske Diakonhjems bestyrelse.


Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V – Se vigtig info\nPuggaardsgade 15, st. tv\nPuggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V\nLejligheden på Puggaardsgade 15, st. tv i København V er opført i 1905 og indeholder 6 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 165 m2. Lejligheden er en andelsbolig i foreningen A/B Puggaardsgade 15.\nLuftfoto af Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V fra foråret 2020. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6712°N, 12.5754°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V\nPuggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nPuggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V er Fyld, havne, dæmninger, diger m.m. (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nEjendommen Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V er opført i 1905 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nPuggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau, der kun er ca. en fjerdedel af niveauet i områdets enfamiliehuse.\nDer er lav risiko for Radon på Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V.\nLejligheden på Puggaardsgade 15, st. tv har risiko for Asbest i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Tagmateriale (100.0%)\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Puggaardsgade 15, st. tv ingen risiko for PCB.\nLejligheden på Puggaardsgade 15, st. tv har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (54.7%).\nDer er ikke registreret jordforurening på ejendommen Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 286-Vestervold Kvarter, København, der hører til Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer er høj luftforurening på Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V.\nDer er trafikstøj på adressen Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V. Støjen er vurderet at være 55-60 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en vaskemaskine.\nKortet viser trafikstøj i området omkring Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V om dagen:\nDrikkevand på adressen Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V.\nPuggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 150 - 200 mm/dag i området omkring Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nPuggaardsgade 15, st. tv ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Puggaardsgade 15, st. tv har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Puggaardsgade 15, st. tv. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nBoligejer på Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V kan få et gratis og uforpligtende fugttjek (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nPuggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nPuggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V ligger i en højde på 2.5 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 250 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nPuggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V befinder sig i som den danske stat har defineret ifm oversvømmelsesloven (i 2018 under plantrin 2). Det betyder, at Kystdirektoratets analyser har defineret adressen som udsat ift. større oversvømmelser fra havet, fjorde eller vandløb.\nPuggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V befinder sig i et område, der er udpeget som højrisiko for havvand på land under oversvømmelsesdirektivet plantrin 1.\nBoligfakta og Økonomi — Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V\nLejligheden på Puggaardsgade 15, st. tv i København V er opført i 1905 og indeholder 6 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 165 m2. Lejligheden er en andelsbolig i foreningen A/B Puggaardsgade 15. Disse og mange andre ejendomsoplysninger er samlet i Bygnings- og Boligregistret (BBR). På DinGeo bruger vi BBR bredt og i kombination med andre geodata, f.eks. når vi vurderer risiko for oversvømmelse, radonforurening osv., samt ved computerberegnede ejendomsvurderinger. Vi har samlet nogle af de vigtigste BBR data nedenfor.\nHent den officielle BBR meddelelse for Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nLejligheden på Puggaardsgade 15, st. tv har energimærke E.\nSammenligning af energimærket E for lejligheden på Puggaardsgade 15, st. tv (byggeår: 1905) med bygninger fra samme byggeperiode (●) og periode for sidste ombygning (1987, ●).\nVærdiforøgelse: Med alle de foreslåede energiforbedringer og et nyt C-energimærke, vurderer vi, at lejligheden vil opleve en værdiforøgelse på 153.450 kr. Hvis kun de rentable energiforbedringer udføres vil det nye energimærke D give en værdiforøgelse på 77.550 kr.\nOffentlige tilskud: Håndværkerfradraget giver mulighed for at fratrække energirenoveringsudgifter op til 25.000 kr. pr. voksen i husstanden i 2021 (dog ikke materialer). På Puggaardsgade 15, st. tv er der desuden mulighed for energisparetilskud via HOFOR Fjernvarme P/S, der forsyner bygningen med fjernvarme. Læs om ansøgningsprocedure og tilskud hos Dansk Fjernvarmes Handelsselskab.\nLånemuligheder: Hvis du skal låne penge til energirenoveringer, så er pengeinstitutter stort set altid positivt indstillede fordi det simpelthen er gode investeringer, der giver vedvarende besparelser på varmeregningen. Puggaardsgade 15, st. tv er endda i den specielle situation at 9 renoveringer er markeret som rentable.\nDen primære opvarmningskilde på Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nLejligheden på Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V er med det nuværende energimærke E relaltiv dyr at opvarme (se energimærkedata).