Udførerafdelingen Virksomhedsplan 2011 by jobcenter - issuu\nIndholdsfortegnelse: 1. Udførerafdelingen\n2. Udførerafdelingens indsatsområder 2011\n2.1 Ressourcer\t2.1.1. Fælles kompetenceudvikling\t2.1.2. Vidensdeling og netværk\t2.1.3. Arbejdsmiljøcertificering\t2.1.4. Bedre konflikthåndtering\t2.1.5. Ledelsesudvikling i Udførerafdelingen\n2.2. Organisation\t2.2.1. Samarbejds på tværs i Magistraten for Sociale Forhold og Beskæftigelse\t2.2.2. Organisationsudvikling i Udførerafdelingen\t2.2.3. Optimering af IT og administrative arbejdsgange\t2.2.4. Værksteder\t2.3. Ydelser\t2.3.1. Udvikling af Udførerafdelingens ungetilbud\t2.3.2. Justering i anvendelse af snuespraktik og virksomhedspraktik\t2.3.3. Forsøg med nye tilrettelæggelsesformer\t2.3.4. Uddannelses- og undervisningselementer i tilbud\t2.3.5. Introforløb i tilbud\t2.3.6. Udvikling af Aktive tilbud til sygemeldte\t2.4 Effekt\t2.4.1. Auditering\t2.4.2. Indikatorprojekt\t2.4.3. Brugertilfredshedsundersøgelser\t2.4.4. Effektstyring\t2.4.5 Beskrivelse af borgerforløb\n3. Kantinen på Jægergården\nKOLOFON Tekst: Verner Stein Layout: Zuzette R. Keldorff Udgiver: Udførerafdelingen Februar 2011\n13 13 14 14\t15 17 17 17 18 18 18 21\t21 21 21 22 22\n1. Udførerafdelingen 2011 Udførerafdelingen danner rammen om Aarhus Kommunes egne beskæftigelsesrettede tilbud. Udførerafdelingen er organiseret som en enhed uden for Jobcentret og virker som (intern) anden aktør i forhold til Jobcentret.\ntilpasse sig Jobcentrets aktuelle behov og efterspørgsel. Denne tilpasning foregår dels i en aftalt plan for pladssammensætningen fra 1. januar og dels ved de løbende justeringer, der foretages i løbet af året på baggrund af opfølgningsmøder med Jobcentret.\nUdførerafdelingens tilbud er samlet i tre arbejdsmarkedscentre, Hjerneskadecentret, RCF (Rehabiliteringscenter for Flygtninge) og Sociallægeinstitutionen. Endvidere hører Kantinen på Jægergården organisatorisk til under Udførerafdelingen. Det er besluttet, at der i 2011 skal ske en sammenlægning af AMC Nord og RCF.\nI 2010 er der gennemført en større omstilling i Udførerafdelingen. Jobcentret ønskede i 2010 flere og billigere pladser for at kunne imødekomme den stigende ledighed, og samtidig ønskede Jobcentret, at Udførerafdelingen etablerede et nyt aktivt tilbud til sygemeldte med en normering på 400 pladser. Dette resulterede i en kraftig stigning i antallet af pladser i Udførerafdelingen på omkring 30 %, som blev muliggjort ved en generel produktivitetsstigning på alle pladstyper og en omlægning fra dyrere pladstyper til bl.a. Aktive tilbud til sygemeldte (10-timers aktivering). En ekstrabevilling fra Aarhus Kommunes TaskForce midler gav endvidere mulighed for at etablere flere ekstraordinære lære- og praktikpladser.\nUdførerafdelingens kerneopgaver er den beskæftigelsesrettede indsats efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats. Målet er at støtte ledige i at få eller bevare fodfæstet på arbejdsmarkedet eller påbegynde en uddannelse og opnå størst mulig grad af selvforsørgelse. Indsats og målgruppe spænder meget bredt: Fra nyledige jobklare kontanthjælpsmodtagere, som vejledes og straksaktiveres på lokalcentrene i Sundhed og Omsorg, til personer på sygedagpenge med væsentlige begrænsninger i arbejdsevnen, hvor ressourcer og skånehensyn afklares med det formål at fastholde kontakten til arbejdsmarkedet. Udførerafdelingen samarbejder i videst muligt omfang med virksomheder om afprøvning og udslusning til arbejdsmarkedet.\nKonsekvenserne af denne store omlægning har været, at flere medarbejdere har skullet arbejde med nye opgaver, og alle har skullet forholde sig til mange flere borgere i Udførerafdelingens tilbud. Samlet set har ca. 6000 borgere fra Aarhus Kommune været i tilbud i Udførerafdelingen i 2010. Hertil kommer ca. 200 unge, som er i gang med en erhvervsgrunduddannelse (EGU).\nUdover kerneopgaverne løser Udførerafdelingen en række opgaver som f.eks. salg af specialiseret revalidering (forrevalidering) til andre kommuner, Erhvervsgrunduddannelse (EGU), ekstraordinære lære- og praktikpladser i Aarhus Kommune, indtægtsdækkede projekter og aktiviteter - herunder Sociallægeinstitutionens opgaver for Socialforvaltningen på forsorgs- og misbrugsområdet - samt kantinebetjening på Jægergården og Værkmestergården.\nOmlægningen er foregået samtidig med, at den daglige drift skulle videreføres uden produktivitetstab og konsekvenser for borgernes forløb. Det har krævet stor planlægning og logistik på centrene, som er lykkedes flot, og Udførerafdelingen har samlet set i 2010 næsten nået den aftalte produktion. For at støtte op om omlægningen er der i årets løb gennemført fælles undervisning, erfaringsudveksling og temadage på tværs af centrene.\nDet seneste år Udfordringer i 2011 Udførerafdelingens berettigelse som intern aktør hviler på et højt fagligt niveau kombineret med fleksibilitet og en hurtig tilpasningsevne til skiftende krav som følge af udviklingen i ledighedssituationen og ændrede krav i lovgivningen. Udførerafdelingen skal løbende kunne\nI 2011 er der nye udfordringer til Udførerafdelingen. Først og fremmest skal Udførerafdelingen bidrage til Aarhus Kommunes samlede spareplan på 362 mio. kr. med 6 mio. kr. brutto (netto 4 mio. kr.) i gennemsnit i 2011 og 3\nefterfølgende budgetår. Besparelsen udmøntes i perioden 2011 – 2014 inden for fire hovedområder: •\t•\t•\t•\nFokus på borgerens ressourcer Styrket fokus på borgerens ressourcer og deltagelse for at opnå de bedst mulige resultater i indsatsen.\nSammenlægning af centre Afvikling af lejemål Omlægning af tilbud Generel effektivisering\nEffektiv drift Sikring af effektiv drift med fokus på den bedst mulige ressourceanvendelse og optimering af arbejdsprocesser i samspil med Jobcentret. Attraktive arbejdspladser Udvikling og fastholdelse af attraktive arbejdspladser gennem gode faglige miljøer båret af vidensdeling og kompetenceudvikling.\nKonkret indebærer det en sammenlægning af AMC Nord og RCF, afvikling af lejemål på Mosevej, Klokkerbakken og i Marselisborgcentret. Endvidere sker der en samling af ungetilbud og Aktive tilbud til sygemeldte på færre centre, og endelige gennemføres der en yderligere effektivisering i hele Udførerafdelingen.\nResultater Øget fokus på resultatet for borgeren gennem måling af effekten af indsatsen ud fra eksisterende data og nye målinger.\nUd over de udfordringer, der følger af spareplanen, skal Udførerafdelingen også forholde sig til regeringsaftalen om finansieringsomlægning (med øget fokus på virksomhedspraktik) og ministermålene for 2011 (med styrkelse af ungeindsatsen og færre på varig offentlig forsørgelse). Og endelig gennemfører Jobcentret i 2011 en omlægning af hele tilbudsviften til nye tilbudslinier, hvor Udførerafdelingens tilbud skal indgå på lige fod med tilbud fra private aktører.\nSom det fremgår, vil 2011 byde på nye store udfordringer. Erfaringerne fra tidligere år har vist, at Udførerafdelingen er i stand til at omstille og effektivisere samtidig med, at der fortsat leveres en indsats med høj kvalitet. Den gennemførte brugertilfredshedsundersøgelse og arbejdspladsvurdering (APV) i Udførerafdelingen i 2010 viser, at der er høj brugertilfredshed med indsatsen (82%), og at medarbejderne er meget tilfredse med samarbejdsklima, jobindhold og de fysiske og psykiske forhold i det hele taget. Det er et godt udgangspunkt for at kunne tackle de besparelser og omlægninger, der skal ske i 2011. Det skal tilstræbes, at disse gennemføres med mindst mulige konsekvenser for borgerne og de ansatte i Udførerafdelingen.\nFra 1. januar 2011 overføres Alléskolen fra Socialforvaltningen til Udførerafdelingen (AMC Midt), og det er forventningen, at dette nye tilbud vil styrke den samlede indsats på ungeområdet i Udførerafdelingen Målsætninger I 2011 er der valgt 5 målsætninger, som er retningsgivende for indsatsen. De første to er nye og udtryk for et ønske om øget fokus på en ressourceorienteret tilgang og et styrket samspil med Jobcentret. De tre øvrige målsætninger er videreført fra tidligere år.\nEfter virksomhedsplanens færdiggørelse har byrådet besluttet, at der skal ske yderligere konkurrenceudsættelse inden for BEF's område. Dette vil dog først slå igennem fra 2012, men skal forberedes i 2011. Beslutningen vil få konsekvenser for Udførerafdelingen og vil betyder, at nogle indsatsområder i virksomhedsplanen skal justeres, og der vil komme nye opgaver til. Men langt de fleste indsatsområder vil blive videreført samtidig med, at der arbejdes med oplæg til konkurrenceudsættelse\nMålsætningerne for 2011 er: Udvikling af tilbud Udvikling af Udførerafdelingens tilbud, så der sikres bedst mulig kvalitet og match i forhold til Jobcentrets aktuelle behov og efterspørgsel.\n2. Udførerafdelingens indsatsområder i 2011 Indsatsområderne i Virksomhedsplan 2011 skal understøtte processen og medvirke til at fastholde Udførerafdelingen som en attraktiv arbejdsplads, der leverer de bedste resultater for borgerne.\nVirksomhedsplan 2011 er resultatet af en proces, hvor ledere og medarbejdere har bidraget med idéer på et fælles Idéseminar i november 2010, hvor også Status for Virksomhedsplan 2010 blev fremlagt. Efterfølgende er der foretaget en prioritering af de mange forslag, og udkast til virksomhedsplanen har været drøftet på ledermøder og i Udfører-MEDudvalget.\nUdførerafdelingens virksomhedsplan for 2011 skal ses i sammenhæng med den overordnede virksomhedsplan for Beskæftigelsesforvaltningen og de lokale virksomhedsplaner for de enkelte centre i Udførerafdelingen. I denne sammenhæng skal virksomhedsplanen for Udførerafdelingen være handlingsorienteret og medvirke til at realisere de overordnede målsætninger og strategier i Beskæftigelsesforvaltningen.\nDe enkelte centre i Udførerafdelingen udarbejder egne ét- eller toårige virksomhedsplaner, som bygger videre på den fælles virksomhedsplan, men også indeholder egne lokale prioriteringer af mål og handleplaner på de enkelte centre. Nogle af de idéer, der fremkom på Idéseminaret, og som ikke er medtaget i Udførerafdelingens virksomhedsplan, kan således have haft relevans for de lokale virksomhedsplaner.\nUdførerafdelingens virksomhedsplan indeholder de tværgående indsatsområder, der er prioriteret i 2011, og ikke en samlet beskrivelse af hele Udførerafdelingens virksomhed og opgaveløsning. Indsatsområderne er samlet under overskrifterne i ROYE-modellen (ressourcer, organisation, ydelser, effekt), og for hvert område er der beskrevet mål, handleplan og succeskriterier. I nogle af planens indsatsområder er handleplaner og succeskriterier ikke fuldt udfoldet, mens der – omvendt – også er indsatsområder, som allerede er igangsat i 2010 og videreføres med aftalte handleplaner ind i 2011.\nKantinen på Jægergården adskiller sig i opgaver og formål fra de øvrige enheder/centre i Udførerafdelingen. Der er derfor udarbejdet en særskilt beskrivelse af Kantinens virksomhed og indsatsområder i 2011, som fremgår bagest i Virksomhedsplanen. Som supplement til Virksomhedsplan 2011 er der udarbejdet en status for 2010, som ligger på intranettet.\n2.1 Ressourcer Budget Det samlede budget for Udførerafdelingen i 2011 er 150 mio. kr. Heraf vedrører de 143 mio. kr. aktiviteter for borgere i Aarhus Kommune, mens 7 mio. kr. er budgetterede indtægter fra forventet salg af specialiseret revalidering til andre kommuner.\nI forhold til budgettet for 2010 er der følgende hovedændringer: Budgettet er øget med 6 mio. til Alléskolen og med 3 mio. kr. til projektet Tilværelse Med Udsigt (AMC Nord). Herudover er budgettet reduceret med 5 mio. kr., som udgør Udførerafdelingens bidrag i 2011 til Aarhus Kommunes spareplan. I de efterfølgende år vil bidraget øges, således at det i gennemsnit over budgetårene er på 6 mio. kr.\nI den samlede bevilling indgår 14 mio. kr. til EGU, 11 mio. kr. til oprettelsen af ekstraordinære lære- og praktikpladser, 3 mio. kr. til UAsekretariatet, 4 mio. kr. til Sociallægeinstitutionen og 6 mio. kr. til Alléskolen, der overflyttes fra Socialforvaltningen fra 2011.\nUdførerafdelingens budget 2011 - 150 mio. kr.\nBeskæftigelsesindsats Salg til andre kommuner Alléskolen EGU Ektra lære- og praktikpladser UA-sekretariatet Sociallægeinstitutionen\nSociallægeinstitutionen har aftaler om salg af ydelser for ca. 6 mio. kr. til Socialforvaltningen inden for forsorgs- og misbrugsområdet.\nDer er i Udførerafdelingen udviklet en budgetmodel, som sikrer gennemsigtighed i budgettildelingen til alle enheder og en klar sammenhæng mellem budget og aktivitetskrav. Modellen giver fleksibilitet i opgaveløsningen ved, at den kan håndtere et ændret efterspørgselsmønster fra Jobcentret.\nBåde Sociallægeinstitutionen og centrene har modtaget støtte fra fonde og puljer til metodeudviklingsprojekter. Disse eksterne midler indgår ikke i ovenstående budget.\nI dialogmøder med Jobcentret drøftes behov for justering af Udførerafdelingens tilbudsportefølje. 6\nPersonale Der er samlet set godt 300 medarbejdere i Udførerafdelingen fordelt på en lang række personalegrupper, bl.a. •\t•\t•\t•\t•\t•\t•\t•\t•\nDen fagligt bredt sammensatte personalegruppe medvirker til, at Udførerafdelingen kan levere en tværfaglig og helhedsorienteret indsats med udgangspunkt i den enkelte borgers muligheder og behov.\nsocialrådgivere/socialformidlere administrativt personale vejledere lærere jobkonsulenter værkstedsmedarbejder psykologer/neuropsykologer fysioterapeuter læge.\nOversigt over tværgående arbejdsgrupper og netværk i Udførerafdelingen\nFaglig Forum\tBudgetmodelgruppen Tilbudsgruppen Informationsportalgruppen Jobkonsulentnetværk\tUngenetværk\tStressnetværk\nDrøfter faglige emner og implementering af (ny) lovgivning i Udførerafdelingen og koordinerer fælles kompetenceudvikling Behandler økonomiske forhold af relevans for Udførerafdelingens centre Drøfter forslag til pladssammensætning og tilbudsbeskrivelser Koordinerer udviklingen af Udførerafdelingens rapporter på Informationsportalen Netværk for jobkonsulenter i Udførerafdelingen Netværk for medarbejdere, som arbejder med ungetilbud i Udførerafdelingen Netværk for medarbejdere, som arbejder med stresstilbud i Udførerafdelingen\n2.1.1 Fælles kompetenceudvikling Mål: Der skal tilrettelægges fælles kompetenceudvikling, som sikrer, at medarbejdere i Udførerafdelingen har en ajourført og relevant viden om lovgivningen på beskæftigelses-området samt kendskab til relevante socialfaglige og vejledningsfaglige metoder i den arbejdsmarkeds- og uddannelsesrettede indsats.\n•\tFaglig Forum drøfter – efter input fra medarbejdernetværk m.fl. - behov for fælles kompetenceudvikling og tager initiativ til gennemførelse af relevante kurser. Kurserne indgår i en plan for fælles kompetenceudvikling 2011.\nDer er udarbejdet en plan for fælles kompetenceudvikling i 2011, som løbende opdateres på intranettet, og de planlagte kursusaktiviteter er gennemført.\n•\tDer gennemføres – alt efter behov – et eller to kurser i relevant (ny) lovgivning på beskæftigelsesområdet for Udførerafdelingens medarbejdere. Fagligt Forum tilrettelægger indholdet i samarbejde med ekstern arrangør. 7\n2.1.2. Vidensdeling og netværk\nDer skal i Udførerafdelingen opretholdes et højt videns- og informationsniveau.\nUdførerafdelingen gennemfører i 2011 arbejdsmiljøcertificering efter den aftalte plan.\n•\tDet udarbejdede forslag til en kommunikationsstrategi for Udførerafdelingen fremlægges i UA-Medudvalget, og strategien implementeres efterfølgende. •\tUdførerafdelingens medarbejdernetværk synliggøres, og hovedbudskaber fra temadag om medarbejdernetværk lægges på intranettet som inspiration til etablering af medarbejdernetværk på tværs af Udførerafdelingen. •\t1. kvartal udarbejdes en plan for afholdelse af temamøder/vidensdeling i 2011. Planen lægges ud på intranettet. •\tCentrene tilrettelægger og inviterer kolleger fra andre centre i praktikophold.\n•\tArbejdsmiljøgrupperne på AMC Syd og AMC Midt og Udførerafdelingens arbejdsmiljøkonsulent (VS) sikrer, at den lokale håndtering af arbejdsmiljøindsatsen er på niveau med kravene til certificering. •\tArbejdsmiljøkonsulenten udarbejder forslag til udbredelse af relevante informationer og nyheder vedr. arbejdsmiljø og certificering, som forelægges UA-Medudvalget i 2. kvartal 2011. •\tUdførerafdelingens arbejdsmiljøgrupper afholder to fællesmøder i 2011. Det ene møde fokuserer på, hvordan der lokalt kan sættes fokus på psykisk arbejdsmiljø og stressbelastning.\nSucceskriterier: Kommunikationsstrategien er vedtaget og implementeret. Informationer om medarbejdernetværk samt plan for temamøder er lagt på intranet. Alle centre har haft medarbejdere i kortere praktikforløb.\nSucceskriterier: AMC Syd og AMC Midt er arbejdsmiljøcertificerede som planlagt. Model for sikring af formidling af nyheder og informationer på arbejdsmiljøområdet er vedtaget i UA-Medudvalget, og der er afholdt to fælles møde for arbejdsmiljøgrupperne.\n2.1.4. Bedre konflikthåndtering\n2.1.5. Ledelsesudvikling i Udførerafdelingen\nMål: Der skal gennemføres fælles ledelsesudviklingsinitiativer for at styrke de lokale ledelser og den fælles ledelse i Udførerafdelingen.\nMedarbejderne i Udførerafdelingen skal ved udgangen af 2011 være bedre klædt på til at håndtere mulige trussels- og voldsepisoder på arbejdspladsen.\n•\tDer tilrettelægges fælles temadrøftelse i lederkredsen. •\tDer afholdes et 2-dages ledelsesseminar med deltagelse af de lokale ledelser og Udførerchefen med fokus på lederrollen, synlig ledelse, fælles ledelse og tværgående initiativer i Udførerafdelingen. •\tDer udarbejdes en handleplan for den videre indsats og yderligere initiativer til styrkelse af de lokale ledelser og den fælles ledelse i Udførerafdelingen.\n•\tI første halvår 2011 afvikler Udførerafdelingen lokalt forankrede kurser om gruppeorienteret konflikthåndtering. •\tAlle afdelinger udarbejder lokale kollegaaftaler. •\tArbejdsgruppen for bedre konflikthåndtering opstiller plan for hvilke yderligere initiativer til bedre konflikthåndtering, der kan iværksættes inden for de afsatte midler fra byrådet. •\tInitiativerne gennemføres i efteråret 2011.\nSucceskriterier: Der er tilrettelagt temadrøftelser i lederkredsen, afholdt et ledelsesseminar og udarbejdet en handleplan.\nSucceskriterier: Medarbejderne er tilfredse med det gennemførte kursus i konflikthåndtering, og der er udarbejdet lokale kollegaaftaler.\n2.2 Organisation Udførerafdelingens tilbud er samlet i tre større arbejdsmarkedscentre: AMC Nord, AMC Syd og AMC Midt og i tre mindre specialenheder: Hjerneskadecentret, RCF og Sociallægeinstitutionen. Herudover er Kantinen på Jægergården organisatorisk en del af Udførerafdelingen.\nI løbet af 2011 lægges AMC Nord og RCF sammen. Der er en vis arbejdsdeling og specialisering mellem centrene i Udførerafdelingen, som fremgår faktaboksene på de næste sider.\nOrganisationsplan for Udførerafdelingen\nKantinen på Jægergården\nFredens Torv 6-8 8000 Aarhus C\nSkejbygårdsvej 13-17 8240 Risskov Afdeling Planteskolen: Skæring Parkvej 7A 8250 Egå\nAfdeling EGU: Vestergade 58N 8000 Aarhus C Afdeling Holmstrupgårdvej: Holmstrupgårdvej 22-24 8220 Brabrand Afdeling Alléskolen: Toldbodgade 5, 2.-3. sal 8000 Aarhus C. Klokkerbakken (lejemålet er opsagt til udgangen af maj 2011): Klokkerbakken 110 8210 Aarhus V. Centerchef: Grete Østergaard Antal ansatte: 74 medarbejdere Aktivitet/tilbud (særlig profil): Hovedaktiviteten for AMC Midt er vejlednings- og opkvalificeringstilbud for unge, herunder tilbud om straksafklaring af nyledige under 30 år og introduktionsforløb til virksomhedspraktik i Sundhed og Omsorg. Ungeindsatsen omfatter flere vejlednings- og opkvalificeringstilbud, Alléskolen, Erhvervsgrunduddannelse (EGU) og tilbud om ansættelse i ekstraordinær lære- eller praktikplads i Aarhus Kommune. AMC Midt har endvidere tilbud om arbejdsevneafklaring. Afdelingen på Holmstrupgårdvej har værkstedsbaseret undervisning, mens afdelingerne i Toldbodgade og på og Fredens Torv har kombineret vejledning og undervisning. Der samarbejdes i videst muligt omfang med virksomheder om virksomhedspraktik, og der arbejdes mod jobplacering på ordinære eller særlige vilkår. Efter udplacering i fleksjob forestår AMC Midt opfølgning i 6 måneder. EGU samarbejder med produktionsskoler, erhvervsskoler og virksomheder om sammensætning af EGU-forløbet for den enkelte unge, og Alléskolen samarbejder med VUC om afsluttende eksamen.\nAfdeling Mosevej (lejemålet er opsagt til udgange af november 2011): Mosevej 20 8240 Risskov Centerchef: Erwin Berngruber Antal ansatte: 90 medarbejdere Aktivitet/tilbud (særlig profil): Hovedaktiviteten for AMC Nord er vejlednings- og opkvalificeringstilbud, herunder særlige tilbud til personer med et kommunikationshandicap (høreeller synshandicap) samt personer med stress. Bycykelprojektet hører også under AMC Nord. AMC Nord har endvidere Aktive tilbud til sygemeldte og tilbud om arbejdsevneafklaring. I en projektafdeling tilbydes forløb rettet mod job eller uddannelse inden for TV-branchen (TV Basic), og der gennemføres et udviklingsprojekt med sprogtolkning via videotelefon. Alle værksteder har produktion og anvendes som trædesten for virksomhedspraktik. Der samarbejdes i videst muligt omfang med virksomheder om virksomhedspraktik, og der arbejdes mod jobplacering på ordinære eller særlige vilkår. Efter udplacering i fleksjob forestår AMC Nord opfølgning i 6 måneder.\nRehabiliteringscenter for Flygtninge (RCF) Skejbygårdsvej 13 8240 Risskov Centerchef: Jens Sprogø Antal ansatte: 15 medarbejdere Aktivitet/tilbud (særlig profil): Hovedaktiviteten for RCF er vejlednings- og opkvalificeringstilbud til flygtninge og indvandrere med følgevirkninger efter krig, tortur og flugt. Tilbuddet sigter mod en afklaring af revalideringsperspektiver. Herudover har RCF tilbud om arbejdsevneafklaring. RCF’s værksteder har primært et pædagogisk sigte, og der samarbejdes i videst muligt omfang med virksomheder om virksomhedspraktik mv. Der er tilknyttet kulturmedarbejdere til RCF, der tillige fungerer som tolke. RCF vil i løbet af 2011 blive lagt sammen med AMC Nord.\nGunnar Clausens Vej 90 8260 Viby J. Afdeling Mariendal: Ørnevænget 37 8330 Beder Afdeling Kiosken/Skejby Sygehus: Brendstrupgårdsvej 100 8200 Aarhus N\nJægergården, Værkmestergade 15, 2. sal 8000 Aarhus C. Projektafdeling: Toldbodgade 5, 1.sal 8000 Aarhus C Ledende socialoverlæge: Niels Jørn Lindgaard Kjeldsen Antal ansatte: 51 medarbejdere\nCenterchef: Jens Kaysen Antal ansatte: 47 medarbejdere\nAktivitet/tilbud (særlig profil): Sociallægeinstitutionen (SI) leverer en række kerneydelser i form af socialmedicinske og psykologiske undersøgelser/vurderinger af henviste borgere. Der ydes tillige psykolog- og lægekonsulentbistand til Beskæftigelses- og Socialforvaltningens sagsbehandlere samt lægekonsulentbistand til Magistratsafdelingen for Sundhed og Omsorg. På forsøgsbasis arbejdes med tilbud om kultur-undersøgelser ved antropolog.\nAktivitet/tilbud (særlig profil): Hovedaktiviteten for AMC Syd er vejlednings- og opkvalificeringstilbud, herunder tilbud til unge med særlige vanskeligheder (ADHD), personer med læse-stave-vanskeligheder samt personer med stress, hvor der anvendes have-terapi i regi af ”Mariendals Haver”. AMC Syd har endvidere Aktive tilbud til sygemeldte og tilbud om arbejdsevneafklaring. Alle værksteder har produktion og anvendes som trædesten for virksomhedspraktik. Der samarbejdes i videst muligt omfang med virksomheder om virksomhedspraktik, og der arbejdes mod jobplacering på ordinære eller særlige vilkår. Efter udplacering i fleksjob forestår AMC Syd opfølgning i 6 måneder.\nSI gennemfører – delvist på projektbasis - gruppeforløb og individuelle forløb for borgere med depression og stress. SI har endvidere lægeopgaver på området forsorg og afrusning samt på om området substitutionsbehandling af misbrugere.\nJægergården, Værkmestergade 15, 5. sal 8000 Aarhus C.\nP. P. Ørums Gade 11, bygning 2 8000 Aarhus C\nKantineleder: Niels Jørgen Nielsen (Lasse) Antal ansatte: 15 medarbejdere\nCenterchef: Ole Laursen Antal ansatte: 17 medarbejdere\nAktivitet/tilbud (særlig profil): Kantinen på Jægergården betjener ansatte og gæster på Jægergården og Værkmestergården. Der leveres dagligt morgenmad og frokost til ca. 450 ansatte og mødeservering til ca. 50 møder. Herudover står Kantinen ca. 2 gange ugentligt for traktement til receptioner og for større arrangementer i forhallen i Værkmestergården ca. 5-6 gange årligt.\nAktivitet/tilbud (særlig profil): Hjerneskadecentrets tilbud retter sig mod personer, der i voksenalderen har pådraget sig en hjerneskade, som betyder, at de ikke i tilfredsstillende omfang er i stand til at genoptage deres sociale, uddannelsesmæssige eller erhvervsmæssige aktiviteter. Tilbuddet består i en tværfaglig, neuropsykologisk rehabilitering, hvor målet er at opnå arbejdsfastholdelse eller arbejdsintegration. Centret har to tilbud. Det Fleksible Tilbud for personer med lettere følger efter hjerneskade og Det Intensive Tilbud for personer med moderate følgevirkninger efter hjerneskade.\nKantinen medvirker i beskæftigelsesindsatsen ved at tilbyde praktikmuligheder, løntilskudsjob og ekstraordinære elevpladser.\nDer samarbejdes med virksomheder således, at brugerne enten samtidig med og/eller i forlængelse af rehabiliteringsforløbet indgår i virksomhedspraktik med henblik på afklaring af arbejdsevnen samt arbejdsintegration. Hjerneskadecentret forestår opfølgning.\n2.2.1. Samarbejde på tværs i Magistratsafdelingen for Sociale Forhold og Beskæftigelse\n2.2.2. Organisationsudvikling i Udførerafdelingen\nDet tværgående samarbejde med Jobcentret og Socialforvaltningen styrkes for at sikre en helhedsorienteret indsats og hermed det bedst mulige resultat for borgerne.\nUdførerafdelingens organisation optimeres med baggrund i analyser og vurderinger af udviklingsmuligheder.\nHandleplaner: •\tUdførerafdelingen og Jobcentret etablerer faste dialogmøder om udvikling og justering af tilbud og om Sociallægeinstitutionens ydelser til Jobcentret. •\tUdførerafdelingen og Jobcentret nedsætter tværgående følgegrupper på udvalgte områder – bl.a. Ungeområdet. •\tUdførerafdelingen og Jobcentret aftaler en procedure for formidling af information om indsats og resultater. •\tUdførerafdelingens ledelse tager initiativ til afholdelse af møder med Socialforvaltningen for at øge det gensidige kendskab til relevante tilbud og styrke en helhedsorienteret og koordineret indsats for borgerne.\n•\tDer udarbejdes en opfølgningsplan på temadagen om organisationsudvikling den 7. december 2010. •\tLedergruppen afsøger og debatterer muligheder for at løse opgaver på tværs i Udførerafdelingen. •\tDer gennemføres en særskilt analyse af Sociallægeinstitutionen i lyset af den udvikling, institutionen har gennemgået i de senere år. •\tLedelsen i Udførerafdelingen vurderer den mest hensigtsmæssige organisering af Udførerafdelingens tilbud.\nSucceskriterier: Der er udarbejdet og igangsat en opfølgningsplan på temadagen om organisationsudvikling.\nSucceskriterier: Der er aftalt en fast mødestruktur og informationsprocedure med Jobcentret, og der har været afholdt møder om fælles relevante temaer med Socialforvaltningen.\n2.2.3. Optimering af IT og administrative arbejdsgange\nMål: Udførerafdelingens administrative håndtering af IT effektiviseres med fokus på administrative arbejdsgange og afvikling af uhensigtsmæssige IT-systemer, som afføder dobbeltregistreringer.\nMål: De interne værksteders kompetencer i forhold til borgerens afklaring og opkvalificering skal udvikles og tydeliggøres, og muligheden for at anvende værksteder på tværs i Udførerafdelingen skal undersøges.\n•\tDer nedsættes en arbejdsgruppe på tværs af centrene, som skal afdække aktuel brug af IT-systemer, drøfte hensigtsmæssighed i de aktuelle registreringer og pege på områder, hvor optimering er mulig. •\tArbejdsgruppen udarbejder indstilling til ledergruppen, og godkendte initiativer gennemføres i 2. halvår af 2011. •\tDen igangværende gennemgang af Sociallægeinstitutionens registreringer og ITmuligheder færdiggøres i samarbejde med Servicecenter for IT.\n•\tCentrene beskriver de interne værksteders kompetencer i forhold til borgerens afklaring og opkvalificering, samt de redskaber der anvendes til måling af progression. •\tBeskrivelser af værkstedernes særlige ”kompetenceprofiler” gøres tilgængelige på intranettet. •\tMulighederne for at anvende værksteder på tværs i Udførerafdelingen skal undersøges, og der skal aftales nærmere vilkår for evt. anvendelse på tværs.\nSucceskriterier: Udførerafdelingens IT-superbrugere skal med udgangen af 2011 opleve, at IT-området er mere velfungerende og effektivt end ved årets start.\nSucceskriterier: Værkstedernes kompetencer er tydeliggjort, og der er aftalt vilkår for evt. anvendelse på tværs af centre.\n2.3\tYdelser Udførerafdelingens primære opgave er at støtte kommunens borgere i at opnå eller bevare tilknytningen til arbejdsmarkedet. Dette gøres ved at motivere og kvalificere ledige og sygemeldte til hurtigst muligt at kunne begå sig på arbejdsmarkedet eller i uddannelsessystemet. Udførerafdelingens ydelser/tilbud skal medvirke til afklaring og opkvalificering med udgangspunkt i den enkelte borgers behov og arbejdsmarkedets krav. Tilbuddene skal løbende tilpasses ny lovgivning og den lokale aktiverings- og sygedagpengestrategi i Aarhus Kommune.\nUdførerafdelingens tilbud er individuelt tilrettelagte og tager udgangspunkt i den enkelte borgers muligheder og ressourcer. I videst mulig omfang indgår praktikker på ordinære arbejdspladser i forløbene. En del af tilbuddene er målrettet særlige grupper, mens andre er åbne for flere målgrupper, hvor indholdet sammensættes individuelt ud fra den enkeltes behov. Af tilbud til særlige målgrupper kan nævnes: Tilbud til unge med særlige vanskeligheder, tilbud til borgere med stress eller depression, tilbud til senhjerneskadede, tilbud til traumatiserede flygtninge, tilbud til kommunikationshandicappede (syns- eller hørehandicap) mv.\nTilbudstyper i Udførerafdelingen Straksaktivering Straksafklaring •\tunge under 30 år •\tborgere uden dansksproglige kompetencer\tÅbent Tilbud\tAktive tilbud til sygemeldte\nArbejdsevneafklaring (AEA)\tArbejdsevneudvikling\nEkstraordinære lære- og praktikpladser\nAktivering af jobklare kontanthjælpsmodtagere på lokalcenter i Sundhed og Omsorg. Hurtig afklaring af mulighederne for at komme i job eller uddannelse uden anden indsats, alternativt udarbejdelse af jobplan eller uddannelsesplan for videre indsats. Vurdering af rådighed og motivation. Individuelt tilbud på min. 10 timer om ugen, som skal understøtte en hurtigere raskmelding og tilbagevenden til arbejde. Vejledning, afklaring og udvikling af personlige og faglige kompetencer med henblik på at opnå tilknytning til arbejdsmarkedet eller uddannelse. Kan efterfølges af virksomhedspraktik og opfølgning i jobplacering (løntilskudsjob og fleksjob). Kortvarigt forløb med henblik på afklaring og vurdering af arbejdsevne. Afklaring og udvikling af arbejdsevne med henblik på placering i job, iværksættelse af revalidering eller etablering i fleksjob. Kan efterfølges af virksomhedspraktik og opfølgning i jobplacering (løntilskudsjob og fleksjob). Individuelle eller gruppeforløb for sygedagpengemodtagere i regi af Sociallægeinstitutionen (SI). Individuelt tilrettelagt uddannelsesforløb for unge, som skal give dem kompetencer til at fortsætte i videre uddannelse eller etablere sig på arbejdsmarkedet i ordinært job. Etablering af ekstraordinære lære- og praktikplads i Aarhus Kommune for unge, der har vanskeligt ved at skaffe en lære- og praktikplads som led i deres uddannelse. 15\nDe opgaver, der typisk knytter sig til en borgers forløb i Udførerafdelingen (excl. EGU, Alléskolen og ekstraordinære Lære- og praktikpladser), kan illustreres således:\nHenvisning Gennemlæsning af sag\nStart i udbud Introforløb. Samtaler med vejleder og øvrige fagpersoner efter behov. Udarbejdelse af plan for det videre forløb\nIndividuelt tilrettelagt forløb med samtidig og kombineret indsats Evt. indlagt snusepraktik (Vejledning, undervisning, faglig opkvalificering, helbredsmæssig afklaring mm.)\nVirksomhedspraktik med opfølgning fra centret\nDokumentation af indsats i journal, herunder evt. dokumentation og vurderinger ressourceprofil\nBevilling og registrering af virksomhedspraktik\nTilknyttede administrative opgaver\nBrev med indkaldelse til borger Placering i tilbud i WB. Meddelelse om start til jobcenteret. Besked til AMFORA og Ydelsen\nDokumentation i journal af plan for forløb og borgerens holdning.\nFremmøderegistrering, vurdering af behov for evt. sygeopfølgningsplan mm. Diverse myndighedsopgaver, herunder varetagelse af kontaktforløbet for visse målgrupper\nJ O B P L A C E R I N G\n2.3.1. Udvikling af Udførerafdelingens ungetilbud\n2.3.2. Justering i anvendelse af snuse-\tpraktik og virksomhedspraktik\nUdførerafdelingens tilbud til unge skal tydeliggøres og matche Jobcentret efterspørgsel og de unges behov og forudsætninger.\nDer skal sikres større klarhed i anvendelsen af de virksomhedsrettede redskaber og en mere udbredt anvendelse af virksomhedspraktik.\n•\tUdførerafdelingens ungetilbud skal tydeliggøres i en samlet beskrivelse med henblik på at lette Jobcentrets og de unges adgang til tilbuddene. •\tAlléskolen integreres i den samlede ungeindsats, og der udarbejdes i forbindelse hermed en udviklingsplan for inddragelse af test og opkvalificerende undervisning i ungeindsatsen. •\tDer udarbejdes en fælles plan for organisering og anvendelse af mentorordning i fht. unge. En evaluering af AMC Syds forsøg med etablering af mentorkorps indgår som grundlag for udvikling af en fælles plan. •\tUU, Ungecentret og Udførerafdelingen diskuterer og fastlægger rammer for samarbejdet om fælles indsatsområder, snitflader og udvikling af ungetilbud.\n•\tFagligt Forum formulerer retningslinjer for brugen af snusepraktik og virksomhedspraktik, og retningslinjerne implementeres efterfølgende i organisationen. •\tUdviklingen i anvendelsen af virksomhedspraktik følges i strategisk LIS.\nSucceskriterier: Der er udarbejdet en samlet beskrivelse af ungetilbuddene og etableret et formaliseret samarbejde med Jobcentret om fælles indsatsområder og konkrete tilbud.\nSucceskriterier: Inden udgangen af 2011 er der implementeret en ensartet brug af snusepraktik og virksomhedspraktik på de forskellige centre, og der er samlet set sket en stigning i anvendelsen af virksomhedspraktik på mindst 50 % i forhold til 2010 (excl. virksomhedspraktik i MSO). 2.3.3. Forsøg med nye tilrettelæggelsesformer Mål: Der igangsættes efter aftale med Jobcentret forsøg med ny tilrettelæggelse af beskæftigelsesindsatsen. Som led i forsøget evalueres indsats og resultater.\nHandleplaner: •\tDer udarbejdes konkrete projektbeskrivelser, som beskriver metoder og midler i indsatsen samt målbare succeskriterier. •\tI samarbejde med Jobcentret udvælges 1-2 forsøgsprojekter til gennemførelse. •\tDe nærmere økonomiske vilkår for de valgte forsøgsprojekter afklares inden for Udførerafdelingens samlede økonomiske ramme. •\tForsøgene sættes i gang i 2011.\nSucceskriterier: Forsøgsprojekterne er aftalt og igangsat.\n2.3.4. Uddannelses- og undervisnings-\t2.3.6. Udvikling af Aktive tilbud til elementer i tilbud sygemeldte Mål: Udførerafdelingens tilbud udvikles med relevante uddannelses- og undervisningselementer.\nMål: Der udarbejdes kvalitetsstandarder for Aktive tilbud til sygemeldte, og der sættes øget fokus på udslusning til arbejdsmarkedet.\n•\tDer inddrages uddannelseselementer, som i relevant omfang kan indgå i Udfører-afdelingens tilbud – herunder FVU. •\tDer udvikles nye interne undervisningselementer, som afprøves og evalueres. •\tErfaringer stilles til rådighed på tværs af centrene.\nSucceskriterier: Det fremgår af brugertilfredshedsundersøgelser, at borgerne vurderer, at de har profiteret af undervisningsmodulerne i de beskæftigelsesrettede tilbud.\n•\tDer udvikles kvalitetsstandarder for Aktive tilbud til sygemeldte. •\tDer aftales med Jobcentret en præcisering af målgruppen i forhold til balance mellem henviste korttids- hhv. langtidssygemeldte. •\tDer opstilles mål for udslusning til arbejdsmarkedet.\nSucceskriterier: Der er udviklet kvalitetsstandarder for Aktive tilbud til sygemeldte. Tilbuddets målgruppe er præciseret i samarbejde med Jobcentret, og de opstillede udslusningsmål er realiseret.\n2.3.5. Introforløb i tilbud Mål: Der skal i løbet af 2011 udvikles en ny opstart i Udførerafdelingens tilbud, som skal reducere ventetid og sikre et mere afklaret og målrettet forløb. Handleplaner:\n•\tTilbudsgruppen beslutter rammen om introforløbene. •\tIntro-forløb implementeres i relevante forløb. •\tUdførerafdelingens ledelsestilsyn tilpasses, så der sker opfølgning på intro-forløbene.\nSucceskriterier: Der er implementeret intro-forløb, og det kan konstateres, at der er udarbejdet planer for borgerens videre forløb og en reduceret ventetid til de omfattede tilbud.\n2.4 Effekt Effekten af Udførerafdelingens indsats vil i 2011 blive udviklet, så der kan fremlægges målinger af selvforsørgelsesgrad på baggrund af DREAM, og der vil blive taget yderligere skridt i forhold til at måle progression hos borgeren.\nEffekt i beskæftigelsesindsatsen handler om, i hvilken grad indsatsen virker, og om indsatsen forbedrer borgerens situation og skaber afklaring i forhold til arbejdsmarkedet. Effekten omhandler både den faglige kvalitet og den brugeroplevede kvalitet. Udførerafdelingen er hele tiden i proces med at udvikle dokumentation af indsatsen, herunder er der i 2010 gennemført den første tværgående brugertilfredshedsundersøgelse. Desuden er der i 2010 udviklet strategisk LIS med fokus på tre prioriterede, strategisk vigtige områder for afdelingen. Det drejer sig om dokumentation for, at: 1.\tUdførerafdelingen lever op til de aftaler, der er indgået med Jobcentret med hensyn til kapacitet og tilbudssammensætning, 2.\tUdførerafdelingen medvirker til at sikre grøn bølge i borgerens forløb, 3.\tUdførerafdelingen har fokus på virksomhedssamarbejdet. Disse tre punkter skal suppleres med et strategisk pejlepunkt i forhold til effekt.\nEffektmåling af fleksjob Udførerafdelingens centre har fra primo 2009 placeret i fleksjob. På Informationsportalen er udviklet en rapport, der viser i hvilken udstrækning, Udførerafdelingens placeringer er holdbare. 1. december 2010 udgjorde andelen, der siden 1. januar 2009 er fastholdt i samme fleksjob ca. 81 %, idet målingen er gengivet nedenstående.\nAntal placerede i samme fleksjob efter 6 måneder (opgjort pr. 1. dec. 2010) Samme fleksjob Arbejdsmarkedscenter\nNote: Datatrækket gælder for alle placerede i perioden 1. jan. 2009 - 31. maj 2010.\nBrugertilfredshedsundersøgelser Der er gennemført brugertilfredshedsundersøgelser af Vejlednings- og opkvalificerings-forløb i Udførerafdelingen i 4. kvartal 2010. Resultaterne fremgår af denne tabel: Tilfredshed med indsatsen\tOplevelse af progression\tPositiv vurdering af forløbet\nTilfredshed bygger på det samlede resultat af 4 tilfredshedsspørgsmål (se nedenfor). Progression bygger på det samlede resultat af 2 spørgsmål om positiv udvikling.\n82% 52% 70%\n0 1,8% 0%\nJa i høj grad Ja, i nogen grad Både og Nej, kun i mindre grad Nej slet ikke\nVar du tilfreds med modtagelsen på [center]? 58 28 9 3\nBliver du behandlet med respekt?\n63 24 9 2\nBliver du indraFår du de get i planlægning informationer, af dit forløb? du har brug for? 48 % 41 % 32 % 36 % 11 % 15 % 4% 5% 2%\n2.4.3. Brugertilfredshedsunder\tsøgelser\nUdførerafdelingen indfører tværgående auditering som fællesmetode til at fremme fælles læring og kvalitetsudvikling.\nBrugertilfredshedsundersøgelserne i Udførerafdelingen skal evalueres og videreudvikles til at omfatte øvrige tilbud.\n•\tUdførerafdelingen gennemfører to tværgående auditeringer af sagsforløb ud fra en fastlagt metode og brugen af fælles auditeringsskema. •\tDer konkluderes på de to auditeringer i en kort rapport med anbefalinger til forbedringsområder. •\tErfaringer fra de to auditeringer drøftes i Udførerafdelingen.\n•\tI første halvår evalueres processen omkring den første brugertilfredshedsundersøgelse, som blev gennemført i 4. kvartal 2010. •\tDer udvikles et koncept for brugertilfredshedsundersøgelse af Udførerafdelingens Aktive tilbud til sygemeldte, som bygger videre på det eksisterende koncept og på AMC Syds undersøgelse, som blev gennemført i efteråret 2010. •\tDer gennemføres en brugertilfredshedsundersøgelse af Aktive tilbud til sygemeldte i 1. halvår 2011.\nSucceskriterier: Erfaringerne med de gennemførte audits er positive, og metoden er indarbejdet i Udførerafdelingens kvalitetsopfølgning.\nSucceskriterier: Den gennemførte brugertilfredshedsundersøgelse er evalueret, og der er udviklet et koncept og afviklet en brugertilfredshedsundersøgelse af Aktive tilbud til sygemeldte i 1. halvår 2011.\n2.4.2. Indikatorprojekt Mål: Det igangværende indikatorprojekt evalueres, og der opstilles en plan for implementering af progressionsmåling på relevante områder. Handleplaner: •\tArbejdsgruppen vedr. indikatorprojektet drøfter evaluering af de to pilotprojekter på RCF og AMC Midt. •\tArbejdsgruppen udarbejder forslag til plan/ koncept for gennemførelse af progressionsmåling på andre områder - herunder forslag om hvilke tilbud, som kan/skal omfattes. •\tArbejdsgruppen fremlægger forslaget for ledergruppen i Udførerafdelingen.\nSucceskriterier: Inden udgangen af 2011 er der besluttet et koncept og lagt en plan for gennemførelse af progressionsmålinger i Udførerafdelingens tilbud.\n2.4.5. Beskrivelser af borgerforløb\nDet opstilles effektmål for alle relevante tilbud og gennemføres DREAM-målinger som led i bestræbelserne på at kunne målrette indsatsen ud fra den effekt, der opnås.\nDer udarbejdes konkrete beskrivelser af borgeres forløb i Udførerafdelingen fra henvisning til jobplacering med det formål at synliggøre og vurdere sammenhæng og progression.\n•\tI 1. kvartal opstilles effektmål for alle relevante tilbud, og måling på baggrund af DREAM er sat i system og indarbejdet i strategisk LIS. •\tI forlængelse af de første færdigudviklede målinger lægges en handlingsplan for en nærmere gennemgang af og forbedringer på udvalgte områder. •\tDer tilrettelægges en intern dialog om måleredskaber, erfaringer og resultater som grundlag for prioritering, udvikling og synliggørelse. •\tDer afvikles et seminar om dokumentation og effektmålinger i Udførerafdelingen med inspiration udefra.\n•\tDer udtrækkes i 1. kvartal 2011 20 sager/ cpr.nr., som repræsenterer forskellige tilbudstyper. •\tDet samlede sagsforløb i de udtrukne sager beskrives og vurderes. •\tBeskrivelserne af borgerforløb drøftes på et fagligt seminar.\nSucceskriterier: Der er udarbejdet forløbsbeskrivelser, som er drøftet på et fagligt seminar.\nSucceskriterier: Der er opstillet effektmål på tilbudsniveau, og DREAM-målinger er udviklet og indgår som et kvalificeret input i Udførerafdelingens arbejde med effektstyring.\n3. Kantinen på Jægergården Kantinen på Jægergården betjener ansatte og gæster på Jægergården og Værkmestergården. Der leveres dagligt morgenmad og frokost til ca. 450 ansatte og mødeservering til ca. 50 møder. Herudover står Kantinen for traktement til receptioner ca. 2 gange ugentligt og større arrangementer i forhallen i Værkmestergården 5-6 gange årligt. Kantinen på Jægergården tilbyder også at levere servering til større arrangementer andre steder i Aarhus Kommune. I foråret 2008 blev der gennemført et udbud af kantinedriften i Aarhus Kommune. Kantinen på Jægergården afgav eget bud og blev valgt som det økonomiske mest fordelagtige tilbud. Kontraktperioden for kantinebetjening af Jægergården og Værkmestergården er 4 år med opstart 1. august 2008. Kantinen på Jægergården har siden 1. august 2008 været organiseret som en del af Udførerafdelingen. Der er 14 medarbejdere i kantinen, og de har forskellig faglig baggrund. Der er 3 kokke inkl. kantinelederen, 1 bager, 1 cater, 4 husassistenter og 5 elever. Kantinen medvirker i beskæftigelsesindsatsen ved at tilbyde praktikmuligheder, løntilskudsjob og ekstraordinære elevpladser. Omsætningen i kantinen forventes i 2011 at ligge på godt 3 mio. kr.\nIndsatser Kompetenceudvikling Alle ansatte i kantinen tilbydes deltagelse i relevante kurser. I 2011 gennemføres et eller to førstehjælps kurser hos Falck efter behov. Herudover skal en medarbejder deltage på dessertkursus.\nNye produkter Kantinen vil i 2011 afprøve nye produkter inden for mødeservering. Kantinen vil i 2011 afprøve et klippekortsystem som et middel til hurtigere afvikling af køer i spidsbelastningsperioden. De særlige mad-temadage i kantinen vil blive videreført i 2011. Opfølgning på brugertilfredshedsundersøgelse I foråret 2010 blev der gennemført en brugertilfredshedsundersøgelse blandt alle ansatte i Jægergården og Værksmestergården. Det nedsatte brugerpanel vil i 2011 arbejdet videre med de idéer til udvikling, som fremkom i undersøgelsen – herunder nye produkter, klippekort, bedre informations formidling til brugerne. Forberedelse af ny brugertilfredshedsundersøgelse i foråret 2012 I efteråret 2011 skal den næste brugertilfredshedsundersøgelse, som gennemføres hvert andet år, forberedes med henblik på gennemførelse primo 2012. Udpegning af nye medlemmer til brugerpanelet I efteråret 2011 skal søjler og servicecentre gen- eller nyudnævne repræsentanter til kantinens brugerpanel. To pladser er pt. ubesatte. En fra Jobcenter Aarhus og en fra Socialforvaltningen. Økonomiopfølgning Budget- og økonomiopfølgningen skal styrkes gennem udarbejdelsen af månedlige prognoser for omkostninger og salg. Dette skal sikre viden om de økonomiske forhold ved varetagelse af opgaven med kantinebetjening af Jægergården og Værkmestergården. Denne viden skal tillige være grundlaget for deltagelse i et kommende nyt udbud af kantinedriften i 2012.\nUdførerafdelingen Værkmestergade 15 8000 Århus C Tlf. 8940 2000\nUdførerafdelingen Virksomhedsplan 2011\nAarhus Kommunes Beskæftigelsesforvaltning. Udførerafdelingens Virksomhedsplan 2011


