Med verdens mest luksuriøse tog gennem Zimbabwe, Botswana og Sydafrika – kombineret med de imponerende Victoria Falls og Big Five-safari\n4,7 | 38 anmeldelser »\nEksklusiv Afrikarejse for feinschmeckere! Vi begynder med 3 dage på det legendariske Victoria Falls Hotel og tager bl.a. på vandreture ved det brusende vandfald. Herefter kører vi med Rovos Rail – verdens mest luksuriøse tog – gennem Zimbabwe, Botswana og Sydafrika med udvalgte stop undervejs. De udsøgte suiter er i gammel engelsk stil og har alle dobbeltseng og eget bad/toilet. Fra togets suiter, panoramasaloner og 5-stjernede restaurant kan du nyde synet af de åbne savanner, baobab-landskaber og det afrikanske folkeliv.I Pretoria forlader vi toget til fordel for safarioplevelser på Albatros’ egen Honeyguide Ranger Camp. I den stemningsfulde camp venter en ægte bushoplevelse – vi bor i komfortable og simple kanvastelte opført på trædæk og uden indhegning midt i naturen. Campen ligger i det meget varierede og smukke Entabeni Vildtreservat – et af Sydafrikas få reservater, der kan byde på de berømte Big Five: elefant, næsehorn, bøffel, løve og leopard samt talrige andre arter.Hør mere om Ranger Camp til Foredrag om Albatros' Big Five camps i Sydafrika\nAmerikanske dollar, pula, rand\nVictoria Falls. Vandretur til vandfaldene og solnedgangs-cruise på Zambezifloden Dag 4\nRovos Rail. Botswana – Sydafrika. Marico Valley og Magaliesberg\nAnkomst til København Detaljeret program\nHoneyguide Ranger Camp er beliggende i det privatejede Entabeni Vildtreservat, som er en del af det UNESCO-anerkendte Waterberg biosfære-reservat. Ranger Camp ejes af Albatros og består af 13 nyrenoverede værelser opført i kanvas på et trædæk, som er hævet over jorden, hvor man bor komfortabelt med badeværelse og bruser under åben himmel. Møbleringen er helt klassisk med dobbeltseng eller to enkeltsenge (to af teltene er suiter/familieværelser), stol og skrivebord, skab og safaristole på terrassen. Vi har bestræbt os på at skabe den rigtige komfortable safariatmosfære tæt på vildtlivet uden unødvendig luksus – om end vi har sørget for en dejlig pool.Navnet, Ranger Camp, hentyder til stedets historie som træningsskole for rangers. Når de skulle i praktik i et Big Five-safariområde, boede de lidt afsides i forhold til safarigæster, og derfor forekommer dette område særlig vildtrigt med en stor del af savannens vildt i og omkring campen, der ikke er indhegnet.Efter solnedgang kommer en flok impalaer ofte for at tilbringe natten i campen for at være lidt i fred for løverne, der – for det meste – holder sig lidt væk fra lyset og uroen. Men løverne kan som alle reservatets andre dyr også finde på at gå en tur gennem campen. Løvebrølene ganske tæt på lejren kan virke lidt skrækindjagende, men bare rolig – der opholder sig hele tiden rangere i lejren.\nDet legendariske 5-stjernede Victoria Falls Hotel i Zimbabwe er et af Afrikas mest berømte – ikke mindst på grund af dets smukke beliggenhed og karismatiske atmosfære. Hotellet fra 1904 emmer af engelsk kolonistil og er omkranset af den smukkeste natur, idet den er nabo til det UNESCO-fredede vandfald Victoria Falls. Hotellet har desuden en pool, 3 restauranter, tennisbaner, et bibliotek og en lille kirke. Der er trådløst internet på hele hotellet, og værelserne er udstyret med aircondition, pengeskab og digitalt satellit-tv. Badeværelserne har både badekar, bruser og hårtørrer, og der tilbydes 24 timers roomservice og tøjvask.Skal middagen indtages i The Livingstone Room, klæder man om til præsentabel aftenpåklædning. For herrernes vedkommende betyder det pæne bukser, langærmet skjorte og pæne, lukkede sko (ingen cowboybukser, safaritøj, shorts, sandaler eller gummisko). Damerne må lade deres egen gode smag råde!Læs mere om hotellet på http://www.victoriafallshotel.co/\nVi flyver fra København om eftermiddagen og ankommer til Victoria Falls i Zimbabwe næste dag. Dag 2\nVed ankomsten til Victoria Falls kører vi direkte ud til Victoria Falls Hotel, hvor vi skal tilbringe de næste nætter. Hotellet er et af Afrikas mest berømte – ikke mindst på grund af dets smukke beliggenhed og karismatiske atmosfære. Hotellet emmer af engelsk kolonistil og er omkranset af den smukkeste natur.Om aftenen spiser vi en fælles velkomstmiddag. Dag 3\nVictoria Falls. Vandretur til vandfaldene og solnedgangs-cruise på Zambezifloden Medbring gerne paraply, når du kigger på Victoria Falls\nEfter morgenmaden skal vi på en vandretur omkring vandfaldene. Vi går gennem hotellets baghave og fortsætter ad stisystemerne rundt om faldene. Der findes talrige smukke vandfald i verden, men Victoria Falls er tæt på at være et af de smukkeste. Faldene er cirka dobbelt så høje og halvanden gang så brede som Niagara Falls på grænsen mellem USA og Canada, og det kan være svært at se sig mæt på områdets skønhed og meditative ro. Ud over naturens stemmer er der få forstyrrelser, og den grønne regnskov fuldender billedet. Vores rejseleder fortæller om stedets historie, mens vi udforsker fugle- og vildtlivet omkring faldet. Vandet slår ofte op i vældige kaskader omkring vandfaldet, så det er en god idé at medbringe en paraply eller et regnslag.Sidst på eftermiddagen sejler vi ud på et såkaldt sundowner-cruise på Zambezifloden oven for vandfaldet. Vi nyder en kølig drink på dækket, mens vi holder udkig efter flodheste og krokodiller i vandet fra vores sikre position på skibet.\nOmkring 20 kilometer fra Victoria Falls ligger en afrikansk landsby, som vi i dag besøger og får et indblik i, hvordan hverdagslivet leves af den lokale stamme. Vi bliver budt indenfor i nogle af landsbyens boliger, ser hvordan markarbejdet foregår, og måske får vi endda selv chancen for at give en hånd med i nogle af dag-til-dag gøremålene. Frokost er inkluderet. Bemærk, at vi skal tjekke ud fra hotellets værelser kl. 10, bagagen opbevares herefter på hotellet.Ud på eftermiddagen vender vi tilbage til Victoria Falls Hotel, som vi kan nyde et par timer, inden vi begiver os ud på en af verdens mest eksklusive togrejser. 50 meter fra hotellets indgang rulles den røde løber ud til toget ”The Pride of Africa”. Vi nyder et glas kølig champagne i togets luksuriøse rammer på 1. klasse, mens personalet sørger for, at bagagen kommer om bord på toget.Det føles nærmest som at træde ind i en helt anden tid om bord på Rovos Rail. Toget er indrettet i victoriansk stil med træpaneler, fine tæpper på gulvene og antikke møbler. For at indkapsle den historiske stemning er der heller ingen tv-apparater eller radioer om bord. Mobiltelefoner og bærbare computere er begrænset til togets private suiter og Club Loungen. Om bord finder du blandt andet en lille souvenirbutik og spisevogne, som serverer finere sydafrikanske vine og gourmetmåltider tilberedt af friske lokale råvarer.Efter afgang kører vi i sydøstlig retning med kurs mod Zimbabwes største nationalpark, Hwangwe Nationalpark. Middagen indtages i en af togets spisevogne, og siden trækker vi os tilbage til vores respektive suiter, der alle er komfortabelt indrettet med gode sengepladser, bad og toilet.\nVær venligst opmærksom på, at ruten fra Hwange Nationalpark til Pretoria kan skifte mellem Botswana og det sydlige Zimbabwe og det nordlige Sydafrika. Dette skyldes logistik, og rejsens program vil ikke ændre sig, da der ikke er udflugter i dette tidsrum.\nDagen begynder tidligt, for allerede kl. 5 bliver morgenmaden serveret, så vi kan være klar til at stige af toget kl. 6 og tage på safari i Hwangwe Nationalpark. Tilbage på toget venter lækker brunch, og resten af dagen kører vi gennem nationalparken, hvorfor det godt kan betale sig at opholde sig i nærheden af vinduerne på udkig efter de vilde dyr.Ud på aftenen nærmer vi os den lille by Plumtree, navngivet efter de mange vilde blommetræer, som tidligere voksede her, og grænsen til Botswana.(Alternativ rute gennem det sydlige Zimbabwe og det nordlige Sydafrika: Efter brunchen kører toget ind på en af Afrikas længste lige togstrækninger – 114 km. Middagen serveres på vej til grænsen ved Beitbridge.)\nVi krydser grænsen mellem Zimbabwe og Botswana og nyder landskabernes skiften, efterhånden som toget ruller gennem landet med de karakteristiske baobabtræer. Vegetationen strækker sig fra marskland til ørkenlandskaber, og farvepaletten ændres tilsvarende.Ved middagstid krydser vi grænsen til Sydafrika og kører igennem Marico Valley. Kursen er sat mod Sydafrikas hovedstad, Pretoria. Undervejs skærer vi igennem den imponerende bjergkæde Magaliesberg, der hører til blandt de ældste i verden.(Alternativ rute gennem det sydlige Zimbabwe og det nordlige Sydafrika: Mens vi nyder morgenmaden, forlader vi baobablandskaberne og kører mod syd. Ved frokosttid krydser vi Stenbukkens vendekreds og fortsætter mod Warmbaths og Nylstroom.)\nLøven er en af de berømte 'Big Five'\nEfter morgenmad på toget ankommer vi til Pretoria, Sydafrikas hovedstad. Her skal vi på en lille byrundtur i den travle storby. Vi gør blandt andet holdt ved den flotte Union Building, hvor Sydafrikas regering holder til. Den halvmåneformede bygning ligger på toppen af en bakke, hvorfra der er en storslået udsigt over hele byen. Den 285 meter lange bygning stod færdig i 1913, og bygningens to fløje skulle symbolisere landets to befolkningsgrupper, englænderne og boerne. Den sorte del af befolkningen skulle åbenbart ikke repræsenteres i regeringsbygningens symbolik.Vi spiser frokost (ikke inkluderet i rejsens pris) enten før eller efter besøget ved Union Building, og herefter har vi cirka tre timers kørsel foran os gennem det vidtstrakte landskab. Vi bevæger os nordpå fra Sydafrikas rigeste provins, Gauteng, til landets fattigste provins, Limpopo. Det er en udpræget landbrugsprovins, og vi kommer forbi enorme hvede-, majs-, solsikke- og jordnøddemarker. Indimellem passerer vi mindre byer og landsbyer, der mest af alt minder om det vilde vesten. Længere mod nord rejser den smukke, rødligt glødende Waterberg-bjergkæde sig lidt efter lidt i synsfeltet. Her ligger Entabeni Vildtreservat. Entabeni betyder slet og ret "stedet med bjerget", og når man først har set den imponerende sten-monolit, der hæver sig over området, forstår man så udmærket navnet. Vi ankommer til vores camp i Entabeni, som er Albatros’ egen Honeyguide Ranger Camp. Den hyggelige lejr ligger uindhegnet midt i naturen og består af 13 nyrenoverede værelser opført i kanvas på trædæk. Vi indlogeres i de komfortable telte, og spiser på campens restaurant.\nVi kommer til at se masser af dyr på vores tre dage i Entabeni\nDe kommende dage bliver vi på vores dejlige camp. Under opholdet tilbydes der to safarioplevelser hver dag. Vi varierer oplevelserne fra dag til dag, og mulighederne er righoldige i Entabeni. Vi skal prøve tidlig morgensafari og eftermiddagssafari i firehjulstrækkere samt vandresafari – lette, meget spændende vandreture i bushen. Desuden vil vi variere mellem safari, der foregår for foden af Entabeni-bjergmassivet i det våde lavland, og safari i højlandet, hvor vi vil opleve en ganske anderledes natur og andet vildt. Der er ikke meget, der kan måle sig med de stærkt krydrede morgendufte og den helt specielle glød over savannen på en morgensafari. Det er køligt, den opstigende sol farver bjergsiden i de smukkeste farver, og vi møder vildtet ved vandhullerne og floderne. Alt ånder som regel fred og ro, nu da nattens jagen og generelle furore er overstået, og impalaer, zebraer og antiloper begiver sig ud på savannen, hvor de kan græsse i nogenlunde fred for rovdyrene, der hviler sig i dagens varme timer.Gennem årene er vildtet tilvænnet biler og besøgende, hvorfor man ofte ser elefanter, giraffer og forskellige antiloper græsse tæt op ad safarikøretøjet. Det er heller ikke usædvanligt, at en løveflok tager sig en lur midt på hjulsporet og hindrer den fri passage. Safarikøretøjerne er åbne terrængående køretøjer, og det føles ærefrygtindgydende, når man opholder sig få meter fra en gigantisk elefant, for slet ikke at tale om en løve eller et næsehorn, uden et sikkert hegn imellem. Men rovdyrene forbinder ikke en bil med passagerer – det vil sige med mad. Reservatet har dog så mange tætte skovområder og utilgængelige bjerge, at vildtet har masser af skjulesteder. Derfor foregår safarien på vildtets betingelser.Det kan være en kold fornøjelse at køre safari i åbne køretøjer, specielt i de tidlige morgentimer, og efter mørket er faldet på. Der er tæpper i safarikøretøjerne, men en kraftig, vindtæt jakke, fleece og en hue og handsker kan man snildt få brug for.