\nLejligheden har et areal på 165 m2. Hvis vi antager at bygningens samlede varmeregning, fordeles ift de enkelte enheders areal så vil den årlige varmeomkostning være 27,127 kr/år.\nLejligheden på Puggaardsgade 15, st. tv modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S. Fjernvarme er stort set altid en fordel. HOFOR Fjernvarme P/S hører dog til blandt landets dyrere fjernvarmeforsyninger med en pris lidt over gennemsnittet - Deres pris for at opvarme en standardlejlighed på 75 m2 og et varmeforbrug 15 MWh er 11.999 kr. Find mere info om HOFOR Fjernvarme P/S her ».\nPuggaardsgade 15, st. tv har et vægtet areal på 165 m2, der er større end standardboligen. Et estimat, der tager højde for det større areal lyder:\nDer er er ingen egentlige hæftelser på ejendommen Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V.\nLokalområdet — Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V\nBeboerne i området omkring Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V er mestendels conzoom®-typen Kulturnauter\nPuggaardsgade 15, st. tv hører til afstemningsområdet 3. Indre By hvor der er 14.032 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 226 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Puggaardsgade 15, st. tv. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 6809 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 13.28 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.33 pct.\nPuggaardsgade 15, st. tv hører under skoledistriktet INDRE BY (Den Classenske Legatskole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Den Classenske Legatskole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Puggaardsgade 15, st. tv\nDer er god 4G mobildækning på Puggaardsgade 15, st. tv med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Puggaardsgade 15, st. tv er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Puggaardsgade 15, st. tv\nInternet og Mobildækning Puggaardsgade 15, st. tv, København V\nAnbefalet bredbånd på Puggaardsgade 15, st. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 1000/1000 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Puggaardsgade 15, st. tv.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Puggaardsgade 15, st. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Puggaardsgade 15, st. tv.\nJordarten under Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V er Fyld, havne, dæmninger, diger m.m..\nGeologiske boringer i nærheden af Puggaardsgade 15, st. tv\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Puggaardsgade 15, st. tv.\nHvor langt er der fra Puggaardsgade 15, st. tv\n✓Stamoplysninger for Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V\nAdressens Id 0a3f50a0-33f1-32b8-e044-0003ba298018\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Puggaardsgade 15, st. tv, 1573 København V.


Klientoplysninger – Advokat Kasper Ørtoft\nDet følger af de advokatetiske regler pkt. 13, at advokater af egen drift skal oplyse klienterne om en række forhold. Disse oplysninger er oplistet nedenfor:\nAdvokat Kasper Ørtoft er beskikket af Justitsministeriet i Danmark og er registreret i og medlem af Advokatsamfundet.\nAdvokat Kasper Ørtoft\nSkrågade 2A, 1 sal\n9400 Nørresundby – DK\nTlf.: +45 40225585\nKlientkonto (Nordjyske Bank A/S).: 7450 – 1395300\nAdvokat Kasper Ørtoft har tegnet ansvarsforsikring og stillet garanti i overensstemmelse med Advokatsamfundets regler. Ansvarsforsikringen dækker udøvelse af al advokatvirksomhed, uanset hvorfra advokatvirksomheden er udøvet.\nAdvokatfirmaet Kasper Ørtofts ansvarsforsikring og garanti er tegnet i HDI Danmark under policenummer 156 – 08652852 – 14002.\nNår Advokatfirmaet Kasper Ørtoft påtager sig en opgave, undersøger advokat Kasper Ørtoft i hvilket omfang, der kan opnås forsikringsmæssig (retshjælp) eller offentlig retshjælp ifølge gældende lov. Hvis salær skal udredes foreløbigt eller endeligt af det offentlige eller helt eller delvist af et forsikringsselskab, vil klienten blive orienteret om principperne for fastsættelse af honoraret mv. og om de mulige konsekvenser for klienten.\nSamtlige advokater i Danmark skal overholde retsplejelovens regler om god advokatskik. Både Advokatfirmaet Kasper Ørtofts klienter og eventuelle modparter kan klage til Advokatnævnet, som fører tilsyn med danske advokaters overholdelse af de advokatetiske regler, og som kan pålægge sanktioner, hvis vores rådgivning og adfærd måtte give anledning hertil.\nDet forekommer, at vi må sige nej tak til sager, fordi der er risiko for interessekonflikt. Ved interessekonflikt forstås eksempelvis den situation, at advokat Kasper Ørtoft allerede repræsenterer modparten eller tidligere har gjort dette, men der kan også opstå interessekonflikt i andre situationer.\nAdvokat Kasper Ørtoft gennemgår alle nye sager for derved at undgå, at der kan være risiko for interessekonflikt.\nDet følger af de advokatetiske regler at en klient som er forbruger inden sagens opstart skal have skriftlige oplysninger om sagens vigtigste elementer, herunder prisoplysninger. Erhvervsklienter modtager sådanne skriftlige oplysninger ved anmodning derom.\nAdvokatfirmaet Kasper Ørtoft er omfattet af lov om forebyggende foranstaltninger mod hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme. Ifølge loven er advokater forpligtet til at indsamle og opbevare klienters identitetsoplysninger. Derfor skal klienter oplyse og dokumentere navn, adresse og CPR- eller CVR-nr. ved oprettelsen af en sag. Typisk vil klienten blive anmodet om at aflevere eller fremsende kopi af sygesikringskort og pas eller kørekort.\nSom følge af loven om forebyggende foranstaltninger har Advokatfirmaet Kasper Ørtoft udarbejdet interne regler, der omhandler klientlegitimation, indberetning, intern kontrol m.v.