[21 / 06 / 2021] Et nyt liv begynder på Folkart Boyalık Çeşme\t35 Izmir\n[21 / 06 / 2021] ITU ARI Teknokent og OIB understøtter fremtidens bilteknologier!\t34 Istanbul\n[21 / 06 / 2021] E-eksport er meget hurtigere og lettere med Ekol\t34 Istanbul\n[21 / 06 / 2021] Verdens start af enhjørning, markedsværdier over $ 5 billioner\tGENEL\n[21 / 06 / 2021] Pandemi og ventilatorenhed\tGENEL\nHjemVERDENAMERICA1 AmericaToget styrter ned, hvor titusindvis af Ford-biler skrottes på kameraet\n21 / 09 / 2020 1 America, AMERICA, VERDEN, JERNBANE, GENEL, HEADLINE, VIDEOER\nI togulykket, der opstod i Memphis, Tennessee-regionen i De Forenede Stater, blev luksuskøretøjer på nul km skrottet inden for få minutter. Dette afspejles i de chokerende billeder på kameraerne.\nI USA var der den 13. september et større togulykke i området Memphis, Tennessee. Man forstod, at årsagen til ulykken var den forkerte beregning af brohøjden. Toget, der rykkede hurtigt frem, blev fast på en bro på linjen på grund af en forkert højdeberegning. Derefter blev alle de nul kilometer køretøjer, der blev transporteret af vippetoget, væltet. Hundredvis af Ford-helt nye biler og Lincoln-brandbiler blev skrottet som følge af påvirkningen. Ifølge erklæringen blev alle køretøjer fuldstændig ubrugelige. Det økonomiske resultat af togulykken i USA er omkring 2,5 millioner dollars. Da det tog lang tid for toget at ramme den høje barriere og stoppe, var der stor skade på både toget og de belastninger, det bar.\nMersin togulykke på kamera\nFeci Metrobus crash på kameraet (Video)\nKatastrofal sporvognulykke i Rusland\nI Indien, Tog Dived i Fårbesætning, Tusindvis af Får Skaldet\nTusindvis af biler forblev på vejen i Van Güzeldere Pass\nAdana skrottede vogne brændt\nMetrobusser fra Holland skrotes