\nI dag forlader vi Honeyguide Ranger Camp i Entabeni og begiver os til Johannesburg, hvorfra vi skal rejse hjem. Joburg, som Sydafrikas største by kaldes i daglig tale, har over seks millioner indbyggere. Den minder om en amerikansk storby med en kerne af skyskrabere i et moderne forretningskvarter, der langsomt flader ud i små, lave forstadskvarterer. Joburg er centrum for verdens diamant- og guldhandel. Vi aflægger besøg i den berømte og berygtede township Soweto for at få et indblik i dagliglivet her. Efter en lang og grum historie, der fysisk set startede i 1944, er Soweto også i dag et enormt vildnis af paradokser. Ikke alt er imidlertid negativt, for der er sket rigtig meget, siden bulldozerne i 1976 tromlede strejkende skoleelever ned. Soweto sprudler i dag af kreativitet og fornyelse og er en smeltedigel for kunst, musik, teater og poesi.Først på aftenen kører vi til lufthavnen i Johannesburg, hvorfra vi flyver til København. Der er også mulighed for at fortsætte på en af de rejseforlængelser, vi tilbyder. Se mere sidst i programmet.\nAnkomst til København Om Rovos Rail\nAlle vognene er gamle togvogne, der er restaurerede, så deres oprindelige udseende er intakt, samtidig med at komfort og faciliteter er ført op til nutidens standarder. Her er ordet kupé ikke længere dækkende. Her findes kun dobbeltsuiter i gammel engelsk – edwardiansk – stil med blankpolerede træpaneler, dobbeltsenge og naturligvis privat badeværelse. Alle suiterne er udstyret med en fyldt minibar med drikkevarer efter passagerernes ønske, hvilket selvfølgelig er inkluderet i prisen.Derudover er der om bord på toget inkluderet helpension med alle drikkevarer i togets gourmetrestaurant. Restaurantvognene er i øvrigt begge fra før 1940 og er nøje restaureret, så den fine klassiske stil er bevaret. I denne stemning fra svundne tider serveres a la carte-morgenmad samt eksklusive 3-retters frokoster og 3-retters middage med tilhørende – fremragende – sydafrikanske vine.På toget findes endvidere en special-ombygget udsigtsvogn med panoramalounge, hvorfra der er frit udsyn til de afrikanske landskaber. Endvidere er der to hyggelige salonvogne for henholdsvis rygere og ikke-rygere. Serviceniveauet om bord er også i top – hvor end du befinder dig i toget, vil der blive sørget for, at du ikke mangler noget!På Rovos Rail-toget er der en stilfuld stemning, som gæsterne er med til at opretholde. Der er derfor nogle forventninger til gæsternes påklædning, som vi beder dig respektere. Om dagen er påklædningen afslappet pæn. Om aftenen er påklædning mere formel. Jakke og slips er et krav for mænd, og for kvinder en pæn nederdel eller kjole.\nPullman suiterne (7 m2) er udstyret med en behagelig sofa, der kan benyttes om dagen og omdannes til en dobbelt- eller twin-seng om natten. De har ligeledes eget badeværelse med brusebad. De rummelige suiter giver muligheden for privatliv og sikrer passagererne en bekvemmelig rejse i luksus og med faciliteter af højeste standard. Alle er udstyret med skrivebord og personlig sikkerhedsboks til værdier foruden en fyldt minibar med drikkevarer efter passagerernes ønsker. Roomservice er tilgængeligt hele døgnet.Læs meget mere om Rovos Rail på www.rovos.com\nTillæg for Deluxe-suite: kr. 6.498,- pr. personTillæg for Royal-suite: Oplyses på anmodning\nTillæg for enkeltværelse, Pullman-suite: kr. 11.998,- Tillæg for enkeltværelse, Deluxe-suite: kr. 19.998,- Tillægget dækker enkeltværelse/-kupé på hele rejsen.\nDansk rejseleder.Fly København – Victoria Falls og Johannesburg – København med mellemlanding.Safarier og udflugter jf. program.3 overnatninger i delt dobbeltkupé, Pullman suite, på Rovos Rail ”Pride of Africa” med helpension og alle drikkevarer om bord.3 overnatninger i delt dobbeltværelse på Victoria Falls Hotel.4 overnatninger i delt dobbeltværelse på Honeyguide Ranger Camp i Entabeni VildtreservatMorgenmad dagligt.Frokost dag 5-7 og 9-11.Middag dag 2 og 5-11.Skatter og afgifter.\nSygdomsafbestillingsforsikring 6 % af rejsens pris.Gouda Årsrejseforsikring eller Seniorrejseforsikring.Tillæg for enkeltværelse.Drikkepenge til lokalguider og chauffører (ca. 100 USD).Drikkevarer, når du ikke er om bord på tog.Visum til Zimbabwe (ca. 45 USD).Eventuelle ekstra arrangementer.Personlige fornødenheder.Ekspeditionsgebyr pr. faktura kr. 130,- (bortfalder ved onlinebestilling).Alt ikke nævnt under “Prisen inkluderer“.\nDen storslåede natur i Sydafrikas nordlige Limpopo-provins tæt ved Botswana og vest for Kruger Nationalpark har længe været kendt som Waterberg. De tidlige nybyggere døbte området ”vand-bjerg” på grund af de talrige søer, sumpe, vandfald og floder, der karakteriserer dette vildnis i kontrast til det omgivende tørre savanneland. I højsommeren (december-februar), når de mørke tordenskyer samler sig om højsletten og giver en kraftig, kort eftermiddagsskylle, fyldes de mange små og store strømme, og de røde sandstensklitter glimter i solen, inden det meste af vandet ender i Limpopo-floden.I 2001 fik det 15.000 kvadratkilometer store Waterberg Biosphere Reserve international status som en del af UNESCO’s globale biosfærenetværk. Landskabet er typisk savanne med en vandrig højslette i centrum, hvilket giver mange forskellige biotoper og dermed også en enestående artsrigdom. Waterberg er ikke et sammenhængende reservat, men består af flere private reservater, hvoraf Entabeni Vildtreservat er det største og mest mangfoldige. De smukkeste sandstens-monolitter, kløfter, slugter og vandfald ligger alle i Entabeni. Entabeni er også kendt for at have usædvanligt mange forskellige antilopearter. Næsten alle sydafrikanske arter er repræsenteret. Desuden er der en enestående flora bestående af urgamle cycader, protea (sukkertræ) og sjældne løvfældende træer. Området ligger uden for malariazonen, og der er derfor ingen grund til at indtage malariamedicin på denne rejse.\nDe sydafrikanske og botswanske myndigheder kræver, at du som rejsende med børn under 18 år til/fra Sydafrika og Botswana medbringer barnets originale fødsels-/dåbsattest. Attesten skal være oversat til engelsk og kan indhentes på det sognekontor, som i sin tid udstedte barnets dåbs- eller navneattest. Attesten skal også være påført en Apostille (officielt godkendelsesstempel) hos Udenrigsministeriets Borgerservice.Vær opmærksom på, at udarbejdelse og godkendelse af sådanne attester kan tage op til flere uger, hvorfor vi opfordrer dig til at kontakte dit sognekontor snarest muligt efter din bestilling af rejsen.Formålet med dette dokumentationskrav er at bekæmpe menneskehandel, hvor børn er involveret. Bemærk, at kravet om at medbringe barnets fødsels-/dåbsattest gælder ved såvel ind- som udrejse samt ved transit i Sydafrika og Botswana. Undlader du at medbringe barnets fødsels-/dåbsattest, nægtes du indrejse til Sydafrika og Botswana, ligesom du vil blive afvist ved check-in.Vær også opmærksom på, at hvis du rejser alene som forælder med dine børn kræves yderligere dokumentation. Hvis du rejser med børn, som ikke er dine biologiske børn, skal I medbringe særlig dokumentation – som ligeledes skal være på engelsk og påført en Apostille. Kontakt Borgerservice for mere information om disse krav.\nVil du vide mere om klima og vejr, tidsforskelle, drikkepenge og se om du skal have visum eller vaccineres, så læs mere herunder.Zimbabwe: www.albatros-travel.dk/destinationer/afrika/zimbabweZambia: www.albatros-travel.dk/destinationer/afrika/zambiaBotswana: www.albatros-travel.dk/destinationer/afrika/botswanaSydafrika: www.albatros-travel.dk/destinationer/afrika/sydafrika\nSe alle safarier her: safarirejserEller læs vores artikler om at være I lære som ranger og 7 ting du (måske) ikke vidste om elefanter\nTove og Villy from\nEn spændende rejse i tre dele. Victoria Falls hotel var en oplevelse i hvordan de gamle aristokratiske englændere havde levet og vandfaldende var imponerende. Toget Rovos Rail var gennemført luksus og en god oplevelse, men udsigten noget ensformig på den stækning vi kørte. Husk at man sagtens kan få vasket tøj på toget. Opholdet i Entabeni reservatet var super, men der mangler air condition i hytterne. Meget professionelle Rangers, der var meget vidende om naturen og dyrene i reservatet. En anden oplevelse at se dyrene i deres rette element. Afslutningen i Soveto var tankevækkende, vi har det meget godt i Danmark.\nVi nåede på udrejsen ikke flyet fra Johannesburg til Victoria Falls, da vi skulle have bagage ud og indbooket i lufthavnen, så HUSK at få bagagen booket hele vejen fra Danmark til Victoria Falls (bliv ved med at insistere på det, hvis de siger nej i første omgang)\nEn spændende rejse med enkelte skuffelser\nSom helhed en udmærket og spændende rejse, som dog på nogle områder ikke levede op til de store forventninger, som resebeskrivelsen på forhånd lægger op til. Vi så ganske mange spændende dyr; men "Big Five" blev til mange næsehorn og elefanter, én hanløve og én bøffel. Drikkepenge burde være indregnet i prisen. Albatros burde interessere sig mere for flyselskabets for korte og lange ventetider.\nConny larsen from\nEn oplevelse ud over alle grænser\nDa vi skulle af sted kom der en repræsentant fra albatros, som skulle hjælpe os med fly Britisk air, Men det gik ikke godt. Nogle fik bagage til Victorie Fall, men ikke personer og vi skulle have resten af bording i Johannesborg nogle have fået hele vejen. Meget rodet og forvirrende. Der var så en lokal mand africaner ,som ville hjælpe. han skulle have penge.\nDa vi langt om længe fik billet til sidste del af rejsen og vi nåede flyet. Gik det godt med den sidste del. Vi kom til Victoria Fall hotel blev installeret og alt gik godt.\nsolen skin 33 grader. Dejlig mad i aftensstemning.\nTur omkring vandfaldet var en spændende tur med udsigt i flere retninger.\nSå kom vi til tog turen rødløber, venligt personale, god mad, dejligt rum.\nVIL IKKE GLEMME VORES REJSELEDER ( GUIDE) SOM VAR ALLETIDERS ET HELT LEKSIKON LEVENDE OG GOD FORTÆLLER. Fik altid alle med på turen.\nTog turen var slut så skulle vi ud på safari sikke en oplevelse. Vi fik set giraf-elefanter-næsehorn både sort/hvidt - gnuer - zebraer - kamæleon - aber - løve - geparder - ja det var en oplevelse af de store. Det var også godt vi blev kørt i Landrover med 8 i hver og vi kørte hver for sig så dyrene blev ikke bange.\nVi skulle tidlig op men det gjorde ikke noget når man oplever så meget.\nVi var en gruppe på 24 alle var glade og harmoniske ingen sure eller nogle kom senere end andre alle var der til tiden.\nNu skulle vi hjem, men der gik det galt bus med chauffør var kørt forkert kom så efter 1½ time. Vi fik ikke set museum. Kedeligt .\nNu vil jeg kun sige tak for en dejlig ferie.\nJette Munch from\nEn fantastisk og meget varieret rejse\nOpholdet på Victoria Falls Hotel var helt i top. Sjovt med helikopterturen over vandfaldene. Rovos Rail var en oplevelse helt for sig selv positivt ment. Honeyguide campen var en spændende og meget dejlig oplevelse. Alle i campen gjorde alt, for at vi fik et spændende ophold. Pretoria og Soweto var OK. Forlængelsen til Fairmont Zimbali Lodge var en suveræn beslutning. Luksus og ren afslapning. Super rejseleder!\nHanne og Svend from\nRejsen oversteg vore forventninger\nFantastisk sammensat rejse som blev båret af en strålende information om Afrika af vores rejseleder Anna Mason\nKaren og Peter from\nEn rejse for livet.\nVi var to vennepar der i begyndelsen af 2015 faldt over en annonce fra Albatros, vi var solgte for ideen med det samme, fik bestilt og så var det jo kun at vente til dagen for afrejse indfandt sig og endelig oprendt dagen for afrejsen. Vel ankommet til London steg vi ombord på en Airbus 380, der på behagelig måde fragtede os til Johannesburg, efter en kop kaffes tid videre til Victoria Fall. Sikken et flot gammelt hotel, Victoria Fall Hotel osede af tradition og hygge. Udsigten fra værelset, direkte ud mod Victorie Bridge med vanddamp fra vandfaldet stigende op i baggrunden. Maden var også et kapitel for sig selv. Efter tre dage steg vi ombord på The Pride Of Africa, helt igennem gennemført nostalgis luxus og personalet holdt stilen hele vejen til Johannesburg, med indlagt safaritur samt masser at se på fra udsigtsvognen. Efter en sightseeing tur gennem Johannesburg i en super lækker bus, endte dagen i vort bestemmelssted Honey Guide Ranger Camp nordøst for Johannesburg. Her tilbragte vi en dejlig tid med safari tidligt og sent, og behalige overraskelser givet af personalet. Så tilbage til Johannesburg med et besøg i Soveto, det var en speciel oplevelse der gjorde det godt at tænke på vor hjemmeadresse. Vi fik frokost på en lille restaurant i Soveto, den var fortrinlig.\nAnna var en super guide, som bandt de forskellige arrangementer i turen sammen på en suveræn måde. Hendes viden om Afrika, som hun gavmildt delte med os, gjorde det hele så levende og nærværende/interessant.\nHerfra gik turen til Johannesburg O.R Tambo Airport, hvor vi skulle flyve til Durban til lidt afslappet solbadning inden hjemrejsen skulle påbegyndes. Her boede vi på et hyggeligt hotel, Fairmont Zimbali Lodge, måske det eneste irritationsmoment på hele turen, for hotellet var delvis lukket. Man skulle køre ned til et større hotel i nærheden for at få frokost/aftensmad, massage, arrangering golf m.m. Der var dog morgenmad, som var hel fin. Herefter turen baglæns til Johannesburg, hvor vi oplevede et tordenvejr vi aldrig har set lige. Det forsinkede vor afrejse mod London med ca. halvanden time, hvilket bevirkede at det kunne blive svært at nå flyet til København, men igen, alt blev løst på bedste måde. Personalet i London stod ved gaten og guidede os lynhurtigt til gaten med Københavns fly, alt lykkedes på denne tur.\nHans Thorhauge from\nEn uforglemmelig oplevelse alt i alt.\nGodt tilrettelagt program men vi manglede dog togrejsen gennem Botswana.\nTuren gennem Zimbabve var for ensformig med stort set intet vildt.\nVi oplevede det meste vildt på egen endagstur til Chobe Nationalpark ¨så det burde være en del af jeres arr.\nEntabeni var også en god oplevelse når man påtænker at det blot er en stor indhegnet zoo med nøje afmålte kvoter af de forskellige dyrearter men som en ranger sagde til selskabet-det i ser her er en forretning!! Mske ikke lige det vi havde forventet.\nEn anbefalelses værdig rejse.\nRejsen var vel tilrettelagt og meget spændene. Rejselederen efterkom alle rejsedeltagernes ønsker. Hun var meget vidende om Afrikas historie og god til at formidle det.\n00:39:33 | 3.29 | da-DK | NMT-WEB-119