Heparin salve rødme hvad man skal gøre - Komplikationer\nMed optagelse af en overdosis af heparinsalve eller tilsidesættelse af anbefalinger om brugen heraf kan allergiske manifestationer vare lang tid.\nHeparin salve - et farmakologisk middel, der klare fjernelse af ødem, eliminerer inflammatoriske reaktioner, forhindrer forekomst af blodpropper og lindrer smerter.\nPå trods af lægemidlets positive egenskaber er det nødvendigt at bekendtgøre instruktionerne og identificere de kontraindikationer, der er til stede til brug, samt opmærksom på bivirkninger før brug.\nMedicinsk statistik angiver, at heparinsalve sjældent fremkalder allergiudbrud, men kroppens svar er ingen undtagelse. Sygdommen kan opstå som følge af hyppig brug af lægemidlet (overdosis med engangsbrug, overskuddet af den daglige norm).\nEn anden grund til udviklingen af denne patologi kan være et individuelt træk ved den menneskelige krop (en unormal reaktion på heparin) eller en genetisk prædisponering (sygdommens tilstedeværelse hos nærmeste slægtninge).\nOgså kvalificerede medicinske fagfolk forklarer forekomsten af allergi mod heparinsalve ved, at heparin fremmer produktionen af hormonbragdykininet, og det kan forårsage hævelse af blødt væv, fremkalde udviklingen af inflammatoriske reaktioner i menneskekroppen, forårsager manifestationer af anafylaktisk shock.\nSymptomer på allergi mod heparin salve\npuffiness af bløde væv dannes;\nder er alvorlig kløe på steder med inflammatoriske processer.\nDe angivne symptomer er ikke pålidelig bekræftelse af udviklingen af en allergisk reaktion. Dette skyldes det faktum, at sammensætningen af det farmakologiske middel indeholder nikotinsyre, der, når de interagerer med områder af huden, kan forårsage symptomer svarende til allergier.\nHvis nogle ubehagelige symptomer ikke forsvinder, anbefales det at anvende honning. institution for høring af en erfaren immunolog-allergolog.\nDet næste behandlingsstadium, som hurtigt kan fjerne den allergiske reaktion, der er forekommet, anses for at tage antihistaminer. Med deres hjælp er der en blokering af produktionen af histamin i menneskekroppen, hvilket fremkalder forekomsten af allergiske symptomer.\nDet er kun tilladt at tage medicin efter at have hørt en erfaren læge. De kan forårsage bivirkninger, hvis de anvendes ukorrekt.\nEffektive antihistamin medicin, der ikke påvirker det menneskelige nervesystem og er godkendt til brug uden læge recept:\nBehør perfekt med opgaven med at eliminere symptomerne på allergier og specialiserede farmaceutiske salver og geler. Lignende antiallergiske lægemidler er opdelt i to grupper:\nHvorfor bliver benene følelsesløse og følelsesløse?\nValg af kompressionstrømper til fødsel\nKredsløbssystemet har en kompleks struktur. Forbindelsen af dybe og overfladiske kar på benene giver perforerende ven. Det fik sit navn på grund af det faktum, at det trænger ind i musklerne og deres bindevævskeder.\nFunktioner af undersøgelsen af endetarmen hos kvinder


Fredag, 19 Januar 2018 08:13\nPeer Aagaard Kategori Rejser\nVild med pool partys? Så vil du finde masser i Plam Springs. Foto: VisitGreaterPalmSprings.com.\nDet ville være helt forkert at betegne Palm Springs som en storby. Byen har kun 45.000 indbyggere, men alligevel er dens navns kendt af de fleste.\nDet skyldes, at ørkenbyen i det sydlige Californien i mere end hundrede år har tiltrukket rejsende fra hele kloden, men især fra USA på grund af den tørre varme i området, som gør den velegnet som resort og et fristed for rige mennesker, som havde brug for en pause fra den travle hverdag.