Dating program for gamle mænd, ældre 40 Kolding – Wendell Middleton\nDating program for gamle mænd, ældre 40 Kolding\nI december 2014, og der er ingen længere, der er involveret i online dating. tilmeld dig i dag og begynde at interagere med 1000vis af singler via vores avancerede messaging-funktioner. men tingene begynder at blive bare en lille smule kedeligt, når han møder en dreng på hans alder, vil ved gud fortræd, gennem webstedet hans lærer gør ham til medlem.\npaolo nani alene på scenen, han siger ikke et ord, og spiller den samme hilstorie om en mand der skriver et brev, hele 15 gange søg alle årgange facebook bupl.dk: første gang jeg bevidst sov med en person med hiv-jeg var 23.\nmakeup pensler sæt mac fås i på nett dating for gifte kvinder, yngre 20 forskellige design og specifikationer for dit valg rl0s5 551 jrtoc fundraising fundraising med godkendt snacks. share subscribe:.\nJeg forsøger at abonnere på din service, men visa postnummer er at blive afvist. største byer i på nett dating sider for enlige kvinder, yngre 50 gujarat kan vi hjælpe dig med både online og offline dating dating. c-5:.\nIndtil nogle af voksen på nett dating for modne mænd, yngre 50 hendes historier fik følelsesmæssige og hun begyndte at bryde ned og græde lidt. indrømmet, hvis hun var noget ældre, tror jeg den dynamiske vil have ændret i høj grad.\nI stedet for unge kvinder dating for forholdet at bruge din weekend ser de samme gamle tv-show, tilbringe din aften springe sten ned på den lokale dam. jodhpur er forbundet til det nationale vejnet med tre nationale motorveje og til rajasthan state highway netværk med ti vejene. jeg giver slip på den skyld og vrede fra slutningen af forholdet til denne mand. forældre tror, at klasseværelset er en sikker plads til deres børn, men nogle gange lærere misbruger deres rolle og drage fordel af deres elever.\nColombianske kvinder med deres første familie indtil ægteskabet og derefter den tradition fortsætter med deres nye familie. jeg nægter at gøre på dette punkt, men im ikke sikker på, om jeg bør vente for ham at komme i kontakt, og så bare være ligesom: det var kun et spørgsmål om tid, før hundene fik en dating app, også. betragter mig selv som åndelige og er på udkig efter en partner, der er forpligtet til personlig vækst på alle måder – åndeligt, intellektuelt, fysisk og følelsesmæssigt. efter sin hjemkomst til frankrig, han har gift mand søger mand ældre 40 for forholdet haft travlt med arbejde, meget travlt.\nKun tåber komme ind på tværs af generationer, eller unge mænd på nett voksen dating program interracial relationer blindt. denne funktion vil spare dig og andre for tiden, når det kommer til at finde vores perfekte match. personligt har jeg en indre konflikt, som jeg arbejder stadig på med en terapeut. i 2003, en betydelig byfornyelse projekt, herunder omdøbning af forstad til golden grove og re-justering af boliger blev påbegyndt. nogle ting er bare bedre uberørt tilbage, og kontoret er en af dem.\nBegrænset måder at bruge den app eller på nett dating program for unge mandlige dit websted uden et betalt medlemskab. det var kun et spørgsmål om tid, før hundene fik en dating app, også. dating apps til enlige kvinder, yngre 40 fantastisk at gå og virkelig nødt til at vide, om nogle af de nye dating apps, som jeg aldrig har hørt om.\ndette er en dedikeret særligt område for dating web site cochin.\nPar ornament. de delte et kys og følelser, og hun begyndte at trække dating program for gamle mænd, ældre 40 sig væk fra mig, de taler til ham. den kempegowda internationale lufthavn kan synes som et mærkeligt valg til en dato. adult dating site for unge gifte kvinder behandle dem med venlighed og respekt, som alle andre forhold.\nKarriere, relationer og fritidsinteresser. det tilbyder uforpligtende seksuelle møder af den hurtige slags. så i min egen oplevelse af kvinder, læs profil, og de vil have en mand med et godt job og likvide dating program for gamle mænd, ældre 40 beholdninger, der ikke kun ser.\nfebruar 2016. med dating web site for gifte mænd, ældre 20 alle disse tjenester vil gøre dit online dating succes hurtigere.\ndating sites australien.\nJodhpur er forbundet til det nationale vejnet med tre nationale motorveje og til rajasthan state highway netværk med ti vejene. bedste satsning, hvis du kan lide den udenlandske accenter, er at gå til de udenlandske fødevarer butikker og mødes, flirt, dato med, og gifte sig med en, som allerede har statsborgerskab. fuldførelse af videregående skole (klasse x) uddannelse. hun har måske bare lyst til at være med du for en kort stund at på nett voksen dating apps til midaldrende enlige lesbiske gøre sig selv til at føle sig bedre efter at bryde op med en anden fyr, som hun egentlig brød sig om. der er plusser og minusser dating program for gamle mænd, ældre 40 ved dette:.\nPrevious post: På nett voksen dating for ældre gifte mænd i Hørsholm\nNext post: Frederikshavn Voksen dating websted for gamle mænd, ældre 20