Lavpointturnering i Schweiz.\nAf Lars Helmer Jensen\nFredag d. 10. Oktober drog vi af sted 5 spillere: Bo Kurt Michael Thomas og Lars, vores 2 hjælpere Mette og Laura samt Ina vores holdhjælper mekaniker og superkvinde som klarer alle problemer på sådan en tur. Vi skulle forbandet tidligt op da vi skulle flyve kl. 8 om morgenen og med køretur tjek ind osv. Ja så ringede mit eget vækkeur kl. 4.15 – skønt.\nTingene forløb glat fra starten vi fløj til tiden blev hentet kort efter ankomsten og efter en times køretur ankom vi til det sted i Nottwil hvor vi både skulle bo og spille.\nTurneringen bestod af 10 hold som var fordelt i 2 puljer med 5 i hver hvor der skulle spilles alle mod alle. Afhængigt af ens placering i gruppen skulle man derefter spille en ’cross over’ kamp mod et hold fra den anden pulje som afgør hvilken plads i turneringen man skal spille om i den sidste kamp.\nVi havde god tid og fik lidt frokost inden vi skulle spille vores første kamp. Vores eget hold er et hold hvor kræfter og evner er mere jævnt fordelt en på mange andre hold selvom der ikke er tvivl om hvem der er bedst og naturligvis hvem der er svagest hvilket betyder at det er ham der er udskifter.\nSvenskerne som vi skulle spille mod i første kamp fredag eftermiddag er et hold som er bygget op om en stjernespiller men da de andre på holdet også er ret gode var der ingen tvivl om at de var favoritter. Det forhindrede os sandelig ikke i at lægge en strategi til at forsøge at vinde kampen. Primært skulle faktisk alle mand være med til at dæmme op for deres stjerne desuden skulle vores hold levere sit absolut ypperste hvis vi skulle have en chance. Fra starten gik det faktisk meget godt vores strategi fungerede og vi lavede ingen brølere og efter 1. periode førte vi 5-4. Men måske skulle svenskerne bare lige komme sig oven på rejsen for i 2. periode fik de fat i os, dels fordi de spillede bedre men også fordi de fik presset os til at lave en del fejl og ved pausen var vi bagud 10-13. 3. periode fortsatte som den 2. Svenskerne havde overtaget og selv om vi ikke var helt udspillet havde vi dog ingen chance for at indhente dem og perioden sluttede 13-18. I 4. Periode regnede de kampen for vundet og skiftede nogle af deres reserver ind og vi gjorde det samme i og med at vi kun var fem måtte vi jo erkende at det ville blive hårdt for de 4 i vores stærkeste opstilling så enhver mulighed for at benytte reserven måtte bruges. Således spillede vi faktisk lige op i den sidste periode og tabte med fem mål 22-27.\nLørdag morgen skulle vi spille den tidlige kamp hvilket betød endnu en tidlig morgen- for mit vedkommende ringede uret 5.30 for at være klar til morgenmaden som i øvrigt var formidabel med alt hvad hjertet kan begære og lutter friske råvarer en kæmpe maskine der pressede appelsiner og alt muligt andet.\nVores morgenkamp var mod et Østrisk hold. Moralen var klar – vi skal vinde – sekundært hvis vi kan spare lidt på kræfterne så gør vi det. Når det er sagt så vidste vi godt at vi skulle passe på ikke at slappe af før sejren var i hus. Det viste sig at være rigtigt da østrigerne slet ikke var dårlige og vi havde lidt problemer med at komme frem på banen og tilsvarende var vi ikke helt skarpe til al lukke af for dem så faktisk var vi efter 1. Periode bagud med 7-8.\nI 2. Periode fik vi bedre styr på deres spil og forhindrede dem flere gange i at komme over midten – (det er jo således at man skal over midten inden 15 sekunder ellers mister man bolden ) – og da vi samtidig ikke tabte så mange afleveringer indbyrdes gav det os overtaget og ved pausen førte vi med 16-12. Dermed følte vi at vi havde kampen under kontrol og i pausen skiftede vi således ud dog kun halvpoint spillerne da det var for risikabelt at tage en et point spiller ud. Til trods for udskiftningen som jo i princippet svækker holdet da det er de bedste der starter fra starten lykkedes os at fastholde det gode spil og vi udbyggede vores føring til seks mål 24-18 efter 3. Periode.\nSidste periode fortsatte på samme vis selvom ingen af holdene rigtigt formåede at lukke de andre ned dermed blev det en relativt målrig kamp i betragtning af det er lavpoint rugby og vi vandt 34-26.\nHerefter var der 3 timer til vores næste kamp og på grund af den måde programmet var sat sammen på måtte vi spise tidligt frokost for at kunne nå at fordøje maden selvom vi vidste at vi ville få sen aftensmad da vi også skulle spille dagens seneste kamp. I pause tiden mellem vores kampe studerede vi de andre hold i deres kampe således at vi kunne være forberedt når vi skulle spille mod dem. Der var en balkon så vi kunne sidde med godt overblik og nyde alt det gode spil der var og ind imellem tage os til hovedet over nogle elendige ting der også blev lavet.\nOm eftermiddagen skulle vi så spille vores 3. Kamp som stod mod et tysk hold. Ligesom det svenske hold er det et hold der er bygget op omkring en enkelt stjerne men med nogle knap så stærke medspillere. Vores taktik mindede således om den vi lagde mod det svenske hold – alle mand er med til at stække deres stærke mand. Selvom vi ikke var favoritter håbede vi som altid på at kunne overraske. En kamp starter med et såkaldt ’tip off’ hvilket vil sige at dommeren kaster bolden op i midten mellem 2 spillere som sidder på banens midte.\nNormalt er vi ret gode til at vinde den bold da Bo har lange arme og vi håbede således at kunne komme foran fra starten. Desværre havde tyskeren længere arme og i løbet af et øjeblik var vi bagud 0-4 før vi overhovedet kom over midten og fik scoret, vi havde store problemer med at dække deres hurtige mand især fordi at når vi fangede ham havde han ofte en fri mand han kunne aflevere til da vi jo måtte bruge flere spillere på at dække ham samtidig havde vi selv svært ved at komme igennem og score. Således var vi efter første periode bagud med fire 4-8. I 2. Periode gik det bedre vi fik i højere grad stoppet deres spil men havde stadig svært ved selv at komme igennem, faktisk tabte vi kun 2.periode med et mål og ved pausen stod det 9-14. I 3.periode fik vi igen svært ved at hænge på og tingene blev ikke bedre af at dommerne begyndte at høre efter alle tyskernes råb om hvad der skulle dømmes, perioden sluttede 16-23. Vi opgav håbet satte reserven ind og i sidste periode kørte de blot sejren hjem og vandt med 9 mål 24-33.\nDesværre konstaterede vi igennem både de kampe vi selv spillede men også dem vi så fra sidelinjen at dommernes standard ikke var særlig god. Alt for mange fejl blev ikke dømt spillerne fik lov at brokke hvor de burde have været sat på plads osv. Af og til gik det fint men nogle af kampene bar desværre præg af de dårlige dommere. Surt nok.\nVores sidste gruppekamp stod mod et blandet engelsk hold som havde tabt alle deres kampe og tydeligt var svagere end os. Så vi satte en et point spiller ud og satsede på at lade reserven spille hele kampen så vi kunne spare lidt på de andres kræfter. Der var ikke behov for det store taktik møde der skulle blot køres de kendte opstillinger og hvis vi undlod at fumle for meget med bolden burde der ingen problemer være. Det skal så erfares at til en turnering spiller alle holdene altid med fuld kraft og de spillere der var på banen måtte da også arbejde for sagen. Kort fortalt så fik vi byttet mellem alle spillerne i A-kæden i løbet af kampen, førte ved halvlegen 14-9 og vandt med 34-16.\nDa vi således blev nr. 3 i vores pulje skulle vi spille cross over mod nr. 4 fra den anden pulje hvilket betød at vi også om søndagen skulle spille den tidligste kamp og endnu en gang skulle op før fanden får sko på.\nDenne gang skulle vi spille mod et polsk hold hvor vi klart mente vi var stærkere end dem. Vi tillod os derfor at starte med en et point spiller på bænken og lagde en strategi ud fra det. Det var måske lidt for overmodigt da polakkerne slet ikke var så svage og fra starten fungerede vores spil ikke rigtig godt, vi havde også for mange boldtab og 1. Periode sluttede 6-6. I den næste periode fik vi stadig ikke rigtig overmagt i kampen og ved halvlegen førte vi med et enkelt mål 12-11. Vi besluttede derfor at tage reserven ud og sætte A-kæden ind for at sikre sejren. I tredje periode gik det det stadig lidt trægt med at få spillet til at fungere optimalt vi fik dog øget føringen til 19-16 inden sidste periode. Endelig viste vi hvad vi kunne vi lukkede rigtig effektivt af for polakkerne i den 4. Periode og satte tingene på plads og vandt med 10 mål 29-19.\nSåledes som cross over systemet fungerer betød sejren at vi i den sidste kamp skulle spille om 5-6 pladsen.\nDenne kamp kom til at stå mod et hold fra Irland som vi havde studeret lidt undervejs da vi havde regnet med at vi måske ville komme til at spille mod dem. Vi var på forhånd meget spændt da vi mente det ville blive en meget jævnbyrdig kamp og der blev derfor diskuteret en del taktik på forhånd. Der var ingen tvivl om at vi måtte stille stærkeste opstilling fra start. Fra begyndelsen gik det rimelig godt vi fik erobret nogle bolde og kom foran men på en eller anden måde følte vi på bænken absolut ikke at vi sad sikkert på kampen selvom vi efter 1. Periode førte med 7-4. I 2. Periode fik irlænderne skruet bissen på og pressede os hårdere end i første periode således fik vi sværere ved at komme over midten og sværere ved at trænge igennem deres forsvar, så faktisk fik vi kun scoret 3 mål i hele denne periode og ved pausen stod det 10-9. 3. Periode var lige så nervepirrende der var fejl og boldtab på begge sider og hele perioden vekslede mellem enten at det stod lige eller vi var foran med et mål og på tilskuer pladsen bed vi negle så vi ingen havde tilbage og 3. Periode sluttede 16-15. Fra starten af 4. Periode var det os der skulle starte med bolden og da vi fik scoret kom vi endelig foran med 2. Derudover lykkedes det os derefter at lave 2 bolderobringer så vi kom foran med 4 og nu var der jubelstemning på bænken imidlertid kom de undervejs i perioden tilbage på -2 og vi blev lidt nervøse men heldigvis fik vi hurtigt øget føringen igen og vandt med fem 22-17. Absolut turneringens mest spændende kamp og således sluttede vi på 5. Pladsen.\nDerefter manglede vi blot at se finalen som stod mellem svenskerne og tyskerne nr. 1 og 2 fra vores egen pulje men da vi samtidig skulle gøre klar til hjemrejsen fik jeg desværre ikke set starten jeg mener dog at 1. Periode sluttede lige men i 2. Periode tog fanden ved svenskerne som kom foran med 8 og den føring sørgede de for at holde kampen ud. Faktisk var finalen en meget intensiv affære hvor hele 3 tyske spillere var en tur på gulvet på grund af en meget temperamentsfuld svensk spiller som tidligere omtalt er meget hurtig og desværre ind imellem laver nogle voldsomme taklinger ikke fordi de nødvendigvis var ulovlige men det gør jo ondt at ryge ud af stolen. Den svenske sejr var uden tvivl fortjent så tillykke med det.\nSå manglede bare hjemrejsen som forløb efter planen bortset fra at vores fly var forsinket og vi først var i Kastrup ved 11 tiden om aftenen så selvsagt var alle godt trætte men man må sige at vi opnåede den bedste placering vi kunne håbe på med det hold vi har og vi fik spillet en masse gode kampe. Alt i alt en succes oplevelse.