\nI 1930'erne blev byen nærmest en magnet for Hollywood-stjerner, som i hobetal opførte dyre villaer og palæer i byen. Med kun omkring 160 km til Los Angeles var det let at stikke af til Palm Springs, når pressen blev for nærgående, og der var brug for lidt privatliv. Samtidig voksede byens kultur- og forlystelsesliv. I dag råder Palm Springs over hele syv teatre, seks museer, en lang række gallerier, otte casinoer og 22 biografer. Den er hjemsted for flere filmfestivaler hvert år, og er et naturligt stop for verdensstjerner på turne.\nByen har sin egen Walk of Fame, hvor mere end 300 kendte afdøde og nulevende kendisser hædres for deres indsats for byen. Der finder du navne som Marlene Dietrich, Marilyn Monroe, Elvis Presley, Frank Sinatra, Liberace, Leonardo DiCaprio og Elizabeth Taylor.\nVrimler med homoer\nSå selvfølgelig vrimler det også med homoer i Palm Springs og det i en grad, så byen har flere samboende af samme køn pr 1.000 indbyggere end nogen anden by i USA. Hvert år holdes der både en Pride og en Leather Pride, og der er ikke mindre end 16 gay resorts, hvor homoer kan hygge sig i fred. En stor del af dem er såkaldt clothes optional, hvilket indebærer retten til at spankulere nøgen rundt fra morgen til aften, hvis man har lyst. Ofte afholder disse resorts enorme fester, som tit har karakter af sex-parties.\nDer mangler naturligvis heller ikke barer og diskoteker med regnbueflag ved indgangen. Udvalget er stort, og der er noget for enhver smag.\nGlem Trump – byrådet er yderst LGBT-venligt\nI november 2017 var der valg til det lokale byråd. Det vakte en del opsigt, da resultatet forelå, og det viste sig, at samtlige byrådsmedlemmer i den kommende valgperiode tilhørte Palm Springs' LGBTi-miljø. Jo, der er sket en del, siden Rock Hudson sneg sig til Palm Springs for at udleve sin homoseksualitet bag lukkede døre i sit palæ med en skare af betroede venner, som forstod at holde kæft med stjernens seksuelle præferencer.\nPalm Springs vs. Gran Canaria\nEr Palm Springs så en rejse værd? Det kommer an på, hvilken form for ferie, du kan lide. Er du en party-type, som holder af Gran Canaria om vinteren og det ofte hektiske homo-liv, er svaret et ubetinget ja. Er du mere til storby-ferie, brede strande, naturoplevelser eller shopping, findes der destinationer, som er mere tillokkende.\nUnder alle omstændigheder bør man tænke sig godt om med hensyn til, hvornår man besøger Palm Springs. De bedste måneder er helt klart fra november til april. Fra juni til september ligger gennemsnitstemperaturen omkring de 40 grader, hvilket er varmere end de fleste bryder sig om.\nEn overnatning på et at byens gay resorts koster fra 750 kr. og opefter for to i et dobbeltværelse, men skal det være rigtig billigt, kan man vælge at bo på en sovesal på CCBC Resort. Der er dog ingen garanti for søvn. Stedet er næsten hver weekend kulisse for enorme sex-parties med diverse fetish-temaer og fungerer også ofte som studie for pornofilmselskaber. I den anden ende af skalaen koster en suite på Santiago Boutique Resort ca. 2.200 kr. pr. nat.\nPalm Springs har sin egen lufthavn, men det vil kræve to flyskift undervejs, hvis du vil dertil fra Danmark. Den bedste og billigste løsning for de fleste er at kombinere Palm Springs med et besøg i Los Angeles (160 km væk), San Diego (180 km) eller Las Vegas (375 km) og leje en bil for at komme frem og tilbage.\nPalm Springs officielle turistguide for LGBTi-turister finder du her.\nMere i samme kategori « Karin bryder trans-tabu for oplevelsens skyld\tLGBT-festerne fortsætter i USA »