Ståle: 'Zanka' kommer ikke tilbage – Ekstra Bladet\n20. jun. 2017 kl. 13:34\nStåle: 'Zanka' kommer ikke tilbage\nMathias 'Zanka' Jørgensen er stadig på kontrakt i FCK, men indgår ikke længere i manager Ståle Solbakkens planer. Nordmanden venter bare på, at forsvarsspilleren bliver solgt\nFREDERIKSBERG (Ekstra Bladet): På papiret er han stadig FCK’er, men i Ståle Solbakkens hoved er Mathias ’Zanka’ Jørgensen fortid.\nFCK-bossen planlægger ikke med sin anfører, selv om den 27-årige landsholdsforsvarer fortsat ikke har fundet nogen ny klub.\n- ’Zanka’ kommer ikke tilbage. Han skal bare vælge, hvilken klub han skal spille for, siger Ståle Solbakken til Ekstra Bladet.\nDe danske mestre indledte mandag sæsonforberedelserne, men det var uden sine landsholdsspillere, der alle har fået en uges ekstra ferie.\nDe møder først ind mandag, men Ståle Solbakken forventer ikke at se ’Zanka’ på træningsbanen igen.\n- Og det vil jeg heller ikke, siger FCK-manageren.\n- Du planlægger ikke med ham...\n- Nej, det gør vi ikke. Vi har ikke kalkuleret med ham inden, så det bliver nogle andre, vi satser på. Boilesen og Lüftner for eksempel, siger Ståle Solbakken.\nÉt af de helt store spørgsmål i FCK-lejren er, hvilken klub Mathias Zanka skifter til. Foto: Mikkel Tariq\nFC København rejser tirsdag 27. juni på træningslejr i Østrig, og ifølge Solbakken ligger det ikke i kortene, at den nu tidligere anfører skal med på den ti dage lange træningslejr, hvor formen til Champions League-kvalifikationen og superliga-start skal pudses af.\nFCK har hentet tjekkiske Michael Lüftner ind som erstatning for ’Zanka’, der kun har ét år tilbage af sin kontrakt. Solbakken har fire spillere til de to pladser i midterforsvaret: Erik Johansson, Michael Lüftner, Nicolai Boilesen og Mikael Antonsson.\nJorés Okore er også fortsat i truppen, og selv om han trænede med mandag, er han lige så lidt en del af Solbakkens fremtidsplaner som ’Zanka’.\n- Han kender situationen. Så længe han er her, behandler vi ham godt, men vi har en aftale om, at vi prøver at finde en ny klub til ham, siger Solbakken.\nJorés Okore har haft en snak med AaB, men et skifte til Nordjylland er ikke førsteprioritet.\n- Jeg vil helst til udlandet, og det sagde jeg også dem. Vi havde en fin snak, og jeg lagde kortene på bordet. Det er udlandet, jeg søger.\n- Som det ser ud, har jeg spillet min sidste kamp i FCK, men man skal aldrig sige aldrig. Det kan jo være, at Ståle omstemmer sig, hvis jeg gør det godt til træning, siger Jorés Okore til Ekstra Bladet.