comwei.livetsmukt.com Godt Liv Kyssesyge smitteperiode\nKyssesyge | comwei.livetsmukt.com Der gik måske en måned før jeg var ovenpå og lidt længere tid før alle symptomerne var smitteperiode væk Så gik der yderligere en måned, før jeg fik en kæreste. Nu har han så fået kyssesyge! Jeg fik ikke at vide hvor længe jeg blev ved med at smitte kyssesyge min læge og kunne ikke rigtig finde noget på nettet, smitteperiode gik bare ud fra, at jeg ikke smittede længere når alle symptomerne var helt kyssesyge Men kan det muligvis være mig der har smittet ham?? Kyssesyge (mononukleose) viser sig ved feber, ondt i halsen og hævede Smitte. Sygdommen smitter ved overførelse af spyt. Der skal overføres en del spyt . Kyssesyge forbindes mest med teenagere. Men halvdelen af Man udskiller den i perioder og kan altså smitte andre uden selv at være syg. Alle, der én gang.\nKYSSESYGE SMITTEPERIODE Næsten alle er smittet med kyssesyge-virus\nKyssesyge smitteperiode Om kyssesyge (mononukleose)\nKyssesyge smitter gennem overførelse af spyt. Symptomerne minder i starten om influenza. Hævede lymfeknuder på smitteperiode er et meget hyppigt symptom kyssesyge kyssyge mononukleose. Lymfeknuderne sidder langs halsen, underkæben, nakken og kravebenet. Virussen smitter gennem overførelse af spyt, f. Kyssesyge, også kaldet mononukleose, er en virussygdom, der er forårsaget af Epstein-Barr-virus. Sygdommen smitter ved overførsel af spyt fra en person til en . Kyssesyge (mononukleose) er en sygdom, der især rammer unge mennesker. Læs alt om kyssesyge - årsager, symptomer, forebyggelse og behandling. Kyssesyge er en virusinfektion. Sygdommen forekommer især hos teenagere og yngre voksne. Kyssesyge (mononukleose) viser sig ved feber, ondt i halsen og hævede lymfekirtler. Man skal også tænke på kyssesyge, hvis man har en langvarig og svær halsbetændelse. Der findes ingen behandling af sygdommen. I langt de fleste tilfælde . Kyssesyge, eller mononukleose, er en virussygdom, der blandt andet smitter ved overførsel af spyt, og som kan give halsbetændelse, hævede lymfeknuder og . Kyssesyge (mononukleose) er en sygdom, der især rammer unge mennesker. Læs alt om kyssesyge - årsager, symptomer, forebyggelse og behandling. sundt udseende penis Kyssesyge er en virusinfektion, med symptomer der minder om influenza. Det kaldes kyssesyge fordi den smitter gennem spyt (comwei.livetsmukt.com kys). Mononukleose (kyssesyge) er en infektion med Epstein-Barr virus (EBV) i nogle bestemte hvide blodlegemer. Kyssesyge mononucleose er en infektion, der sidder i smitteperiode og i kroppens lymfekirtler. Den skyldes Epstein-Barr virus.\nKyssesyge forbindes mest med teenagere. Men halvdelen af alle børn har faktisk haft sygdommen, når de begynder i skolen. Kyssesyge (mononukleose) er en sygdom, der især rammer unge mennesker. Læs alt om kyssesyge - årsager, symptomer, forebyggelse og behandling. jun Kyssesyge (mononucleose) er en infektion, der sidder i halsen og i Du kan også smitte ved at kysse - derfor kaldes sygdommen kyssesyge. Kyssesyge (mononucleosis infectiosa) er en virusinfektion med halsbetændelse og evt. hævede lymfeknuder på halsen, i armhuler og i lysken. „ om smitte. Smitteperiode, også kaldet mononukleose, er en virussygdomkyssesyge er forårsaget af Epstein-Barr-virus. Sygdommen smitter ved overførsel af spyt fra en person til en anden for eksempel ved kys, hvorfor sygdommen populært kaldes kyssesyge. Kyssesyge er blandt andet karakteriseret ved halsbetændelse, hævede lymfeknuder og udtalt træthed.\njun Kyssesyge (mononucleose) er en infektion, der sidder i halsen og i Du kan også smitte ved at kysse - derfor kaldes sygdommen kyssesyge. Kyssesyge (mononucleosis infectiosa) er en virusinfektion med halsbetændelse og evt. hævede lymfeknuder på halsen, i armhuler og i lysken. „ om smitte. maj Mononukleose (kyssesyge) er en infektion med Epstein-Barr virus Herved vil de kunne smitte personer, som aldrig har haft en EBV-infektion. Kyssesyge skyldes en betændelse med et virus og ses især hos børn under 5 år. Langt de fleste forældre opdager slet ikke, at barnet har kyssesyge, fordi barnet ikke bliver særligt sygt. Typisk ligner kyssesyge en almindelig forkølelse med lidt feber og klager over, at det gør ondt i halsen. Kyssesyge kan ikke behandles. Kyssesyge forbindes mest med teenagere. Men halvdelen af alle børn har faktisk haft sygdommen, når de begynder i skolen. Heldigvis. Kyssesyge er mest almindelig hos teenagere. Hvis ældre får sygdommen, kan den have et mere alvorligt forløb. Mange har haft sygdommen i barndommen, og der kan have været så få symptomer, at man slet ikke har bemærket sygdommen, men man er beskyttet mod at få sygdommen igen.\nKyssesyge (Mononukleose) kyssesyge smitteperiode Symptomerne på kyssesyge kan bl.a. være træthed og forstørret milt eller lever. Få en komplet liste over alle symptomerne på kyssesyge her. Der er stor forskel på hvor syg man bliver af influenza. Især ældre og personer med svagt hjerte eller rygerlunger bliver meget syge. Det anbefales, at personer med kroniske sygdomme, ældre, overvægtige og gravide bliver vaccineret i oktober eller november måned hvert år. Influenza kan føre til lungebetændelse.\nmaj Kyssesyge er en virusinfektion, med symptomer der minder om influenza. Fra smitte til de første tegn på sygdom viser sig, går der mellem Har senere hørt, at kyssesyge kan smitte i op til et år efter, at det er gået over Han dyrker desuden noget elite-svømning og han må ikke komme til træning. Kyssesyge skyldes en betændelse med et virus og ses især hos børn under 5 år. Langt de fleste forældre opdager slet ikke, at barnet har kyssesyge, fordi barnet ikke bliver særligt sygt.\nKyssesyge er en virusinfektion. Sygdommen forekommer især hos teenagere og yngre voksne. Kyssesyge mononukleose viser sig ved feber, ondt i halsen og hævede lymfekirtler. Kyssesyge skal også tænke på kyssesyge, hvis man har en langvarig og smitteperiode halsbetændelse.\nGreen tea essentially triggers smitteperiode body to boost your metabolism, melt fat, and burn it. EGCG does much more smitteperiode you than just burn fat. It will kyssesyge your cholesterol, boost kyssesyge memory, prevent the flu, and much more.\nOgså legetøj eller drikkekrus med spyt i kan overføre sygdommen. Et barn med kyssesyge kan smitte andre børn i op til måneder efter, at sygdommen er startet.\nKyssesyge smitteperiode skøjteløber\nKyssesyge er en virusinfektion. Sygdommen forekommer især hos teenagere og yngre voksne. Kyssesyge mononukleose viser sig ved feber, ondt i halsen og hævede lymfekirtler. Man skal også tænke på kyssesyge, hvis man har en langvarig og svær halsbetændelse. gravid kosttilskud\nKyssesyge forbindes mest med teenagere. Men halvdelen af Man udskiller den i perioder og kan altså smitte andre uden selv at være syg. Alle, der én gang. Kyssesyge, også kaldet mononukleose, er en virussygdom, der er forårsaget af Epstein-Barr-virus. Sygdommen smitter ved overførsel af spyt fra en person til en .\nSå gik der yderligere en måned, før jeg fik en kæreste. Nu har han så fået kyssesyge!\nKyssesyge smitteperiode Så gik der yderligere en måned, før jeg fik en kæreste. Nu har han så fået kyssesyge! Relateret indhold\nKyssesyge (mononukleose) er en sygdom, der især rammer unge mennesker. Læs alt om kyssesyge - årsager, symptomer, forebyggelse og behandling. Kyssesyge er en virusinfektion, med symptomer der minder om influenza. Det kaldes kyssesyge fordi den smitter gennem spyt (comwei.livetsmukt.com kys).\nFølge: Automatisk ur optrækker » »\nTidligere: « « Den 6 sans film\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Kyssesyge smitteperiode comwei.livetsmukt.com


Det skal kunne betale sig at arbejde – medmindre du arver | Information\nHøjrefløjen mener åbenbart ikke længere, at det skal kunne betale sig at arbejde for de rigeste arvinger. De har nemlig lagt planer om at fjerne arveafgiften. Det vil, ligesom resten af deres politik, primært tilgodese porsche- og godsejerne, som kan leve et luksusliv af deres arv, uden at røre en finger. Samtidig med, at alle andre må knokle.\nDet lyder hult, når højrefløjen i årevis har turneret landet rundt med budskabet om, at det skulle kunne betale sig at arbejde, ved at piske kontanthjælpsmodtagerne til ukendelighed.\nSamtidig mener de, at en lille elite skal leve i luksus for penge, som andre har tjent. Når omkring to tredjedele af milliardærernes formuer er resultatet af arv, monopol og lyssky vennetjenester, rammer højrefløjens plan helt ved siden af.\nI stedet bør vi afskaffe en anden arv, der ligger som en tung byrde for mange: den sociale arv. En arv, der gør, at nogle børn ikke har samme muligheder som andre. Børn, der ikke kan gå til fodbold på grund af for få midler, og børn, der må vokse op med en knugende fornemmelse i maven over fremtiden.\nDerfor undres jeg over trangen til, at direktørens arvefølger skal arve lidt mere gods, mens kontanthjælpsmodtagerens børn skal arve endnu mere fattigdom.\nVi bør derfor sigte mod at lave en millionærarvingsskat ved at hæve arveafgiften til 75 procent for alt over en million.\nFor den brede befolkning vil det ikke kunne mærkes, da de første par hundrede tusinder stadig er skattefri. På den måde kan det også betale sig at arbejde for dem, der arver.\nOg for pengene skal vi afskaffe den sociale arv, stoppe pisken på arbejdsløse, få flere til at arbejde og sikre en retfærdig fordeling af værdierne.\nFor det skal kunne betale sig at arbejde – også for arvinger.\nJacob Klivager Vestergaard, landsformand for SF Ungdom\nGodsejer: »Arveafgiften er en chikaneskat«\n25. maj, 2018 - 08:43\nJeg tror det med at betale sig at arbejde er en fejludtalelse. Det, der egentlig menes er, at det skal kunne betale sig at være rig.\nDet afspejler også bedre virkeligheden og den velbeslåede klasses forhold til os fattigrøve.\nHenrik Ellegaard, Eva Schwanenflügel, Randi Christiansen, Katrine Damm, P.G. Olsen, Ejvind Larsen og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n25. maj, 2018 - 08:59\nVil blot foreslå en gradvis struktur, således at mindre beløb fx <200.000kr. holdes helt skattefri. Mens at der pålægges 1 ekstra procent for hver stigning på 20.000kr op til mindst 90% som sats for de sygeligt formuehavende.\nDe positive dynamiske effekter af en sådan struktur ville være ganske enorme.\nEva Schwanenflügel, Lillian Larsen, Randi Christiansen, Katrine Damm, Lise Lotte Rahbek og Ejvind Larsen anbefalede denne kommentar\n25. maj, 2018 - 10:14\nJeg er begejstret for dit udtryk. Sygeligt formuende/velhavende.. herligt! :)\n25. maj, 2018 - 13:37\nSygeligt formuende - lige hvad det er. Komplet asocialt og uden fornemmelse for den helhed, man befinder sig i. En social blindhed som også ligger til grund for den manglende omsorg for miljøet og på det lange sigt - der bliver stadig kortere - er ødelæggende for alles eksistensgrundlag.\nMen vanens magt er stor, det er ikke så nemt at omlægge sit forbrug især ikke, når de omgivende strukturer ikke understøtter omstillingen. Tornerose var et vakkert barn .... hvornår mon prinsen vækker hende\n25. maj, 2018 - 14:28\nUdmærket forslag! Og noget som ville være til gavn for de fleste Danskere. Problemet er bare at for mange vælgere bliver manipuleret til at tro, at de selv får glæde af den politik som højrefløjen repræsenterer. Højrefløjen har derfor, formentlig, flertal til at gennemføre den planlagte usympatiske lempelse af arveloven!\n25. maj, 2018 - 14:29\nAltså udmærket forslag, dette som debattøren kommer med, med en afgift på 75%!!