Ugens EU-podcast: Risikerer magten at glide ud af hænderne på Macron? - Altinget - Alt om politik: praktik\nAvisens 0. årgang, torsdag den 4. juni 2020, opdateret kl. 13:02. Redigeret af Kristine Korsgaard\n8. februar 2019 kl. 5:00 | Print\nSelv de mest konservative skøn fra Frankrigs regering vurderer, at adskillige hundredtusinder af franskmænd har protesteret i gaderne siden før jul. Andre siger, at oprørerne kaldet ”De Gule Veste” skal tælles i millioner. Hvad er der på færde i dette afgørende EU-land?\nI denne uge har Altingets podcast om Europa talt med Danmarks afgående ambassadør i Paris, Kirsten Malling Biering, om hvordan det står til med protesterne, der har ført til mange voldelige sammenstød med politiet i hovedstaden og i andre franske byer.\nAmbassadør Biering, der 1. marts træder tilbage efter fire år i Paris, giver sin analyse af det politiske oprør og dets konsekvenser for Frankrigs præsident, Emmanuel Macron.\n”Måske har Macron været lidt for fokuseret på at gennemføre alle de nødvendige økonomiske reformer, som man har efterlyst i mange år, og som faktisk nu også er på vej til at blive implementeret,” siger Biering:\n”Måske har han ikke helt fattet den mere subjektive symbolik i politik – nemlig den måde, hvorpå man præsenterer magten.”\nMacron står over for den første alvorlige politiske krise i sin præsidentperiode – men er der stadig opbakning til præsidenten, og hvilken indflydelse har krisen på den franske leders ambitioner i EU?\nHør Kirsten Malling Bierings forklaring i denne udgave af Altinget: Parlamentet, hvor du også kan høre om Margrethe Vestagers beslutning om nej til en højpolitisk togfusion, Dansk Folkepartis længe ventede spidskandidat til EU-valget og så selvfølgelig det sidste nye om Brexit.\n”Jeg spørger mig selv, hvordan det særlige sted i helvede ser ud for dem, der anbefalede Brexit, uden at have så meget som skitsen til en plan for, hvordan det kunne gennemføres sikkert,” sagde EU-præsident Donald Tusk i denne uge.\nIkke ligefrem det mest muntre oplæg til besøget fra den britiske premierminister, Theresa May, i Bruxelles torsdag. Meget tyder på, at EU’s chefer og forhandlere er ved at have opgivet at få en mindelig aftale om det britiske exit på plads.\nHør om det hele i denne uges podcast fra Bruxelles.\nKirsten Malling Biering »\nForrige artikel Dagens podcast: Ulighed i sundhed udfordrer Løkkes sundhedsreform Næste artikel Dagens podcast: Det danske sundhedsvæsen for dummies


Køb Illusion Half Væglampe Sort – Northern Lighting på Edly.dk\nIllusion Half Væglampe Sort – Northern Lighting\nIllusion Half Væglampe Sort tryller på frækkeste facon med vores forventninger til belysning. Lampen formår at kombinerer de funktionelle elementer af belysning og møbler. Det svæver over jorden, hvor vores opfattelse af tyngdekraften udfordres og vores tanker om møbler og lamper smelter sammen i skøn forening.\nIllusion Half Væglampe Sort kombinerer elegant magi og overraskelsens skumle kunst, hvor den formår at blive omdrejningspunktet for ethvert rum. At det så også er en praktisk sag der kan passe på dine nøgler eller holde en cocktail, ja så skader det jo heller ikke.\nVæglampen hænger ud af væggen som en lampe der ved en fejl er teleporteret ind midt i væggen og nu hænger der. Pendlen derimod har snuppet et par anti-tyngdekraft piller og svæver midt i det hele. Vælg mellem de to enkle farver sort og hvid, der formår at sprede lyset på hver deres egen måde.\nTankerne bag illusion serien udspringer af vidundere i det naturlige skandinaviske landskab. Især Kjæragbolten, der er en stor sten som svæver i sprække i et bjerg ved Lysefjorden i Rogaland, Norge.\nIllusion Half Væglampe Sort – Northern Lighting kan netop nu købes hos Lampemesteren.dk for 4750.00 kr.