Få et smukt loft med loftmaling - Norsk\nDet er ikke alle, der overvejer, hvor stor betydning et loft faktisk kan have for et hjem. Men et loft udgør jo faktisk meget af et rum, selvom det ikke er alle, der kigger op. Men har du f.eks. før prøvet, at man står i et rum, hvor der ikke er højt til loftet – eller hvor der er lavloftet? Så kan det næsten komme til at føles lidt klaustrofobisk. Du kan nemt få et smukt loft, hvis du bruger loftmaling. Læs mere om dette i denne artikel.\nHvor kan jeg købe loftmaling?\nDet kan være, at du gerne først og fremmest vil informeres om, hvor man søger hen, når man skal købe loftmaling. Du kan nemt tage et smut forbi maling.dk for at købe din loftmaling. Det er et godt sted at handle, fordi du kan få loftmaling til god kvalitet og en fair pris. Derudover kan der være andre fordele ved generelt at handle på nettet frem for i en fysisk butik. Det er hurtigere, det er nemmere, og man kan hurtigere finde et stort overblik. Det er ikke så underligt, at der er mere og mere shopping, der begynder at foregå på internettet.\nDet kan få rummet til at virke større\nDet kan være, at du ikke har kigget meget op i dit loft, og derfor faktisk ikke helt er klar over dets tilstand, men så skal du måske til at kigge opad. Hvis dit loft har pletter, plamager, eller hvis det bare generelt er lidt beskidt, så kan det være en stor fordel, at man sørge for at male loftet. Her er det ganske logisk, at man skal sørge for at male det i en lys farve. Det kan faktisk få rummet til at virke større, og det kan f.eks. være meget praktisk, hvis der ikke er så højt til loftet. Men det vel altid rart, hvis man kan få en bolig til at virke lidt større?\nDit hjem ser renere ud\nDerudover ser det bare heller ikke så pænt ud, hvis man har et beskidt loft. Det er ikke alle, der kigger op i loftet, men gør man det, så er det da meget rart, at det ser rent ud. Det ser ikke rent ud, hvis det trænger til en omgang maling. Derfor kan man sige, at ens hjem kommer til at se renere ud, hvis man lige sørger for at fikse loftet med noget loftmaling.\nSådan kommer du i gang med loftmaling\nMen hvad er det så lige, man skal gøre, når man maler loftet? Og hvordan undgår man, at man får maling i hovedet? Ja – den sidste del kan du godt droppe, for det er meget usandsynligt, at du ikke får en smule på dig. Det skal du bare tage med som en del af oplevelse. Når du skal male et loft, så gør du det med en malerruller, der naturligvis har et langt længere skaft end normalt, så du ikke skal til at stå på en stige – men det kan du også gøre.


Dong-direktør: Rigsrevisionen tegner et korrekt billede - Avisen.dk\nDong er grundlæggende enig med den rapport, som Rigsrevisionen onsdag udgav om energiselskabet.\n23. januar 2013 14:33\nDong Energy erklærer sig enig i Rigsrevisionens beretning om det danske energiselskab.\n- Vi synes, Rigsrevisionen har udarbejdet en grundig beretning, og konklusionerne svarer i vidt omfang til vores eget billede af Dong Energy, siger Dong Energys administrerende direktør, Henrik Poulsen, i en kommentar fra selskabet.\nRigsrevisionen konkluderer i rapporten, at Dong Energys soliditet i perioden 2007-2011 har været tilfredsstillende, men understreger også, at 2012 var et problematisk år med utilfredsstillende indtjening for DONG Energy.\n- Som vi redegjorde for i forbindelse med kvartalsregnskabet i november 2012, er DONG Energy, i lighed med andre store energiselskaber, blevet hårdt ramt af udviklingen på gasmarkedet, siger Henrik Poulsen\n- Vi har derfor ud over driftstabet måttet foretaget en række nedskrivninger, der påvirker selskabets hensættelser, rentabilitet og soliditet i 2012.\nHenrik Poulsen fortæller, at Dong vil præsentere en ny strategi for selskabets drift den 27. februar.