Gratis datingsite belgie: ældre og unge seriøse dating på nettet — dk.meetlocaldating.com\nNavn: Yannick/ Alder: 27 år/ Vækst: 155/ Vægt: 72\nHele sommeren bruger jeg gerne mindst 10 minutter på terrassen hver aften med at vande mine krukker og fjerne visne blomster. Jeg deler for eksempel det ene med jer: “Hej sexy.\nNavn: Laila/ Alder: 35 år/ Vækst: 179/ Vægt: 73\nMen jeg stortudede under den meditation, næsten som at tænde for vandet, strømmede tårnene ned af mine kinder, uden at jeg vidste hvorfor. Alligevel ser Lars ikke sugardating som prostitution.\nNavn: Nadja/ Alder: 18 år/ Vækst: 179/ Vægt: 68\nVi tilbyder nyttige resourser p engelsk til at hjlpe nye p vej i at lre og forst den danske kultur. Og lad gerne ham jagte dig lidt - rigmænd kan godt lide, når det hele ikke bliver serveret på et sølvfad!\nNavn: Asbjørn/ Alder: 25 år/ Vækst: 161/ Vægt: 63\nHan bor kun i lejlighed. Log ind Internet dating sider.\nNavn: Bill/ Alder: 33 år/ Vækst: 152/ Vægt: 63\nHet zou te gemakkelijk als het waar was zijn. Det bestemmer du helt selv.\nNavn: Zakarias/ Alder: 34 år/ Vækst: 151/ Vægt: 58\nDet handler om at udleve ukomplicerede, uforpligtende, men stadig indholdsrige forhold til glæde for alle og uden at skade nogen. Sundhed og en flot krop er noget som samfundet sætter meget pris på.\nNavn: Martha/ Alder: 36 år/ Vækst: 156/ Vægt: 74\nStedet er karakteriseret af en ualmindeligt lang bar med masser af siddepladser, der gør det nemt at finde en plads ved hende eller ham den søde, som du lige har fået øje på. Så kan I sidde der og snakke – og du skal starte helt forfra med din forførelse.\nNavn: Jette/ Alder: 32 år/ Vækst: 168/ Vægt: 59\nDe er sorteret efter, hvornår de har besøgt din profil, så den øverste er den, der har besøgt dig fornyligst. Du bekræfter her efter at du ønsker at deaktivere din profil Som alternativ skulle det også være muligt at klikke på Kontoindstillinger og her efter Luk profil, det skulle give samme resultat som overstående.\nNavn: India/ Alder: 26 år/ Vækst: 157/ Vægt: 63\nKilde: Danmarks Statistik Flere og flere danskere bor alene, viser Danmarks Statistiks nyeste opgørelse pr. Med Sarahs ord er han ’psykopat i hovedet’.\nNavn: Tania/ Alder: 23 år/ Vækst: 163/ Vægt: 50\nVi er forpligtet til at hjælpe dig med at finde den perfekte islamiske match, uanset hvor i verden de kan være. Hvis vi nu ignorerer artiklens sammenkædning af 'slem' og 'rygning og druk' (en læser, som kalder sig 'Girl on the Net', skriver i en kommentar til artiklen, 'at der altså skal mere til for at kunne kalde sig 'slem' end at ryge 20 smøger om dagen og drikke som en fisk'), passer det så virkelig, at kvinder foretrækker de slemme (læs: ufølsomme, upåvirkelige macho-fjolser) drenge?\nNavn: Belinda/ Alder: 26 år/ Vækst: 166/ Vægt: 77\nDe fotografiene du laster opp( det eneste tilgjengelige som man kan bli igjenkjent med) kan man også legge på et beskyttet område og gjøre dem tilgjengelige kun for utvalgte medlemmer. Det mener Tifli Lerche Frederiksen, der for to år siden mødte manden i sit liv på dating.\nNavn: Troels/ Alder: 21 år/ Vækst: 154/ Vægt: 66\nJeg har været afsted siden, hvor vi kørte i autocamper op til Canada, og der har vejene pludselig europæisk størrelse. Gratis & betalt medlemskab: Så snart du registrerer dig, får du automatisk en gratis QuickLook-smugkiggerprofil til at afprøve Elitedaters.\nNavn: Oline/ Alder: 35 år/ Vækst: 171/ Vægt: 74\nSpam er ikke bare irriterende. I usually get up very early, check my mails, and my plans for the day.\nNavn: Lennert/ Alder: 29 år/ Vækst: 176/ Vægt: 59\nShe said the treatment she received while she was in the entertainment business led to her decision to leave it. Lektor institut for psykologi ved KU Jesper Herup Dammeyer fortæller at Tinder på mange måder minder om den oplevelse vi har når vi møder mennesker hurtigt i en bar.\nNavn: Ulric/ Alder: 19 år/ Vækst: 163/ Vægt: 67\nDét var en rigtig god aften! Regeringen vil fortsat satse på, at flere kan forsørge sig selv, at væksten øges, og skatten sænkes, skriver fire ministre i denne kronik på V-regeringens et års fødselsdag.\ndating sider match, netdatacontractserializer vs datacontractserializer, dating sider for psykisk syge, gay dating sites, echt gratis daten, anmeldelse af netdating, netdating england, dating sites in germany, online dating service, find kæreste gratis, gratis datingsider på nett, gratis daten zonder te betalen, datingsite voor jongeren, dating sider for 15 årige, elite dating dk, dating sider i sverige, gratis netdating dk, gratis datingsider på nett, volledig gratis datingsites, danske dating apps, dating personals, free online dating, top online dating sites, dating online chat, date sites for free, single dating gratis, dating sider for kristne


Hvert år uddeler Kirsten og Freddy Johansens Fond priser til forskere, der har begået enestående præstationer inden for blandt andet lægevidenskaben. I år går KFJ-prisen til to forskere fra Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet på Københavns Universitet: Den kliniske til Anders Perner, mens den prækliniske pris går til professor Ole Kiehn, gruppeleder på Institut for Neurovidenskab.\n”Det er en stor ære at modtage denne pris, særligt fordi den anerkender den kliniske forskning, som jeg altid har været stærkt optaget af. Klinisk forskning er en hjørnesten i vores sundhedssystem, som vi burde have større fokus på og gøre mere af,” siger Anders Perner,der er professor på Institut for Klinisk Medicin på Københavns Universitet og overlæge på Rigshospitalet.\nForskningslysten blev tidligt vagt, og det indledende fokus var på blodforgiftning og relationen til tyktarmen. Dette fokus skulle senere føre til et af hans mest omtalte og spektakulære resultater. Men efter at han havde skrevet ph.d. om emnet, og at hans to første ph.d.-studerende havde haft samme fokus, måtte han skifte spor.\n”Jeg var og er stadig enormt utålmodig på de kritisk syge patienters vegne. Vi skal hele tiden fokusere på, at forskningen forbedrer behandlingen, så hurtigt som overhovedet muligt. Og da vi ikke kunne skalere vores resultater op med samme effekt og implementere dem ordentligt, måtte vi droppe det spor,” uddyber han.\nTil gengæld holdt Anders Perner snuden i sporet omkring intensiv medicin og tog derfor et ophold i Australien som led i en skandinavisk intensivuddannelse.\n”I Sydney havde de en helt anden kultur på intensivafdelingerne, og de var mere konservative i deres behandlinger. Det gav mig et meget vigtigt perspektiv, fordi vi havde nok været mere proaktive med mange behandlinger i Danmark. Jo mere kritisk syge patienterne var, jo mere behandling, var devisen,” siger han.\nDet var netop denne tanke, som førte Anders Perner til nogle af de største resultater i karrieren – begge for intensivpatienter med blodforgiftning.\nDels viste han, at den liberale anvendelse af blodtransfusioner man brugte i Danmark, ikke gavnede patienterne. Og derfor bruger man nu mindre blod. Derudover anvendtes en behandling med mere avancerede væsker end saltvand, såkaldte syntetiske kolloider.\n”Jeg tror, at vi brugte den behandling på grund af kultur og historik – det var i hvert fald aldrig blevet ordentligt klinisk afprøvet. Og da vi lavede et stort klinisk forsøg på mange intensivafdelinger, kunne vi se, at det slet ikke virkede. Og endnu værre, så skadede det faktisk patienterne. Det er jo en læges værste mareridt,” siger Anders Perner.\n”I foråret talte vi meget om covid-19 vacciner, og en vaccine blev taget ud af vaccinationsindsatsen, fordi det blev anslået, at 1 ud af 100.000 ville dø af bivirkningerne. For de her kritisk syge patienter fandt vi, at 1 ud af 13 døde af behandlingens bivirkninger. Når man ligger på intensivafdelingen, er man meget syg, og derfor kan bivirkninger have en kolossal betydning. Og det var noget af en øjenåbner at blive konfronteret med de realiteter,” forklarer han.\nEfter Anders Perner fik offentliggjort sine resultater i nogle af de fineste videnskabelige tidsskrifter i verden, blev praksissen med de avancerede væsker stoppet. Men desværre skete det ikke uden kamp.\n”Efter vi publicerede de resultater om væskerne, måtte vi lægge øre til meget. Både fra industrien og fra den samme, lille gruppe internationale kolleger, der gang på gang rejste sig op og kritiserede resultaterne voldsomt på kongresser. Rigshospitalet gik også i pressen og forsvarede mig mod, hvad de kaldte gangster-metoder. Vi blev passet op på gangene til konferencer og spurgt, om vi sov godt om natten og den slags. Det var ekstremt ubehageligt. Især fordi vi jo havde forbedret behandlingen og overlevelsen for patienterne,” siger Anders Perner.\nI dag er de samme aspekter ved forskningsarbejdet som driver Anders Perner. Den kliniske forskning og validering af anvendte behandlinger er hans alfa og omega.\n”Det kliniske forsøg er det allerbedste redskab, vi overhovedet har til at forbedre og optimere i sundhedsvæsenet. Og det burde hele systemet prioritere meget højere. Det kan godt være, at det ikke på papiret kaldes innovation, men for mig er det innovativt at optimere systemet ved løbende at forbedre behandlingerne og sikre at de giver værdi for patienterne. Det er også en måde at sikre, at vi bruger skattekronerne mest effektivt,” siger han.\nMathilde Pihl Badse er ny socialoverlæge på Bispebjerg og Frederiksberg Hospital, hvor…\nKlinisk professor i akutmedicin, Mikkel Brabrand, flytter sit professorat på Syddansk…\nAmerican Heart Association giver pris til ph.d.-studerende ved Aarhus Universitet,…\nEfter års forskning og en millionbevilling fra BioInnovation Institute er professor Karin…


Tamarac Marina (Salisbury, NC) - anmeldelser - TripAdvisor\nRestauranter i nærheden af Tamarac Marina\nAktiviteter i nærheden af Tamarac Marina\nTamarac Marina anmeldelser, Salisbury\nNr. 8 af 21 aktiviteter i Salisbury\nGodt sted at stoppe i til frokost på en weekend.\nDe-cheeseburger var meget godt som det var tilfældet med kartoffelbåde. Min mand havde kylling fingre, han nød. Den udendørs terrasse, vender ud mod søen giver en dejlig frokost sted.\nJeg lagde i min båd her nogle gange. Jeg besøger her hver tur til mad og opholdsrum med på Højt Rock Lake. Fantastisk lille butik og jeg elsker deres restaurant. Jeg normalt park båden her og vi får ud og spise. God pris og kvalitet....De vil selv gas op din båd her.Mere\nFantastisk hamburgere og bøffer\nFantastisk hamburgere og bøffer på Tamarac. Servicen er god og meget venlige. Det er et afslappende sted lige ved høje Rock Lake. Du kan komme dertil med båd eller bil og spise inde i eller udenfor\nNem adgang til, hvis du er i en båd; du kan komme ind og få Bait eller en bid mad. Husk restauranten lukker kl. 21.00\nTamarac Marina er et sted, du kan købe Bait for fiskeri, sidde og få en bid mad, og har en båd anløbsbro. Restauranten lukker kl. 21.00 . Det har en udenfor opholdsområde med picnicborde. Hvis du bare vil sidde der og se bådene kommer du...kan. De har som regel har fyrværkeri på søen i juli 4th.Mere\nSe 10 hoteller i nærhedenSe 187 restauranter i nærhedenSe 44 seværdigheder i nærheden\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Tamarac Marina.