af Carine Febre | Browser flykaprer Published: 2016 January 15, 02:16\nVejledning om 1startpage.com fjernelse (afinstallere 1startpage.com)\n1startpage.com er en browser hijacker, der kan ændre dine præferencer i Mozilla Firefox, Google Chrome og andre webbrowsere. Det forvaltes af født til at blive netto Consulting S.L., som er en virksomhed beliggende i Spanien. Flykapreren bliver distribueret via gratis software bundter. Det sigter mod at skabe online trafik.\nFlykapreren kan fremstå som en nyttig Startside i første omgang, men det medfører også forskellige uønskede symptomer som oversvømmelser dig med annoncer og bremse din Internet surfing hastighed. Hvis du wan for at gå tilbage til din oprindelige browser-indstillinger, bliver du nødt til at opsige 1startpage.com.\nhvordan virker 1startpage.com?\n1startpage.com erstatter din startside, ny fane og standardsøgemaskine. Denne side indeholder en søgefeltet, powered by Bing og sådanne hurtig adgang knapper som onlinespil, film, Wallpapers, sange, Download Software, og andre. Søgefeltet vil vise dig resultaterne fra Bing, men det kan tilføje sine egne sponsorerede links ind i resultater. De vigtigste side af flykapreren også informerer dig, brug af dets tjenesteydelser kræver installationen af cookies på din computer. Disse cookies tilhører flykapreren selv og tredjemand. Medmindre du blokere dem, accepterer du at installationen af cookies automatisk. Det betyder, at flykapreren vil overvåge din online adfærd til markedsføringsformål.\nSom du allerede kender, vil 1startpage.com indsætte forskellige annoncer i dine browsere. Nogle af disse kan være baseret på de oplysninger, som flykapreren indsamler med hjælp fra tracking cookies. Det er vigtigt for dig at huske på at uanset hvad annoncen fremmer, kan være falske. Du bør ikke stole på annoncerne, pop-ups, bannere og andre reklamer, som du ser online. De bliver ikke overvåget af nogen og kan let føre dig til beskadigede websteder. Hvis du ikke ønsker at blive udsat for forskellige online svindel og ved et uheld inficere din PC med malware, skal du slette 1startpage.com lige bortrejst.\nSådan fjerner 1startpage.com?\nDer er to metoder, du kan vælge fra for at slette 1startpage.com: manuelt eller automatisk fjernelse. Hvis du beslutter at gøre brug af den første metode, du bliver nødt til at fjerne 1startpage.com og gendanne dine browserindstillinger. Disse opgaver kan udføres ved hjælp af manuel fjernelse instruktioner nedenfor beskrevne. Hvis på den anden side, du vælger at gå med automatisk 1startpage.com fjernelse, vil du nødt til at gennemføre en anti-malware nytte. Hvis du downloade malware remover fra vores side og installere det, vil det scanne dit system og registrere alle uønskede filer og apps. Softwaren vil derefter tillade dig at fjerne 1startpage.com sammen med andre trusler. Desuden, det vil blive nyttige i fremtiden som det vil beskytte din PC fra andre Internet-baserede infektioner.\nDownload værktøj til fjernelse affjerne 1startpage.com Brug vores anbefalede removal tool til at afinstallere 1startpage.com. Trial version af WiperSoft giver påvisning af computertrusler som 1startpage.com og hjælper med at dens fjernelse for GRATIS . Du kan slette opdaget indskrive indgange, filer og behandler dig selv eller købe en fuld version.\ntrin 1. Afinstallere 1startpage.com og relaterede programmer.\nFjerne 1startpage.com fra Windows 7\nFjernelse 1startpage.com fra Windows XP:\ntrin 2. Slette 1startpage.com fra din browsere\nFjerne 1startpage.com fra Mozilla Firefox\nFjerne 1startpage.com fra Safari (Mac OS X)\nKlik på Go-knappen øverst til venstre på skærmen og vælg programmer. Vælg programmappe og kigge efter 1startpage.com eller andre mistænkelige software. Nu skal du højreklikke på hver af disse poster, og vælg Flyt til Papirkurv, og derefter højre klik på symbolet for papirkurven og vælg Tøm papirkurv.\nTryk på knappen Fjern ved siden af den uønskede 1startpage.com og slippe af med alle de andre ukendte poster samt. Hvis du er i tvivl om forlængelsen er pålidelig eller ej, blot fjerne markeringen i afkrydsningsfeltet Aktiver for at deaktivere det midlertidigt.\nDownload værktøj til fjernelse affjerne 1startpage.com Vores research team anbefaler for at bruge en pålidelig automatisk fjernelsesværktøj til at slette 1startpage.com. Eller du kan bruge alternative programmel (nordpå, Kaspersky, BitDefender), som du kan finde her.