Klimatruslen | Leder - Fyens Stiftstidende | fyens.dk\nPubliceret 20. november 2007 kl. 04:00\nAt alle snakker om vejret, men ingen gør noget ved det, er en vits, der er så gammel, at den går med krykker. Alligevel er det rigtigt, at aldrig har så mange været optaget af vejret - men også, at viljen til for alvor at gøre noget ved klimatruslen hidtil har været ringe.\nNår så mange taler om vejret, er det, fordi ingen kan være i tvivl om, at der er sket noget. Hverken somre eller vintre er, hvad somre og vintre var. Enten regner det for meget eller for lidt. Storme er blevet til cykloner. Forskerne har da også rejst faresignalerne - men tag det roligt. Sådan har det altid været. Det jævner sig, sagde mange, deriblandt vores egen statsminister.\nSiden er Anders Fogh Rasmussen efter eget udsagn blevet klogere. Der er noget at komme efter. Så nu er pengene fra statsministerens tidligere klima-guru, Bjørn Lomborg - som mente, at der var tale om hysteri - givet til Miljøministeriet, der igen skal være et superministerium.\nDet er almindelige menneskers fornemmelse af, at noget er ved at gå rivegalt, der har fået politikere over hele verden til at lytte til klimaforskernes advarsler. De kyndigste af dem er samlet i IPCC, som er FN's mellemstatslige panel for klimaforandringer.\nForleden kom deres fjerde og sidste rapport, og den lader ingen i tvivl om situationens alvor. Griber vi ikke ind over for CO2-udslippet, vil den gennemsnitlige temperatur ved århundredets slutning være steget mellem to og fire grader. Det vil forstærke konsekvenserne af den opvarmning, vi allerede ser, blandt andet med voldsommere vejr, oversvømmelser og tørke. Polerne vil smelte, havene stige, dyre- og plantearter uddø, drikkevarer blive en mangel, produktionen af fødevarer blive mindsket - og befolkningen i de arktiske områder vil miste deres overlevelsesgrundlag. Det samme vil befolkningen i lavtliggende områder.\nDen gode nyhed er, at vi kan gøre noget. Når en detroniseret amerikansk præsidentkandidat kan blive folkehelt og få Nobelprisen for at kæmpe for miljøet, og når den danske statsminister kan vende på en tallerken og i hvert fald i munden blive miljøaktivist, siger det noget om, at både vælgere og politikere omsider har set skriften på væggen.\nNu er det politikernes ansvar at gå i spidsen og handle. Klimatruslen er langt alvorligere end noget tema i valgkampen. Hvis et nationalt kompromis på noget område er på sin plads, er det her. Som et mindstemål må Danmark tilslutte sig Angela Merkels politik, hvorefter CO2-udslippet skal formindskes med 40 procent før 2020. Fly- og biltrafikken skal begrænses, husstandene lære at spare på energien. Har forskerne blot lidt ret, skal vi lægge vores hverdagsliv om. Intet mindre.\nDet hjælper ikke at sige, at USA, Kina, Indien og Rusland jo nok ikke vil være med. Det er Europas ansvar at feje for egen dør - specielt Danmarks, fordi vi har påtaget os værtskabet for den næste store klimakonference i 2009.\nDet er en kæmpeopgave, og den kan kun lykkes, hvis politikerne erkender et fælles ansvar og lærer os at forstå, at det er senere, end vi tror.


Tjek kriterierne! Arbejder du fuld tid ved kassen i et supermarked? Så kan du være med til at sende dit boligområde på den såkaldte ghettoliste i København, men ikke i Odense eller Aalborg.\nFoto: Simon Jeppesen, Carsten Andersen og Martin Schubert\nDu gik i seng i et boligområde og vågnede op i "en ghetto".\nDet har mange almene beboere oplevet i december. Den måned bliver de årlige lister over udsatte boligområder, og "ghettoer" og "hårde ghettoer" offentliggjort.\nHvis dit boligområde står på ghettolisten, kan det komme til at ændre dit liv. Det kan efter nogle år betyde, at du må flytte fra din bolig som en følge af ghetto-pakken, som politikerne vedtog i 2018.\nDerfor er det vigtigt, hvordan politikerne har skruet de kriterier sammen, der bestemmer om jeres boligområde havner på en af listerne.\nKorskærparken i Fredericia kom sidste år med på Trafik- og Boligministeriets ghettoliste. 50,1 procent af beboerne har ikke-vestlig baggrund.\nBeboernes oprindelse gør kæmpe forskel på listerne\nFørst skal du vide, at det kun er boligområder, hvor over halvdelen af beboerne har ikke-vestlig baggrund, der kan blive såkaldte ghettoer.\nHvis der er færre beboere med ikke-vestlig oprindelse, så kan området komme på listen over udsatte boligområder. Her skal boliger ikke sælges eller nedrives på grund af ghettoloven.\nBåde beboere, der er indvandret og født i Danmark, kan have ikke-vestlig oprindelse.\nDanmarks Statistik står for definitionerne og opdelingen af vestlige og ikke-vestlige lande.\nDe vestlige lande er Norden, EU-lande, Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino, Schweiz, Vatikanstaten, Canada, USA, Australien og New Zealand. Alle andre lande er ikke-vestlige i forhold til ghettokriterierne.\nKriterierne går tæt på beboernes liv\nKriterierne handler om beboernes job, uddannelse, domme for kriminalitet og indkomst.\n1. kriterie: Over 40 procent er ikke i job eller uddannelse\nBoligområdet opfylder kriteriet, hvis over 40 procent af de 18-64-årige hverken er i arbejde eller uddannelse.\nHer medregnes beboere, der er arbejdsløse og modtager dagpenge eller kontanthjælp (også hvis man er i aktivering), personer, der har fået sygedagpenge i mindst 8 uger og førtidspensionister.\nDerimod tæller personer på SU, feriedagpenge, barselsdagpenge, fleksjob, fleksydelse, efterlønsmodtagere og folk, der har fået sygedagpenge under 8 uger ikke med.\nBoligområdet Nørager/Søstjernevej i Sønderborg kommer sandsynligvis på den næste liste over "hårde ghettoer", hvor 60 procent af boligerne skal afvikles. Årsagen er først og fremmest, at der bor 200 førtidspensionister i boligområdet.\nFørtidspensionister tæller med i "ghetto-regnestykket" om, hvem der ikke er i arbejde i et boligområde. Det før folkepensionister ikke.\n2. kriterie: Mindst 3 gange så mange med dom som hele Danmark\nBoligområdet opfylder kriteriet, hvis andelen af beboere med en dom er mindst 3 gange så høj som på landsplan.\nHer medregnes personer på 15 år og derover, der er dømt for at bryde straffeloven, våbenloven eller lov om euforiserende stoffer.\nI 2019 skulle 2,03 procent af beboerne have en dom for at opfylde kriteriet. Hvis flere dømmes på landsplan, så skal der også flere dømte beboere til for at opfylde kriteriet.\nSelvom Miriam er i arbejde fuld tid, tæller hun med i udregningerne af, hvad der bringer et boligområde på listen over "ghettoer".\n3. kriterie: Over 60 procent har kun grundskole\nBoligområdet opfylder kriteriet, hvis over 60 procent af de 30-59-årige beboere har grundskole, fx folkeskolen, som deres højeste uddannelse.\nAlle på nær ét enkelt boligområde opfylder kriteriet på de nuværende lister.\nDet berører især boligområder med mange indvandrere, fordi det kun er uddannelser, der er taget eller godkendt i Danmark, der tæller med.\nFor eksempel medregnes EU-arbejdstageres uddannelser ikke – medmindre de godkendes af Uddannelses- og Forskningsstyrelsen.\nI Bispeparken i København har boligselskabet indsamlet uddannelsesbeviser ved at stemme dørklokker hos beboerne. Over 20 beboere har nu fået godkendt deres uddannelse. Det kan være nok til, at boligområdet helt kommer af ghettolisten.\n4. kriterie: Indkomster skal ligge over en regional grænse\nBeboernes indkomster skal i gennemsnit ligge over et bestemt beløb, hvis de skal undgå at opfylde kriteriet om indkomst.\nBeløbet skal være højere end 55 procent af den gennemsnitlige indkomst i den region, hvor boligområdet ligger.\nDer skal flest penge til i hovedstadsområdet, fordi kommuner som Gentofte og Rudersdal indgår i regionen, og her har mange borgere høje indkomster.\nDerfor var en beboer i for eksempel Høje-Taastrup i 2019 med til at sætte sit boligområde på ghettolisten, selvom om hun året før arbejdede fuld tid ved kassen i en dagligvarebutik og tjente mindstelønnen på 231.608 kroner.\nTil gengæld var en beboer med samme job og løn med til at holde sit boligområde ude af listerne på resten af Sjælland, på Fyn og i Jylland. Her er kriteriets grænse nemlig mange tusind kroner lavere.\nAlle beboere mellem 15 og 64 år tæller med undtagen personer under uddannelse.\nTre lister: Udsatte boligområder, ghettoer og hårde ghettoer\nVi taler tit om ghettolisten, men i dag er der faktisk tre forskellige lister.\nBoligområderne på de tre lister er alle sammen udsatte og har mindst 1.000 beboere.\nUdsatte boligområder: Opfylder mindst 2 kriterier og har under 50 procent beboere med ikke-vestlig baggrund.\nGhettoer: Opfylder mindst 2 kriterier og har over 50 procent beboere med ikke-vestlig baggrund.\nHårde ghettoer: Har stået 4 år på ghettolisten. Konsekvensen er, at de skal mindske andelen af almene familieboliger med op til 60 procent. Det kan betyde, at beboere må flytte, fordi boliger sælges, ombygges eller rives ned.\nLoven blev vedtaget i 2018, og indtil 2020 kan boligområder ligge 5 år på ghettolisten, før de bliver hårde ghettoer.\nHer kan du læse mere om ghettokriterierne og boligområderne på ghettolisten.


hegelundmoseblog Arkiv - Hegelund & Mose\nFinanssektoren befinder sig i en imagekrise, der er symptom på en forvredet ledelseskultur. Imagearbejdet bør funderes på fem ledelsesmæssige erkendelser, hvis sektoren nogensinde skal ud af krisen. Nok har skandaleramte [...]\nDanmarks farligste lederjob?\nBornholmsk byråd stødte hovedet mod loftet: Så røg endnu en kommunaldirektør. Denne gang en mere kendt af slagsen – og med en fortid i centraladministrationens øverste cirkler. Og denne gang [...]