I af 14. september 2015 har I rettet henvendelse til Vejdirektoratet med spørgsmål om istandsættelse af privat fællesvej. - PDF\nI af 14. september 2015 har I rettet henvendelse til Vejdirektoratet med spørgsmål om istandsættelse af privat fællesvej.\nDownload "I e-mail af 14. september 2015 har I rettet henvendelse til Vejdirektoratet med spørgsmål om istandsættelse af privat fællesvej."\n1 Dato 29. september 2015 Sagsbehandler Søren Peter Kongsted Mail Telefon Dokument 15/ Side 1/5 Istandsættelse af privat fællesvej I af 14. september 2015 har I rettet henvendelse til Vejdirektoratet med spørgsmål om istandsættelse af privat fællesvej. I har vedlagt et foto over et vejnet i et beboelsesområde og har i den forbindelse stillet en række spørgsmål om forståelsen af bestemmelsen i privatvejslovens 1 44 i forbindelse med vedligeholdelse af det pågældende vejnet, særligt spørgsmålet om, hvordan ejeren af en ejendom dokumenterer, at han ikke har vejret til én bestemt privat fællesvej. Jeres spørgsmål I spørger konkret om: hvorvidt ejeren af nr. 36 skal betale for vedligeholdelse af vejen på ejendommens vestlige side (udover vejene på ejendommens østlige og sydlige side)? om ejeren af nr. 36 har vejret til vejen på ejendommens vestlige side? om uvidenhed tidligere har været medvirkende til, at kun en håndfuld grundejere har bidraget til vedligeholdelsen af vejen på ejendommens vestlige side? hvordan bestemmelsen i privatvejslovens 44 konkret skal forstås? hvordan man dokumenterer, at man ikke har vejret? Hvad vi kan tage stilling til Vi kan tage stilling til konkrete klager over en kommunes afgørelser efter privatvejsloven, jf. denne lovs 87, stk. 2. I den forbindelse kan vi alene tage stilling til retlige spørgsmål, og dermed ikke til kommunens skøn (vurderinger), ligesom vi heller ikke kan tage stilling til privatretlige forhold. 1 Lov nr af 21. december 2010 om private fællesveje, som ændret ved Lov nr. 379 af 2. maj 2011, lov nr. 552 af 2. juni 2014 og lov nr af 27. december Vejdirektoratet Niels Juels Gade København K Telefon vejdirektoratet.dk SE EAN\n2 Vi kan tillige besvare generelle forespørgsler om privatvejsloven, men vi kan ikke tage stilling til konkrete forhold i en generel forespørgsel, og særligt ikke til forhold i en sag, der vil kunne påklages til Vejdirektoratet. Vi kan derfor alene besvare jeres forespørgsel helt generelt. Hertil kommer, at da vi alene kan besvare forespørgsler på vejlovgivningens 2 område, her privatvejsloven, kan vi ikke udtale os om andre regelsæt eller privatretlige emner, herunder spørgsmålet om vejret. Vi kan således ikke tage stilling til, hvem der konkret har vejret til en privat fællesvej, hvilke veje én eller flere grundejere bør have vejret til, eller til spørgsmålet om, hvilke konkrete forhold der tidligere har medført, at kun et mindre antal grundejere har betalt for vedligeholdelsen af en bestemt privat fællesvej. Svar på jeres spørgsmål 1. Reglerne om istandsættelse og vejret Det er grundejerne af de ejendomme, der grænser til en privat fællesvej i by eller bymæssigt område, der skal holde vejen i en god og forsvarlig stand under hensyn til færdslens art og omfang. Vejen skal forsynes med forsvarligt afløb. Dette fremgår af privatvejslovens 44, 1. pkt. Undtaget fra denne pligt er de grundejere, der kan dokumentere, at de ikke har vejret til vejen. Dette fremgår af privatvejslovens 44, 2. pkt. Bestemmelsen bygger på den antagelse, at en grundejer som hovedregel har vejret til de private fællesveje, vedkommendes ejendom grænser til. Det er over for kommunen (vejmyndigheden), at grundejeren skal kunne dokumentere sin påstand om, at vedkommende ikke har vejret til den tilgrænsende vej. 2. Hvad er en vejret? En vejret er den ret, som ejeren af en ejendom har over en privat fællesvej, der tjener som færdselsareal for ejendommen, jf. privatvejslovens 10, nr. 5. Ejeren af en ejendom skal have vejret til en privat fællesvej for at kunne benytte denne vej som adgangsvej til sin ejendom. Ejeren kan således ikke udnytte det forhold, at den private fællesvej er åben for almindelig gående, cyklende og kørende færdsel til fx at køre fra vejen og ind på sin ejendom. Omvendt er der ikke krav om, at ejeren skal have vejret for at benytte vejen i forbindelse med fx klipning af sin hæk langs med vejen. 2 Vejloven og privatvejsloven. 2\n3 Ejeren kan have vejret til mere end én privat fællesvej eller kan have direkte adgang til en offentlig vej. Det er uden betydning for vejrettens eksistens, om vejretten udnyttes eller kan udnyttes, og om der er etableret en indkørsel eller havelåge til ejendommen. En vejret stiftes typisk ved en privat aftale mellem ejerne af de berørte ejendomme. I mange udstykningsområder er det en forudsætning for, at udstykkeren har kunnet udstykke de enkelte ejendomme og sælge dem, at der er sørget for en lovlig vejadgang til ejendommen. Men vejret kan også erhverves ved hævd, eller være tildelt af en myndighed efter bestemmelser i lovgivningen eller ved ekspropriation. Om en sådan vejret til at råde over en anden grundejers ejendom til færdselsmæssige formål eksisterer, er derfor som udgangspunkt et privatretligt anliggende mellem ejeren af den ejendom, vejen ligger på, og ejeren af den ejendom, der ønsker at bruge eller faktisk bruger vejen som adgangsvej til sin ejendom. Hverken kommunen eller Vejdirektoratet kan tage stilling til dette spørgsmål. I tilfælde af uenighed mellem sagens parter må sagen afgøres ved domstolene. 3. Hvordan kan en grundejer dokumentere, at denne ikke har vejret til en tilgrænsende privat fællesvej? Hverken privatvejsloven eller dens forarbejder indeholder nærmere oplysninger om, hvordan en grundejer dokumenterer, at vedkommende ikke har vejret. Dette skyldes, at der er tale om et aftaleretligt forhold, som ofte kan være vanskeligt at dokumentere skriftligt. I det følgende nævnes en række forhold, som kan bidrage til at oplyse, om ejeren af en bestemt ejendom har vejret til en privat fællesvej. Ofte vil spørgsmålet skulle besvares ved en kombination af flere af de foreslåede tilgangsvinkler. Tingbogen Hvor vejrettigheder er tinglyst, ses de oftest tinglyst som en byrde på vejejerens ejendom (den tjenende ejendom). Så derfor kunne det være en god ide at undersøge tingbogen for den ejendom, vejen ligger på. Domsudskrift I en række tilfælde har en uenighed mellem vejejeren og en grundejer om vejret til vejen været indbragt for domstolene. Det kan fx dreje sig om spørgsmål om hævd, vejrettens nærmere omfang og lignende. En dom vil således kunne fremlægges som dokumentation for, om der var vejret på domstidspunktet. Spørg vejejeren Som nævnt er spørgsmålet om vejret som hovedregel et aftaleretligt forhold mellem vejens ejer og den grundejer, der ønsker at benytte vejen eller rent faktisk benytter vejen. Hvis vejens ejer bekræfter, at ejeren af en bestemt ejendom ikke har vejret til vejen, kan dette fremlægges til støtte for, at der ikke er vejret. 3\n4 Er vejretten tildelt på offentligretligt grundlag? Hvis vejretten er tildelt af kommunen efter bestemmelserne i den nuværende eller tidligere privatvejslov, eller vejretten er tildelt på andet offentligretligt grundlag, fx ved en ekspropriation, vil kommunen kunne bede den grundejer, der nu hævder, at vedkommende ikke længere har vejret til vejen, om at redegøre nærmere for de efterfølgende forhold eller aftaler, hvorved grundejeren har afskrevet sig vejretten. Hvilke ejendomme har det godkendte vejudlæg skullet betjene? Siden 1. januar 1973 har alle nye vejudlæg af private fællesveje i byer og bymæssige områder skullet godkendes af kommunalbestyrelsen eller være godkendt på andet offentligretligt grundlag. Det betyder, at kommunen i en række tilfælde vil kunne finde den gamle godkendelsessag frem fra arkiverne og se, om det fremgår af sagen, hvilke ejendomme det påtænkte vejudlæg skulle betjene. På grund af kommunesammenlægninger m.m. er det dog ikke altid sikkert, at disse oplysninger kan findes. Hvad kan Geodatastyrelsen 3 oplyse? I henhold til de matrikulære bestemmelser optages rent private veje normalt ikke på et matrikelkort. Hvis der er optaget et vejudlæg på matrikelkortet, kunne det derfor pege i retning af, at vejen på optagelsestidspunktet var en offentlig vej eller en privat fællesvej. I en række tilfælde ligger Geodatastyrelsen inde med oplysninger om, hvilke ejendomme der skulle have vejret til det vejudlæg, som styrelsen blev bedt om at optage. Det er således muligt i en række tilfælde at få et historisk billede af vejretsspørgsmålet. Specielt ved meget gamle vejudlæg er det tvivlsomt, om Geodatastyrelsen har de ønskede oplysninger. Her kan der blot være tale om, at veje fra gamle kort er blevet videreført på de nye kort uden en egentlig prøvelse. Kan den udstykningsmæssige historie give svar på spørgsmålet? Siden 1. januar 1973 har kommunalbestyrelsen i forbindelse med ansøgninger om tilladelse til udstykning skullet sikre sig, at udstykkeren oplyste en lovlig vejadgang til offentlig vej, evt. via privat fællesvej, for samtlige parceller af den udstykkede ejendom. Der findes tilsvarende regler i udstykningslovens 4 bestemmelser. I en række tilfælde vil oplysningerne fra udstykningssagen kunne kaste lys over vejretsspørgsmålet. 3 Tidligere Kort- og Matrikelstyrelsen. 4 Lovbekendtgørelse nr af 7. oktober 2013 om udstykning og anden registrering i matriklen. 4\n5 I andre tilfælde kan den udstykningsmæssige historie altså hvilken oprindelig ejendom er parcellerne udstykket fra kunne give en indikation på, om en bestemt ejendom kan antages at have vejret til vejene inden for udstykningsområdet. Har ejendommen adgang til den private fællesvej? Som nævnt ovenfor er det principielt uden betydning for vejrettens eksistens, om ejeren af en ejendom har adgang eller lovligt kan etablere en adgang fra vejen til ejendommen. Men helt uden betydning er det ikke, om der findes en adgang, hvis ejeren af ejendommen nu gør gældende, at vedkommende ikke har vejret til vejen. En adgang til en vej uanset om adgangen kun må etableres med en offentligretlig godkendelse må opfattes som udtryk for, at ejeren af ejendommen mener at have vejret til vejen. Ellers ville vedkommende ikke lovligt kunne udnytte adgangen. De faktiske forhold på vejen vil derfor naturligt indgå som et element i kommunens bedømmelse af, om grundejeren har løftet bevisbyrden for, at vedkommende ikke har vejret. Hvordan er ejendommen tidligere indgået i kommunens afgørelser om istandsættelse m.m. af den private fællesvej? I henhold til den tidligere privatvejslov fra før 1. januar 2012 fordelte kommunen udgifterne til påbudte arbejde, der skulle udføres som et samlet arbejde under kommunens kontrol, mellem ejerne af de ejendomme, der grænsede til den pågældende vejstrækning og havde vejret til vejen. Omvendt kunne kommunen uanset om ejeren havde vejret til vejen pålægge ejeren at udføre et bestemt arbejde på vejen ud for vedkommendes ejendom. Tilsvarende gjaldt vintervedligeholdelse og renholdelse. Hvis der foreligger en tidligere udgiftsfordeling for et istandsættelsesarbejde påbudt af kommunen efter privatvejslovens regler, og den omhandlede ejendom ikke indgår i fordelingen, kunne dette umiddelbart tages til indtægt for, at de øvrige grundejere dengang anerkendte, at ejeren af den omhandlede ejendom ikke havde vejret til vejen. 5


Colts: Ved ikke om Luck er klar til sæsonstarten - Gul klud\nForside Indianapolis Colts Colts: Ved ikke om Luck er klar til sæsonstarten\nAndrew Luck har siden foråret kæmpet med en skade i det ene underben. Først blev det kaldt en lægskade, men nu skulle anklen være i fokus. Holdet ved ikke, om han bliver klar til sæsonstart.\nIndianapolis Colts’ dygtige quarterback Andrew Luck har gennem karrieren kæmpet en hel del med skader, og senest missede han hele 2017-sæsonen med en skulderskade.\nOvenpå en god 2018-sæson kan der dog være problemer igen. Siden foråret har Andrew Luck haft problemer med det ene underben, men desværre for Colts og Luck er det ikke blevet bedre med en sommerferie.\nSkaden blev først beskrevet som en lægskade, men de seneste dage har Colts meldt ud, at det nok nærmere er et problem med den øvre del af anklen. Hvad der præcis er galt er ikke kendt i offentligheden, og Colts virker heller ikke sikre på skadens omfang. Holdet kan endda ikke garantere, at Luck bliver klar til sæsonstart.\nIndtil videre har Luck ikke trænet siden træningslejrens tredje træning for over to uger siden, og han forventes ikke at spille i de resterende tre pre season-kampe.\nColts’ backup er Jacoby Brissett var også hos holdet, da Luck var skadet i hele 2017, og her startede Brissett 15 kampe for holdet. Her kastede han for 3.098 yards, 13 touchdowns og 7 interceptions.