Udgivet i Rejser, USA, Louisiana | 4 kommentarer\nCajunland med folkemusik, uendelig varme, sumpe og lidt for meget lokalt touch\nUdgivet 12. juli 2009\nBreaux Bridge, Louisiana, søndag d. 12. juli 2009, kl 14.13\nSidder her på en ægte sydstatsveranda med i en gyngestol. Her i skyggen er det lige præcist humant nok at opholde sig udendørs – ellers er det nærmest dræbende med varmen; også om aftenen; så enhver lejlighed til at være indendørs med airconditioning er velkommen. Også selvom man egentlig hellere ville sidde i haven til det bed and breakfast, vi bor på, og bare se på Bayou Teche flyde forbi og lytte til cikadernes i træerne.\nVi er Breax Bridge, en lille by midt i Cajunlandet i Louisiana. Et område med indbyggere med fransk-canadiske rødder, hvilket har givet området et særligt kulturelt pust, der ikke ligner resten af USA. Med en anden madkultur og med en særlig musikkultur, som vi har fået en smag på de sidste par dage, siden vi ankom fra New Orleans i fredags.\nHer er ellers meget stille, når man lige har været i The Big Easy og ikke har en bil til at køre rundt i. Meget, meget stille. Her er også hyggeligt og alle er venlige og hjælpsomme. Men også lidt uhyggeligt og skræmmende på sådan en Twin Peaks-agtig måde. Man ved ikke helt, hvilke hemmeligheder, der ligger under overfladen, og hvad der ligger bag de mange indforståetheder, som vi møder.\nMystikken startede allerede fredag, da vores landlady Mary Lynn hentede os ved toget. En dame med en mere end normalt stor bagdel, men umådelig sød og hjælpsom – næsten for hjælpsom. Vi steg ind i hendes bil og kørte mod Breaux Bridge, 10 km fra togstationen i Lafayette. Her lød det som om hun allerede havde planlagt hele vores besøg. Hvad for noget musik, vi skulle høre hvornår. Hvor vi skulle spise. Hvem der skulle køre os rundt, når nu vi ikke selv har kørekort. Hun havde nærmest allerede reserveret borde og alt sådan noget. Venligt, ja. Men også lidt skræmmende.\nDet andet mærkelige er, at hun så ikke rigtig serverer morgenmad selvom det et bed and breakfast hun kører. Hun er bortrejst nogle dage nu og har lagt lidt muffins og kager, hvis vi skulle blive sultne. Og sodavand i køleskabet. Men altså, det er da ikke morgenmad er det? Da jeg spurgte til, hvordan det virker med morgenmad, sagde hun igen, at hun havde stillet lidt frem til os. Så forklarede hun, hvordan kaffemaskinen virker. Og at vi da også kunne gå over på restauranten lige om hjørnet og spise. Eller købe mere i supermarkedet, hvis vi ville have youghurt eller lignende. Tak, tak. Jeg var for flink til at brokke mig. Og hun er jo så rar og stedet så fint.\nFor Au Bayou Teche Bed and Breakfat er virkelig et fint sted. Et gammelt hus fra 1840’erne med store planker i loftet, himmelsenge på værelserne og gyngestole overalt. Et dejligt hus, hvor adskillige spøgelseshistorier kunne udspille sig. Og lige ned til Teche-floden, der løber ved kanten af baghaven.\nLørdag morgen havde vi så den første oplevelse med den lokale musikkultur. Zydecco-breakfast på restauranten Cafe des Amis, lige rundt om hjørnet, og som bemærket er det bedste spisested i området og virkelig fremragende. Her skulle vi møde op halv otte for at få os et bord. Herefter cajun-morgenmad med æg og skaldyr. Og pludselig væltede det ind med mennesker. Den lokale folkemusik gik i gang, og et sekund efter var gulvet fyldt af dansende. Klokken halv ni om morgenen. Og folk begyndte at drikke bloody mary’s og champagne. Meget lokalt og sjovt at se på.\nDet hele gentog sig så lørdag aften. Mary Lynn havde reserveret et bord til os på Poussiere’s – den ældste cajundancehall, der åbnede en gang i halvtredserne. Her skulle en flok cajunlegender spille – det måtte vi ikke gå glip af, sagde hun.\nSå der sad vi så. I et meget stort lokale med meget lavt til loftet. Med borde rundt om et dansegulv og en masse midaldrende og ældre mennesker – alle lokale og en del cowboyhatte – og da musikken startede var gulvet straks fyldt med dansende. Vi følte os meget lost og fascinerede på samme tid. Det var meget meget lokalt på sådan en lidt hillbillieagtig måde. Musikken var forfærdelig: Blues møder country-pop på den værste amerikanske mainstreame-måde, som man kan forestille sig. Meget danse-moderne-agtigt. Men også virkeligt kuriøst og ægte.\nVi fik da os par sving-oms. Både med hinanden og med et par, vi delte bord med, som kendte til kulturen og dansetrinnene. Vi gik efter halvanden time. Der var det interessante overstået og vi måtte bare væk. I stedet fik vi middag anden aften i træk på den fremragende Café Des Amis.\nNå, ja, så var vi også på en fantastisk tur ud i sumpene i går. Men det kommer der et selvstændigt indlæg om.\nUdgivet i Rejser, USA, Louisiana | 3 kommentarer\nHer er en video med de fine bliues-fyre, vi så spille på en støvet bar en nattetime i New Orleans. Eller rettere: vaskebrætfyren Washboard Chaz er den samme – de to andre er nogle andre.\nUdgivet i Rejser, USA, New Orleans | Skriv en kommentar\nUdgivet i Rejser, USA, Denver | 3 kommentarer\nUdgivet i Rejser, USA, Rocky Mountains | 3 kommentarer\nUdgivet i Rejser, USA, Rocky Mountains | 1 kommentar\nUdgivet i Rejser, USA, Denver | 2 kommentarer


Artikel filtreret på dato: Onsdag, 14 november 2018\nOnsdag, 14 november 2018 18:29\nLæserbrev af Tobias Jørgensen (V), folketingskandidat samt byrådsmedlem i Kolding, Kolstrup Bygade 4, 6070 Christiansfeld.\nDu kan da ikke komme på gymnasiet! Du er simpelthen for dårlig til at slå søm i!\nTænk sig hvis du skulle kunne save lige præcis efter en streg, banke et søm i et bræt uden det bøjede eller kunne skifte et hjul på en bil for at komme i betragtning til en plads på gymnasiet! Det giver overhovedet ikke mening vel? Nej. Alligevel er det tilsvarende krav, godt nok med modsatrettede kompetencer, at unge på landets erhvervsskoler bliver mødt med.\nDer er naturligvis mange unge, for hvem et 2-tal i dansk og matematik ikke er et problem at opnå, og heldigvis for det, men hvad med de unge der kan finde ud af at svinge hjulnøglen men ikke stave til den? Hvorfor skal de tvinges tilbage på skolebænken, der er et sted de formegentligt afskyr, for at kunne læse og forstå Michael Strunges ellers så fantastiske tekster, når de bare gerne vil ud på værkstedet og arbejde? Hvorfor beder vi unge mennesker bruge yderligere tid på noget der for dem er ligegyldigt, før vi vil lade dem tage en erhvervsuddannelse og få et svendebrev?\nDe der karakterkrav! Jeg forstår dem simpelthen ikke. Hvis nogen vil noget nok, så kommer de kompetencer der er behov for, under uddannelsen og arbejdet på værkstedet!\nOnsdag, 14 november 2018 15:58\nHos Kolding Havn er de både chokerede og triste over byrådets beslutning.\nByrådets netop offentliggjorte beslutning om at nedlægge erhvervshavnen kommer som en stor overraskelse for havnedirektør, Anders Vangsbjerg Sørensen.\nHan lægger ikke skjul på, at han er trist over beslutningen, men han vil håndtere situationen professionelt og yde den bedst mulige service til havnens kunder og de virksomheder, som i dag findes på havnen, skriver Kolding Havn i en pressemeddelelse.\n- Lige nu er vi alle chokerede, men vi har selvfølgelig respekt for, at byrådet har en anden opgave, end vi har her på Kolding Havn, og som ejer af Kolding Havn har de naturligvis ret til at træffe den beslutning, når de mener, at det er for byens bedste. Nu skal jeg og mine kolleger lige sunde os, og så skal vi i gang med at holde møder med virksomhederne på havnen, så vi kan finde ud af, hvordan vi bedst muligt kan servicere dem, i den tid der kommer.\n- Byrådet har meldt ud, at virksomhederne kan have op til 25 år til at finde en anden placering eller afvikle sig selv, og i den periode det vil være Kolding Havns opgave at servicere virksomhederne og kunderne bedst muligt, ligesom vi vil samarbejde med Kolding Kommunen om at skabe den bedste overgang, slutter Anders Vangsbjerg Sørensen.\nOnsdag, 14 november 2018 15:50\nByråd vil have virksomheder væk fra havnen\nEnighed om hovedtræk i fremtidsplan for havnen.\nBoliger i den inderste del af havnen skal binde havnen sammen med bymidten, og et rekreativt område yderst på sydkajen skal skabe sammenhæng mod Marina City. Det er nogle er af overskrifterne i en politisk aftale om Kolding Havn, som samtlige byrådets partier har indgået. Virksomhedernes lejeaftaler på havnen udløber over de næste 25 år, og derfor skal politikernes aftale ses over et længere perspektiv, skriver Kolding Kommune i en pressemeddelelse.\nByrådets seks partier A, B, F, O, V og Ø har indgået en politisk aftale om fremtiden for Kolding Havns udvikling, og hvordan den bindes sammen med byen. Dette skal beskrives nærmere i en fremtidsplan, hvor havnen og virksomhederne inddrages i arbejdet. I forbindelse med valget sidste år aftalte partierne en række tilkendegivelser om, hvad de ønsker at gennemføre i denne byrådsperiode. Her blev varslet større strategiske oplæg og beslutninger om fx inderhavnen og en overordnet 50 års plan for Kolding Kommune.\nDet ligger partierne på sinde at binde havn, fjord og natur sammen med bymidten i en udvikling, der både tilgodeser, at Kolding Havn kan drive virksomhed i en overgangsperiode på op til 25 år, og at der kan etableres byudvikling og natur.\nArealerne ved inderhavnen vest for Bornholmer Pakhuset indgår i byudvikling i tilknytning til byen, ligesom området ved den nuværende Marina Nord, når den er flyttet til Marina City. Arealerne på Alaska ses som rekreativt område og naturområde i sammenhæng med Marina City projektet.\nExometric, der er markedsledende inden for potentialevurderinger for ejendomsprojekter og byudvikling, har analyseret, at der de næste tre år er behov for 1.800 boliger i Kolding. Derfor fortsætter arbejdet med Marina City, Design City og boliger ved åen for fuld damp, mens fremtidsplanen for havnen sættes i gang.


I den forgangne weekend var der runder i den tyske liga. I Bundesligaen blev den næstsidste dobbeltrunde spillet. GM Mads Andersen var med for topholdet Solingen der både vandt lørdag og søndag. I lørdagens runde blev det for Mads’ vedkommende til sejr over Christian Schramm (2361) og søndag spillede Mads remis mod GM Nikola Nestorovic (2467).\nGM Peter Heine Nielsen var igen med for sin nye klub SF Deizisau, men Peter havde desværre ikke den bedste weekend. Lørdag spillede han remis mod GM Johnny Hector (2488), mens det søndag blev til nederlag mod den tidligere verdensklassespiller GM Lubomir Ftacnik (2513).\nDanskerklubben SG Turm Kiel kæmper for at undgå nedrykning, men i denne dobbeltrunde var der ikke håb om matchpoint mod SF Deizisau om lørdagen og topholdet OSG Baden-Baden om søndagen. De danske spillere GM Carsten Høi og IM Thorbjørn Bromann var i kamp for SG Turm Kiel, og mens Høi desværre ikke fik point, lykkedes det IM Thorbjørn Bromann at holde remis om søndagen mod GM Jan Gustafsson (2639). GM Johnny Hector fra Nordkalotten havde en rigtig god weekend for Kiel, da han udover remisen mod GM Peter Heine Nielsen om lørdagen slog verdensklassespilleren Arkadij Naiditsch (2732) fra OSG Baden-Baden om søndagen.\nGM Jonny Hector (2488) fra SG Turm Kiel slog Arkadij Naiditsch (2732) fra OSG Baden-Baden, men de forsvarende mestre vandt alligevel kampen med 6-2. Arkivfoto: Thomas Vestergård\nStillingen i Bundesligaen efter 12. runder – de to hold med kursiv mangler kun en enkelt runde:\n1. OSG Baden-Baden (M), 22 matchpoint – 67 brætpoint\n2. SG Solingen, 22 matchpoint – 62 brætpoint\n3. SV 1930 Hockenheim, 21 matchpoint – 66 brætpoint\n4. Schachfreunde Deizisau, 17 matchpoint – 61½ brætpoint\n5. SV Werder Bremen, 16 matchpoint – 55½ brætpoint\n6. SC Viernheim, 15 matchpoint – 50½ brætpoint\n7. Hamburger SK, 15 matchpoint – 50½ brætpoint\n8. USV TU Dresden, 12 matchpoint – 46 brætpoint\n9. BCA Augsburg, 10 matchpoint – 42½ brætpoint\n10. SV Mülheim Nord, 8 matchpoint – 44 brætpoint\n11. SF Berlin 1903, 8 matchpoint – 42½ brætpoint\n12. SG Turm Kiel, 7 matchpoint – 35 brætpoint\n13. Düsseldorfer SK, 6 matchpoint – 37 brætpoint\n14. SV 1920 Hofheim, 3 matchpoint – 37 brætpoint\n15. MSA Zugzwang 82, 0 matchpoint – 31 brætpoint\nDer er lagt op til en meget spændende afslutning, når OSG Baden Baden tørner sammen med Mads Andersens SG Solingen i den kommende runde 14, der spilles lørdag den 6. april i Solingen. Ved ligestilling i matchpoint skal der spilles omkamp om mesterskabet.\nLink til den tyske Bundesliga: https://www.schachbundesliga.de/\nI Oberliga Nord Nord er danskerholdet SG Turm Kiel på vej mod en overraskende oprykning til 2. Bundesliga. I søndagens runde mod konkurrenterne fra SG Diogenes vandt holdet en storsejr på 6-2. Der var gevinst til FM Mads Boe mod Roman Korba (2146) og remis til IM Klaus Berg mod Fabian Schulenburg (2281). Det andet danskerhold TSV Preetzer tabte til SK Johanneum Eppendorf med knebne 4½-3½ og er nu i alvorlig nedrykningsfare. IM Mads Hansen tabte på topbrættet til IM Richard Wessman (2414) mens der var remiser til IM Steffen Pedersen mod Ruediger Zart (2139) og FM Kristoffer Dyrgaard mod Christoph Schroeder (2131). Bjarne Light tabte til Robin Kayser (1991).\nI Landesliga Hamburg er der en god chance for at Diagonale Harburg rykker op. Brødrene Jens Ove- og Niels Jørgen Fries Nielsen scorede 1½ point i sejren over SK Johanneum Eppendorf II. Der er dog endnu to runde tilbage, og holdet møder i næstsidste runde Hamburg 4,\nsom med et matchpoint mindre er nærmeste konkurrenter til oprykningen.\nDM siden er i luften, og arrangørerne Sydøstfyn Skakklub og Tårnet Svendborg glæder sig til at se rigtig mange glade skakspillere i Svendborg i påsken. Landsholdsklassen ser ud til at blive meget stærk i år. Indtil videre er følgende syv spillere tilmeldt:\n1. GM Sune Berg Hansen, Hillerød Skakklub (2597)\n2. GM Allan Stig Rasmussen, Jetsmark Skakklub (2546)\n3. IM Jesper Søndergård Thybo, Jetsmark Skakklub (2521)\n4. GM Boris Chatalbashev, Køge Skakklub (2506)\n5. IM Bjørn Møller Ochsner, Skanderborg Skakklub (2503)\n6. IM Jonas Buhl Bjerre, Skanderborg Skakklub (2464)\n7. IM Jakob Aabling-Thomsen, Brønshøj Skakforening (2329)\nTilmeldingsfristen til Landsholdsklassen udløber til midnat kommende mandag den 1. april.\nI skrivende stund er der 167 deltagere i stævnet, men der er plads til mange flere i de fine rammer på Hotel Svendborg. Alt efter hvilken gruppe man ønsker at deltage i, kan man næsten tilmelde sig helt op til starten af turneringen.\nHjemmesiden for DM i Svendborg: http://skak-dm.dk/ og tilmeldingen til DM sker: HER\nIM Kassa Korley har deltaget i den lukkede GM-gruppe i CCCSA Invitational i Charlotte Chess Center i North Carolina, USA. Det var i øvrigt her at Korley tilbage i juni måned sidste år lavede sin første GM-norm. Denne gang blev det ikke til en GM-norm, men en score på 5½/9 mod et gennemsnit på 2441 hvilket er absolut godkendt. Link til turneringen: HER\nCurt Hansen fører DM


Aromatherapy Associates Perfect Partners (to produkter) - lookfantastic\nDenne luksuriøse duo indeholder to prisvindende badeolier for et energiboost om morgenen og en rolig nattesøvn.\nDeep Relax Bath and Shower Oil, 7 g\nIndgyder ro og fred, afslapper sindet og giver en behagelig nattesøvn.\nRevive Morning Bath and Shower Oil, 7 g\nGiv krop og sind friskhed og energi med denne afgiftende og balancerende blanding.\nHæld en tredjedel af flasken i et varmt bad, eller massér på torso, lænden og brystet inden brusebad. Hver 7,5 ml flaske indeholder op til tre unikke bade- eller bruseoplevelser, så du kan nyde aromaterapiens gavnlige virkninger.\nkvik køb Aromatherapy Associates AM PM Shower Oil Duo\nkvik køb Aromatherapy Associates Deep Relax Roller Ball 10ml\nkvik køb Aromatherapy Associates Miniature De-Stress Muscle Bath and Shower Oil


”Smart affald” og et godt råd fra EU-projektleder kan give lavere varmeregning – Danske Byggecentre\nHome/Nyhedsarkiv/”Smart affald” og et godt råd fra EU-projektleder kan give lavere varmeregning\nEt firma havde produktet og et offentligt forsyningsselskab så en mulighed for en besparelse.\nSlagelse-virksomheden havde længe været på jagt efter en samarbejdspartner i den offentlige forsyningsvirksomhed til at teste et af virksomhedens affaldsglas-produkter, der havde vist sig at have lovende isolerende egenskaber. Men i praksis var det svært at trænge igennem til et af de store forsyningsselskaber, viste det sig. I stedet blev det til et møde med det noget mindre Næstved Fjernvarme, der forsyner omkring 5.000 husstande med varme i Næstved by. Og det blev begyndelsen til et gennembrud til et helt nyt markedsområde for vækstvirksomheden fra Slagelse: Isolering af fjernvarmeledninger.\n“Samarbejdet var aldrig kommet i stand, hvis ikke Anette Moss i Bæredygtig Grøn Byudvikling havde ført os og Næstved Fjernvarme sammen. Dét tør jeg godt fastslå”, siger Henrik Dalsø, teknisk direktør i Dansk Celleglas A/S.\n“Produktet reducerer varmetabet langt bedre end vi kunne med traditionelle produkter, og holder testresultaterne om et år, anslår vi besparelsen til ca. 4 mio. kr. årligt i vores dækningsområde. Den besparelse kan komme varmekunderne til gode”, siger Jens Andersen, direktør i Næstved Fjernvarme.\n“Men det tegner godt, og produktet er desuden let at arbejde med”, siger Jens Andersen, som ikke betænkte sig på at stille en teststrækning til rådighed for produktet.\n“Vi har brug for at få materialet grundigt testet. Og vi kommer naturligvis først til at bruge det, når der skal lægges nye varmerør, men der er et kæmpestort potentiale”, siger fjernvarmedirektøren fra Næstved.\n“Samarbejdet er et godt eksempel på, at der kan opstå en spændende synenergi, når producenter af bæredygtige produkter føres sammen med den rigtige samarbejdspartner. Og det er også et eksempel på, at et sådant samarbejde har potentialet til at skabe nye arbejdspladser”, siger Anette Moss fra Bæredygtig Grøn Byudvikling.\nDurapor: Består af 98 procent affaldsglas, som i en forarbejdningsproces tilføres en særlig isolerende egenskab. Produktet testes frem til februar 2020 på en fjernvarmestrækning i Næstved over for en referencestrækning. Foreløbige testresultater viser halvt så stort varmetab. Leveres af Dansk Celleglas.\nLæs beskrivelsen af projektet i projektdatabasen, her.


blomster – natskygge\nApril 30, 2015 March 4, 2016 natskygge Leave a comment\nNu begynder der at komme fart på det grønne. Forglemmigej springer ud over alt i haven.\nFrugttræerne springer ud (jeg kan godt nok ikke huske, hvad der er hvad).\nAspargesene er dukket op.\nOg en lille bitte portion kom i risottoen i går.\nEt par kartofler har også stukket toppen op. Gad vide, om vi kan få nye kartofler til Sankt Hans? Så er man vist for alvor godkendt som kvalificeret køkkenhavedyrker. Det handler jo om at mindske The Hungry Gap (foråret), og jeg vil sådan set gerne mindske mit indkøbet af supermarkedsgrøntsager og dermed bidrag til plastik i verdenshavene.\nApril 18, 2015 April 22, 2015 natskygge Leave a comment\nDet er forår! Jeg har været i haven de sidste tre weekender og har utålmodigt gået rundt og syntes, at alting så for vissent ud. Hvorfor sker der ikke noget? Hvornår kommer det op, springer ud, grønnes? Men i dag var det gevinst. Vi høstede de første rabarber, og verden var i farver:-)\nFor tre uger siden så de bare sådan ud:\nDe blev luget, og for to uger siden fik de kompost:\nDet kunne de tydeligvis godt lide. I dag dækkede de jorden. Al den vækst på bare tre uger.\nJeg har haft kæresten med i haven. Det er MEGET effektivt. Han kan nemlig grave – i modsætning til mig med maven. Sidste weekend lagde vi kartofler i det gamle indianerbed. Måske lidt tidligt, men jeg satsede.\nHøjbedene er også blevet luget næsten alle sammen, og jeg har sået spinat, rucola, radiser, dild, persille, valmuer og morgenfruer – og lagt skalotteløg. Det er jeg spændt på.\nJeg har fået fingre i en masse gratis flis, så det er lagt på ydersiden af højbedene over mod hækken. Så får den forhåbentlig lidt fred for ukrudt. Og ellers har jeg lagt det omkring bærbuske og frugttræer, så de heller ikke bliver udkonkurreret af det temmelig allestedsnærværende græs.\nMidt i græsset fandt jeg pludselig en lille koloni vibeæg. Tænk, at naturen har lavet sådan et design.\nOg de første forglemmigej er sprunget ud:\nPrydløgene (mener jeg det er) er også begyndt at vågne:\nOg hjemme i vindueskarmen venter tomaterne:\nJeg såede hjulkrone, hør, morgenfruer og anisiop i dag. Så er det bare lige det der med at væbne sig med tålmodighed og vente på, at det kommer op.\nAugust 17, 2014 August 18, 2014 natskygge Leave a comment\nMin mor har været på besøg. Hun kan det der med blomster. Jeg glemmer at plukke dem. Går bare og kigger på dem oppe i haven og tænker, at de er fine, men får så øje på en tidsel, der skal trækkes op.\nHun fortalte, at Zinnia er det samme som Frøkenhat. Aha! Og at jeg også havde “hør”. Aha!\nPs. Ærteblomsterne her nederst minder mig om Georgia O’Keeffes blomstermalerier. Nu kan jeg pludselig forstå, hvor hun har det fra.


Præst til forældre: Det er jeres skyld | BT Debat - www.bt.dk\n5. mar. 2019 - 12.09\nPræst til forældre: Det er jeres skyld\nByline billede: Sognepræst Marie Høgh. Foto: Søren Bidstrup\n'Det er altså virkelig ikke for at være uhøflig, men sagde du, at vi også skulle have chokoladeboller?' spurgte en af mine konfirmander forleden, da jeg gik rundt med papirposen og prøvede at afsætte de sidste af Lagkagehusets pølsehorn i en formiddagspause.\n'Det var godt nok den mest høflige og forsigtige forespørgsel, jeg længe har hørt,' hviskede en præstekollega til mig. Ja, tænk, at man bemærker, næsten studser over, at børn kan være så velopdragne i dag. Og selvfølgelig kan de det.\nDet handler om, hvad de får givet med fra deres hjem. Men man lægger mærke til høfligheden, respekten og de gode manerer i en tid, hvor vi begynder at efterspørge normer, disciplin, autoritet og en vis form for orden, der afspejler sig i vores omgang med hinanden.\nOg det er dybest set dét, det handler om, når politiker Morten Messerschmidt (DF) i en klumme skriver, at eleverne i folkeskolen skal sige hr. og fru til lærerne, og tilføjer, at 'det er på tide, at vi tør gøre op med den bløde pædagogiks tvivlsomme velsignelser'.\nJa, tænk, at man bemærker, næsten studser over, at børn kan være så velopdragne i dag. Og selvfølgelig kan de det\nMedierne og meningsmennesker er hurtige til på én gang at være småforargede og gøre sig morsomme over, at nogen i vore dage kan insistere på at være 'så gammeldags' og titulere folk på en måde, der ikke stemmer overens med vores anarkistiske, klasseløse og lighedssyge kultur.\nMen Messerschmidt har jo ret. Og han ved da godt, at skoleelever ikke lige pludselig begynder at tiltale deres lærere hr. og fru, og vi begynder ikke alle sammen at være Des med folk, vi ikke umiddelbart kender – men Messerschmidt rejser det nødvendige spørgsmål og debat: Hvor blev autoriteterne af? For de betyder faktisk noget for vores kultur og samfund, tilgangen til et andet menneske og det enkelte menneskes selvforhold.\nKonsekvensen af autoritetstabet i uddannelsessystemet er umulig at overse: Børn kan ikke sidde stille i timerne, flere og flere har indlæringsvanskeligheder, lærere bliver sygemeldt på stribe, fordi de udsættes for vold og mobning, der er mere uro i timerne og altid et halvt øje på de sociale medier, mens lektier, fælles spilleregler og alt mulig andet, som læreren egentlig bestemmer, er under konstant forhandling i klasselokalet.\nDet er da et kæmpe stort problem – ikke bare for elevernes indlæring og faglighed – men for vores samfund som sådan. For eleverne er samfundsborgere – og fremtiden tilhører dem. De lærere, vi husker fra vores skolegang og uddannelse, var dem, der virkelig havde noget på hjerte.\nHvor blev autoriteterne af? For de betyder faktisk noget for vores kultur og samfund, tilgangen til et andet menneske og det enkelte menneskes selvforhold\nDe, der ville os noget, havde indsigt, lærdom og visdom at øse af – og derigennem fik autoritet og myndighed. For det er selvfølgelig noget, man gør sig fortjent til og opfører sig på en sådan måde, så autoritet opstår af sig selv.\nMen autoritet skal også læres – og det begynder i hjemmet, hvor børnene skal lære, at de livet igennem vil træde ind i rum, hvor der gælder bestemte normer og retningslinjer for, hvordan man opfører sig – at der er autoriteter og et positivt hierarki.\nMan skal ikke være kammerater med sine børn – men forældre og børn. Ligesom læreren ikke skal have et kammeratligt forhold til eleverne, men et lærer-elev-forhold.\nEt hierarkisk forhold – et ord man dårligt nok tør tage i sin mund i vores åndelige fladland. For hele vores samfund er gennemtrukket af en antiautoritær holdning, der erstatter fælles normer med selvrealisering og individets frie uhæmmede udfoldelse.\nEleverne er samfundsborgere – og fremtiden tilhører dem\nFejlagtigt betragtes autoriteten som en stærk, ondsindet, mavesur, gammel mand og hierarki som noget, der tager friheden fra mennesker og forhindrer os i at udvikle os. Men positiv hierarkisk orden er nødvendig, for at vi kan være mennesker sammen. Engang var samfundet ordnet helt ud i etiketten, i omgangsformerne, i tiltalen og tituleringen af hinanden. Og Messerschmidt har helt ret: Her er folkeskolen et eksempel på en autoritet, der har undergravet sig selv.\nAlting var ikke bedre i gamle dage. Langtfra. Men vi må ikke miste den vertikale orientering - den er nødvendig, for at vores samfund kan fungere.\nOg vi skal lære, at der er forbilleder, retningslinjer og normer, som den enkelte ikke hele tiden skal gøre op med og forhandle, men indrette sig efter og indordne sig under. Ellers bryder alle fællesskaber og institutioner sammen. Og tilbage står individet – det ensomme, stressede, angste individ – der er segnet under sin egen titel. Sine egne rettigheder og såkaldte frie udfoldelse.\nKendt millionær: Den slags mennesker har jeg fyret\nB.T. mener: Løkke spiller med på sidelinjen