Suttens påvirkning på tænderne\nDe fleste børn, der bruger sut, vil i en eller anden grad have et suttebid. Når børn har suttebid, vil fortænderne stritte lidt udad og væk fra hinanden, så tænderne tager form efter sutten.\nHvis du gerne vil undgå at dit barn får suttebid, som sætter sig mere langvarigt, er det en god idé at vænne dit barn af med sutten inden tre års alderen. Ellers vil der være risiko for en permanent fejlstilling af biddet, som påvirker barnets tandsæt resten af livet – det kan for eksempel være i form at et forøget overbid, eller udvikling af et krydsbid eller et åbent bid også i de blivende tænder. Dette kan have en påvirkning på barnets måde at tygge på, men det har kun en lille påvirkning på sproget, da man ofte vil lære at kompensere for det. Det er dog ofte de kosmetiske aspekter ved det, der vejer tungest.\nHvis barnet stopper med at bruge sut inden tre-års alderen, vil munden stadig være så formbar, at suttebidet forsvinder. Tandlæger anbefaler i nogle tilfælde, at barnet ikke skal bruge sut tidligere end tre års alderen, hvis han eller hun vurderer, at der er en større risiko for for eksempel et blivende overbid eller åbent bid.\nHerudover er det en god idé at begrænse sutten så meget som muligt. Vær opmærksom på kun at bruge sutten, når der er brug for ro og afslapning, så barnet ikke går rundt med sutten og leger og snakker.\nNår barnet har sutten i munden, vil der blive dannet et undertryk i munden, hvor ganeknoglen bliver suget op ad og gør ganen smallere og højere. Dette vil også trække kindtænderne indad og skubbe fortænderne fremad. Nogle gange vil der faktisk blive dannet så stor en åbning mellem fortænderne, at man kan se ind i barnets munden, når barnet tygger sammen. Et stort overbid vil samtidig øge risikoen for, at man slår fortænderne, hvis man falder.\nDet vigtigste at huske er altså at begrænse barnets brug af sutten og vænne barnet fra den, inden barnet er omkring tre år. Sutten er dog altid at foretrække fremfor tommelfingeren, da en tommelfinger vil være langt sværere at vænne sit barn af med.\n« Hvad skal undgå for stærke og sunde tænder?\nForebyggende tandpleje »


Beskæftigelsesudvalget: 06-11-2012 kl. 15:00\n06-11-2012 kl. 15:00\nåbent 2 Fokusopfølgning pr. 30. september2012\nåbent 5 Fremrykket visitation\nåbent 6 Afklaring af borgere på ledighedsydelse over 18 mdr.\nåbent 7 Tidlig indsats for sygedagpengemodtagere\nåbent 9 1. udkast til politik for de specialiserede sociale indsatser\nåbent 10 Udmøntning af sammenlægning af Ungdommens Uddannelsesvejledning og UngePorten under Jobcenter Bornholm\nåbent 12 Dialogmøde med virksomhederne\nåbent 14 Sager til orientering\nMartin Jørgensen mødte kl. 15.42 efter pkt. 9.\nPkt.'erne 8,9 og 10 behandledes før øvrige pkt.'er.\n2 Fokusopfølgning pr. 30. september2012\nFokusopfølgning på overførselsområdet pr. 30. september 2012.\nFokusopfølgning på sygefravær pr. 30. september 2012.\nBilag til Beskæftigelsesudvalget 6. november 2012\nFokusopfølgning på overførselsområdet pr. 30. september 2012 (PDF)\nFokusopfølgning på sygefravær pr. 30. september 2012 (PDF)\nUngeopgørelse pr. 6. oktober 2012 (PDF)\nUngeopgørelse pr. 3. november 2012 (PDF)\nKommunalbestyrelsen har givet Beskæftigelsesudvalget bemyndigelse til at igangsætte en ekstra beskæftigelsesindsats med henblik på serviceløft i forhold til borgere der modtager forsørgelsesydelser.\nFormålet er dels at forkorte ledighedsperioden, dels at sikre, at borgeren er aktiv stort set fra første ledighedsdag og ikke efterlades i passivitet, og vigtigst af alt at langtidsledigheden og dermed risikoen for udfald af dagpengeperioden imødegås.\nOmrådechefen for Borgere og Beskæftigelse indstiller, at der til videreførelse af en Hurtig i gang indsats i 2013 bevilges et rammebeløb på kr. 1.312.000 kr. (løn: 1.200.000 kr./ Drift: 112.000)\nEn opgørelse af 10. september 2012 viser, at 357 personer indtil videre har været omfattet af den tidlige og aktive indsats. Af deltagerne er 279 kommet i job/ordinær uddannelse, hvilket svarer til 78 %. Af de 279 er de 263 kommet i job og de 16 i ordinær uddannelse.\nDen gennemsnitlige deltagelse i Hurtig i Gang er 11,1 uge.\n53 har deltaget i virksomhedspraktik, i gennemsnit 5,2 uge, og 25 har deltaget i løntilskud, i gennemsnit 16,4 uger.\nNedenstående tabel viser hvor stor en andel af nye ledighedsforløb, hvori der bliver givet en tidlig indsats i form af aktiveringstilbud. Som det fremgår af tabellen er andelen, der modtager et aktiveringstilbud tidligt stigende – dette gælder generelt for stort set alle tidsintervaller, med eneste undtagelse af 3 måneders intervallet. Bemærkelsesværdigt er det at der i over 60 % af ledighedsforløbene er iværksat en tidlig indsats inden for det første halve års ledighed.\nTidspunkt for første aktiveringstilbud for nye a-dagpengemodtagere.\nForløb med første aktiveringstilbud. Andel\nSamme dag som nyledig\nInden for én uge\nKilde: Kommunale sagsbehandlings- og økonomisystemer, AMFORA, Registeret for arbejdsmarkedsstatistik (RAM), AMANDA\nDet er jobcentrets samlede vurdering, at Hurtig i Gang lever op til de forudsætninger, der tidligere er stillet. I forhold til den virksomhedsrettede del forventes en større fokus på dette område - og gerne i kombination med en faglig opkvalificering.\nDerfor forventes som udgangspunkt et gennemsnitligt fald i ledigheden på 1 uge for deltagerne i Hurtig i Gang samt at der er flere som kommer ud i virksomhedsrettede tilbud.\nJobcentret vil 2013 anvende Hurtig i Gang målrettet i forhold til at forebygge at ledige dagpengemodtagere falder ud af dagpengeretten men understøttes tidligt i ledighedsforløbet i at komme videre i ordinær beskæftigelse, herunder via korterevarende opkvalificering samt målrettet virksomhedsindsats for den enkelte.\nDet er derfor jobcenterets vurdering, at projektet som minimum er selvfinansierende, som følgende opgørelse viser, men at der med meget stor sandsynlighed vil være tale om at projektet kan være med til at reducere udgifterne yderligere.\nI denne forbindelse skal projekt ”Hurtig i Gang” også ses som et aktivt værktøj i forhold til at støtte de borgere, som er i risiko for at miste dagpengeretten, jfr. ovenfor.\nBeregning af budget 2013:\nForkortet ledighedsperiode for 350 ledige 1.379.275 kr.\nØget refusion aktive perioder 574.500 kr.\nI alt 1.952.775 kr.\nIfølge bemyndigelsen fra kommunalbestyrelsen kan Beskæftigelsesudvalget anvende ressourcer ud over de i budget 2013 afsatte til beskæftigelsesindsatsen. Beskæftigelsesudvalget skal dog sikre, at de således igangsatte forsøgsprojekter med anvendelse af yderligere ressourcer til en ekstra beskæftigelsesindsats i sin helhed er selvfinansierende.\n5 Fremrykket visitation\nKommunalbestyrelsen har givet Beskæftigelsesudvalget bemyndigelse til at igangsætte en styrket ekstra beskæftigelsesindsats med henblik på serviceløft i forhold til borgere der\nOmrådechefen for Borgere og Beskæftigelse indstiller, at der til videreførelse af den tidlige indsats bevilges i 2013 bevilges et rammebeløb på kr. 450.000.\nIndsatsområdet er i første omgang begrænset til de ledige selvstændige. Pr. 1. juni 2012 blev denne indsats inkluderet i fastholdelse/forebyggelse, grundet en lang række sammenfald i opgaver, indsats og fokus. Samtidigt vil indsatsen blive udvidet til også at omfatte lønmodtagerne; dvs. en fremrykket visitation/screening af samtlige sager. Indsatsen vil blive opnormeret via intern forflytning af ressourcer, således at den fremover vil blive fordelt på min. 3 personer.\nMedio September 2012, har 561 personer været i berøring med den fremrykkede indsats. Af disse er 326 allerede raskmeldte, og for ca. 36 % vedkommende uden kontakt med jobcentret. Effekten af indsatsen ses således tydeligt i forhold til at det i ca. 64 % af sagerne er grundet indsatsen, at borgeren har raskmeldt sig.\nDet vurderes at varigheden i ca. 15 % af sygedagpengesagerne vil kunne afkortes med mindst 1 måned. Indtil videre er dog ca. 38 % af de personer der har været i kontakt med jobcentret blevet raskmeldt.\nDer søges om at forlænge den tidlige indsats, da indsatsen giver et positivt udbytte for både borgere og virksomheder, samt et besparelsespotentiale for kommunen.\nNotat af 31. oktober 2012 om opfølgning og forlængelse af fremrykket visitation (DOC)\n6 Afklaring af borgere på ledighedsydelse over 18 mdr.\nOmrådechefen for Borgere og Beskæftigelse indstiller, at der til videreførelse af indsatsen over for de langtidsledige fleksjobberettigede i 2013 bevilges et rammebeløb på kr. 787.500.\nGodkendt. Der planlægges opfølgning af den strategiske indsats i et kommende udvalgsmøde i forhold til førtidspensions- og fleksjobreformen.\nI mødet den 5. april 2011 godkendte udvalget, at bevilge kr. 900.000 til ansættelse af 2 sagsbehandlere til en ekstraordinær indsats med afklaring af borgere der har været på ledighedsydelse over 18 måneder, således at 40 sager vil kunne blive afsluttet minimum 2\nmåneder før end hidtil.\nI mødet den 8. maj 2012 bevilgede udvalget en forlængelse af indsatsen, med 450.000 til den fortsatte indsats.\nStatus pr. ultimo oktober 2012 er at 21 har fået fleksjob, 19 har fået tilkendt førtidspension og 2 er i gang med revalidering. Herefter er 73 ledige omfattet af indsatsen.\nDen forlængede indsats kører nu som planlagt, og for at styrke den målrettede indsats mod virksomhederne er fleksjob området, blevet tilknyttet virksomhedsteamet i jobcenteret\nJobcentret har indledt et samarbejde med CF-solution i forhold til denne sparring. Som udgangspunkt er det vurderet at der er tale om 3 dage fordelt over 8 måneder, hvor der kan sparres i forhold til enkelte sager, samt ske løbende drøftelser omkring tilgang, lovforståelse og –tolkning.\nEn af de helt store succeser af samarbejdet med Kommunernes Revision BDO på sygedagpenge-området, har været den direkte nytteeffekt der har været ved at inddrage sagsbehandlerne aktivt i dette samarbejde, således at indsatsen og tilgangen er kommet ’ind under huden’ på alle sagsbehandlerne.\nIndsatsen overfor borgere på ledighedsydelse over 18 mdr. har vist sig at være særdeles positiv, og det er tydeligt at mærke velviljen og motivation hos de borgere der stadig ønsker og har en mulighed på arbejdsmarkedet. Omvendt har der også været en gruppe af disse borgere som ikke har haft motivationen, evnerne eller mulighederne for at indgå på arbejdsmarkedet. Det er disse borgere hvor motivationsarbejdet taget længere tid end først beregnet, og hvor en del af dem uden evner eller muligheder er i gang med at blive afklaret til førtidspension. Vi har valgt at fokusere på både dem som vurderes i match 1 og som vi vurderer klar til arbejdsmarkedet, og dem i match 3 som ikke på nogen måde kan indtræde på arbejdsmarkedet igen.\nMatch 1 har vi brugt tid på at få selvkørende og motiveret til at tage kontakt til virksomheder – en proces som har krævet længere tid end vurderet, men som nu igennem en række holdforløb begynder at vise sin effekt.\nFor Match 3 mangler vi jobåbninger på det bornholmske arbejdsmarked. Sidstnævnte gruppe er ligeledes meget ressourcekrævende i forhold til at få dem afklaret, skrevet og indstillet til førtidspension.\nAf gruppen af match 1 borgere, som pr. 14. april 2012 består af 31 personer har vi den udfordring at vi på nuværende tidspunkt ikke kan få ’hul igennem’ til de lokale virksomheder.\nVi har før benyttet flekspuljen, både den almindelige og den særlige, for at få åbnet dørene og få disse personer ind på arbejdsmarkedet.\nPr. ultimo oktober 2012 har vi afsluttet 43 personer (fleksjob, revalidering eller pension) og disse forventes jf. denne indsats at være afsluttet 2 mdr. før i forhold til normal sagsbehandling. Det giver en besparelse (jf. budgettet) på:\n58 t. kr.\nBesparelse ultimo okt. 2012: (43*2*15.000)\nBesparelse indtil videre:\nDenne foreløbige besparelse vurderer vi kan blive endnu større, hvis projektet udvides til udgangen af 2012 og ved udnyttelse af den særlige flekspulje.\nForlængelse af det igangværende projekt\nDet nuværende projekt udløber ved udgangen af 2012.\nJobcenteret vurderer, at der med baggrund i den generelle udvikling i beskæftigelsen, er behov for også at fortsætte indsatsen overfor de langtidsledige fleksjobberettiget.\nDet er ved indsatsen over personer på ledighedsydelse lykkedes, at begrænse tilgangen af sager over 18. måneder, det er dog ikke lykkedes at reducerer den som ønsket.\nI forbindelse med vedtagelse af en reform af fleksjob og førtidspensionsregler, forventes en øget tilgang. til gruppen af fleksjobberettigede.\nDet forventes at der vil være tilkendelser af retten til fleksjob til personer som før reformen ville være berettiget til førtidspension.\nEn forlængelse af den ekstraordinære indsats, skal især bidrage til afklaring af den oprindelige målgruppe for projektet, herunder afklare det oprindelige tilkendelseskriterium.\nDen fremadrettede indsats, vil fokusere på en håndholdt indsats med intensiv brug af mentor.\nJobcentret vurderer, at der ved forlængelse af ansættelsen af de to nuværende projektansatte medarbejdere som minimum vil medføre at 35 sager i løbet af 2013 afsluttes i indsatsen.\nLedighedsydelse (100 % kommunal udgift): kr. ca. 15.000,00\n15.000 x 2 x 35\n- 1.050.000 kr.\nJobkonsulent (1 årsværk)\nSagsbehandler (½ årsværk)\nMentor (½ årsværk)\nI forbindelse med vedtagelse af reformer på området, skal finansieringen og projektet evt. revurderes.\nNotat af 31. oktober 2012 på afklaring af borgere på ledigehdsydelse over 18 måneder (DOC)\nNotat vedrørende projekt omkring ledighedsydelse og fleksjob. CF Solutions 10. oktober 2012 (DOCX)\n7 Tidlig indsats for sygedagpengemodtagere\nGrundet en sammenlægning af den fremrykkede visitation med fastholdelse/forebyggelse, er indsatsen blevet opnormeret med 2 personer fra sygedagpengegruppen, således at den fremover vil bestå af 5 personer.\nNotat af 25. oktober 2012 om status på tidlig indsat for sygedagpengemodtagere (DOC)\n9 1. udkast til politik for de specialiserede sociale indsatser\nBeskæftigelsesudvalget, den 6. november 2012:\nDrøftet. Udvalget ønsker et 2. udkast forelagt inden endelig stillingtagen.\n10 Udmøntning af sammenlægning af Ungdommens Uddannelsesvejledning og UngePorten under Jobcenter Bornholm\nUUB har to roller. Én i forhold til grundskolen med uddannelsesvejledning i overbygningen; og én i forhold til unge op til 25 år uden et arbejde og en uddannelse. Denne dobbeltrolle og dermed reference til både Børne- og Skoleudvalget og Beskæftigelsesudvalget vil skulle udfyldes uafhængig af UUBs organisatoriske placering.\n· en tidlig og helhedsorienteret vejledning og indsats for den enkelte unge fra grundskole til etablering af beskæftigelsesgrundlag eller anden forsørgelse.\nUngeindsatsen på Bornholm: strategier og prioriteringer (DOCX)\nBeskæftigelsesudvalget den 25. september 2012:\nForslag til kommissorium forelægges i næste møde.\nBeskæftigelsesudvalget har af kommunalbestyrelsen fået til opdrag at udarbejde et kommissorium for Den sociale Investeringsfond. I kommissoriet skal målgruppen for anvendelse af Den sociale Investeringsfond og den organisatoriske forankring klarlægges. Kommissoriet skal godkendes af kommunalbestyrelsen, hvorefter eventuelle projekter i 2013 kan igangsættes efter bevilling som enkeltsager.\nForslag til kommissorium behandles under dagsordenens punkt 9.\n12 Dialogmøde med virksomhederne\nDialogmøderne tilrettelægges emnemæssigt i forhold til en indholdsmæssig opdeling af beskæftigelsesindsatsen og delvis i forhold til 2013-målene:\n6. november kl. 13.30: Uddannelse/Arbejde, og herunder Akutpakke og Ungepakke.\n4. december kl. 13.30: Særlige indsats, Brug for alle, Førtidspensionsreform. Borgercenteret:\nLedighed & Integration.\nDrøftet. Afventer medarbejdernes evalueringer.\n1. Virksomheden giver en kort status på 2012 hvor det er relevant i forhold til mål og økonomi for 2013\n2. Drøftelse af mål for politikområdet set i sammenhæng med det vedtagne budget for 2013\nIndsatsen i 2012\nIndsatsen i 2012 fokuserer på korrekt beregning af børnetilskud, økonomisk friplads, boligsikring, sygedagpenge og kontanthjælp samt borgere uden fast bopæl. Som noget nyt i 2011, blev der mulighed for at give kommunen oplysninger vedrørende mistanke om socialt bedrageri via kommunens hjemmeside.\nPr. 31. oktober 2012 har Borgercenteret modtaget i alt 58 henvendelser, hvoraf størstedelen er anmeldelser. Anmeldelserne er fordelt på uoplyst samliv, tvivlsom folkeregistertilmelding, sort arbejde, ophold i udlandet og dobbeltforsørgelse.\n40 sager er afsluttet.\nUd af de 40 sager, har 6 sager givet anledning til fremtidige besparelser, 15 sager med tilbagebetalingskrav, 3 sager uden offentlige ydelser er videresendt til nærmere undersøgelse hos Skat.\nPr. d.d. ligger der 7 sager hos politiet til nærmere undersøgelse for eventuelt socialt bedrageri.\nFairplay aktionen i 2012 gav anledning til at der i 2 sager blev videregivet oplysning til andre kommuner til nærmere kontrol i forhold til udbetaling af overførselsindkomster. 4 sager gav anledning til nærmere undersøgelse her i kommunen. 1 sag gav anledning til omregning i social pension med efterfølgende tilbagebetalingskrav og omregning. 2 sager gav anledning til opfølgning i forhold til kontanthjælp.\nUdover dette samarbejde, har Borgercenteret foretaget virksomhedsbesøg i 4 virksomheder, hvor der var mistanke om mulig snyd med sygedagpenge – disse virksomhedsbesøg har været foretaget sammen med Skat.\nIndsats i 2013\nI løbet af 2013 vil Udbetaling Danmark overtage udbetalingen af barsels dagpenge – boligstøtte – pensioner – ligesom de allerede pr. 1. oktober 2012 har overtaget udbetaling af børnetilskud og bidrag. Fremtidige anmeldelser angående disse udbetalinger, skal behandles og afgøres hos Udbetaling Danmark, men kommunen skal bistå ved indhentelse af oplysninger i sagen herunder partshøringer.\nIndsatsen fra Borgercenteret forventes derfor at blive med fokus på kontanthjælp/dobbeltforsørgelse, sygedagpenge til selvstændige og ansatte, samt tvivlsom folkeregistertilmelding. Der vil fortsat også være fokus på økonomisk friplads i daginstitutioner og fritidsordninger.\nPr. 31. oktober 2012 udgør den samlede besparelse kr. 1.393.919, fordelt på fremtidig besparelse med kr. 347.508 samt tilbagebetalingskrav med kr. 1.046.410.\n14 Sager til orientering\nSamarbejdet i Euroregion Baltic på beskæftigelsesområdet\nAftale om akutjob, 24. oktober 2012 (PDF)\nFaktaark akutjob, 24. oktober 2012 (PDF)\nFra deltagelse i job CAMP 12 i Aalborg.\nLotte Helms er indbudt til høring i folketingsudvalget for Landdistrikter og øer.\n Andel forløb med første tilbud opgøres ved at dividere antal forløb, hvor første tilbud er påbegyndt, med de ydelsesforløb, som er påbegyndt i den valgte periode og som stadigvæk er i gang ved udgangen af de angivne tidsintervaller. Målingen viser, inden for tidsintervaller, hvor hurtigt efter påbegyndelsen af et nyt ydelsesforløb, første aktive tilbud påbegyndes. Et nyt ydelsesforløb påbegyndes den første dag, hvor borgeren modtager ydelsen: (1) for første gang, (2) igen efter ikke at have modtaget ydelse i mindst én kalendermåned eller (3) efter et kommuneskift.\n Gennemsnitlig reduktion foreslås antaget til 1 uge for ledige. Dagpenge pr. uge er 3.940 kr. (2012-niveau) Kommunens besparelse vil være 50 %, som er finansieringsandelen p.t. Antal ledige sat til 350, som er lidt færre end det antal, der fra har deltaget i indsatsen indtil videre i 2012. Der regnes ikke i budgettet med kontanthjælpsmodtagere, idet antal deltagere på denne ydelse har været ganske få.\n Her beregnes antal uger i aktive tilbud ud fra nuværende niveau tillagt en stigning. Her regnes med 75 personer i aktive tilbud i gennemsnitligt 10 uger.


Kom med på skraldejagt i Valbyparken - Valby Lokaludvalg\nKom med på skraldejagt i Valbyparken\n11. juni 2019 /0 Kommentarer/i Begivenheder, Miljø /af Katrine Clausager Rich\nForeningen Skraldejagt er et fællesskab af skraldepirater, der sammen tager ud i de danske parker og naturområder for at samle skrald. Søndag den 30. juni kl. 11 lægger skraldeskibet til ved Valbyparken – og nye matroser kan begynde her!\nHvad er en skraldejagt?\nSkraldejagt er åbent for alle og kræver blot, at du møder op med dit bedste humør. Arrangørerne sørger for udstyr og lidt forplejning.\nProgrammet består af to timers sjov jagt på skrald med tilhørende leg og meningsfulde samtaler. Undervejs bliver der udvekslet pirathistorier og legender om nogle af de mere sjældne skraldeskatte fra tidligere skraldejagter.\nArrangørerne garanterer, at du bliver hooked, så snart du får lidt pirat-blod i årene!\nAlle skraldejægere er velkomne\nSkraldejagt egner sig til alle aldersgrupper, og kan dyrkes af hele familien!\nMødestedet den 30. juni er ved rundkørslen på Hammelstrupvej, nær indgangen til Naturlegepladsen.\nTager du med, så tilmeld dig gerne på Facebook, så arrangørerne kan få en fornemmelse af hvor mange der kommer:\nSkraldejagt i Valbyparken\nLæs mere om foreningen Skraldejagts formål, baggrund og aktiviteter på deres hjemmeside:\nVi står ikke som arrangører af denne begivenhed, men vi støtter altid gerne op om dem, der vil samle henkastet affald i vores dejlige bydel!\nHvis du selv vil organisere en affaldsindsamling i Valby, så udlåner vi gerne snappere, veste, handsker og poser!\nSkriv til vores miljømedarbejder Asger Gad på gn7s@kk.dk for at lave en aftale:\nhttps://www.valbylokaludvalg.kk.dk/wp-content/uploads/2019/06/Skraldejagt-Valbyparken-30.-juni-nyhed.jpg 350 1030 Katrine Clausager Rich https://www.valbylokaludvalg.kk.dk/wp-content/uploads/2016/05/Grøn-Valbylokaludvalg-logo-1030x295.png Katrine Clausager Rich2019-06-11 17:08:252019-11-17 13:47:01Kom med på skraldejagt i Valbyparken\nSøg penge til dine fællesskabende byggeprojekter Vores fem højeste ønsker til Budget ’20


Kolonistbyerne Grønhøj og Havredal - Viborg Museum\nKolonistbyerne Grønhøj og Havredal\nKong Frederik d. 5. indkaldte i 1758 et stort antal sydtyske vinbønder, som han ønskede skulle kolonisere de tyndt befolkede hedeegne i Jylland. 88 familier slog sig ned på Alheden, hvor staten med militærisk præcision opførte gårde til dem i landsbyerne Grønhøj og Havredal.\nMarker til gårdene blev delt i ensartede lodder ude på heden. Frederiks kirke blev bygget midt mellem de to byer. Forsøget med kolonisterne blev en kæmpefiasko, der kostede staten uhyre pengesummer. Ved kroen i Grønhøj findes et lille museum, som fortæller om den tyske indvandring.\nDe tyske familier kom til Midtjylland med forventning om at finde et rigt land, hvor alt var parat til dem. I stedet mødte de en barsk, ugæstfri egn med fjendtligt indstillede beboere, der følte deres rettigheder til hederne trådt for nær. Integrationen blev lang og smertefuld.\nTyskerne holdt sig for sig selv, de havde egen kirke og skoler og talte tysk indbyrdes. Indtil 1845 underviste de kun deres børn på tysk i skolerne, og præsten prædikede på tysk i Frederiks kirke indtil 1870. Landbrugsproduktionen på den karrige hedejord voldte også indvandrerne store problemer, dog havde de held med at dyrke kartofler, som de solgte på torvet i Viborg. Derfor hed de aldrig andet end kartoffeltyskere.