Rejse alene | Backpacker Planet\nHjem Fora Verdensdel Asien Rejse alene\n16. januar 2007 kl. 2:08 #3509278\nJeg planlægger at rejse alene rundt i Thailand, Vietnam og Cambodia til sommer og vil derfor høre om andre har erfaringer med at rejse alene i disse områder. Hvordan med overnatning (er jo oftest beregnet for 2), kontakt til andre backpackere og sikkerhed? Håber nogle har gode råd…\n16. januar 2007 kl. 4:37 #3509294\nVed ik lige med de områder, men jeg regner selv med at rejse alene i AUS, der bestiller jeg bare Dorm, der sover man et par stykker i samme rum (Ca. 8 personer)\n16. januar 2007 kl. 6:02 #3509296\nI sydøstasien i sommermånederne er der masser af andre backpackere, så det bliver intet problem at finde nogle at snakke med/følges med. For at hjælpe dig selv kan du bruge Lonely Planets bøger til at vælge hostels og herved bo på de hostels, der er populære blandt andre backpackere, så er du sikker på at der er nogle at snakke med.\nNogle steder er der dorms, sovesale, hvor man simpelthen bare har en seng (kan være fra 4 personer og opefter). Andre steder bliver du nok nødt til at leje et dobbeltværelse (ikke alle steder har de enkeltværelser), selvfølgelig vil det være en anelse dyrere end hvis man rejste to, men det er altså ikke afskrækkende.\n17. januar 2007 kl. 8:54 #3509317\nJeg rejste alene i hele sydøstasien sidste år fra marts til juli, det gik uden problemer. Mange gange betaler man for et dobbeltværelse, ind imellem kan man finde singleværelser, men du møder højst sansynligt nogen at dele med på vejen. Det er selvfølgelig vigtigt at man passer på sig selv! Det fremgår ikke rigtig om du er kvinde eller mand, men som kvinde fandt jeg ikke Vietnam særlig trygt, det er meget forskelligt fra Thailand og Cambodia som til gengæld er rigtig fedt.God tur\n18. januar 2007 kl. 2:49 #3509425\nTja, kontakt til andre backpackere? Jeg skal de samme steder hen til sommer 😉


Frokostordning Odense - Frokostspejder\nStår din virksomhed foran at skulle finde en ny frokostordning i Odense?\nHvis du allerede er påbegyndt opgaven, kan du måske nikke genkendende til at det kan være en uoverskuelig omgang. Der findes nemlig rigtig mange udbydere af lækre frokostordninger i Odense og det kan derfor synes lidt som en jungle at finde rundt i. Du har måske allerede nu været inde på 10+ forskellige hjemmesider, for at få et overblik over hvad de forskellige frokostordninger består af, koster og andre vigtige parametre. Du har måske allerede fundet 1-2 frokostudbydere i Odense og står nu over for at skulle kontakte dem.\nDenne langsommelige og til tider uoverskuelige proces, blev startskuddet for Frokostspejder.dk. Vi søgte selv en frokostordning og blev mildest talt en smule overvældet over udvalget og de mange muligheder vi rent faktisk havde. Deraf kom tanken “Mon ikke at det kan gøres nemmere?”. Som sagt, så gjort.\nGør det nemt at finde en Frokostordning i Odense\nVi har samlet de bedste udbydere af frokostordninger i Odense og “plottet” ind i vores sammneligningssystem. Du kan derfor nemt og elegant, ud fra de kriterier din virksomhed har, altid søge dig frem til den bedste frokostordning til din virksomheds behov.\nVi har gjort det meget simpelt at filtrere og søge rundt i vores lille univers af frokostordninger i hele landet, heriblandt selvfølgelig også Odense. Du kan f.eks. søge på geografi, pris, min. antal kuverter, type (buffet, portionsanrettet, koldt bord osv.) og meget andet. Det gør at du nemt kan finde de frokostkøkkener der opfylder jeres kriterier.\nDu kan herefter udvælge én eller flere frokostordninger der passer til din virksomheds behov og kontakte dem nemt igennem vores kontaktformular på siden. Du vil herefter blive ringet op af frokostudbyderen og få et uforpligtende tilbud. De modtager de data som du indtaster her på siden og kan udfra det, komme med en pris med det samme. Ingen dikkedarer, blot en virkelig tidseffektiv proces.\nVælg mellem flere typer af frokostordninger\nVi har et stort udvalg af mange forskellige typer af frokostordninger og du kan dermed finde lige den, der passer til din virksomhed.\nDet kunne blandt andet være en økologisk frokostordning, vegansk frokostordning eller en frokostordning der tager hensyn til medarbejdere med glutenallergi.\nDer er derfor et hav af muligheder til at finde frokostordningen til din virksomhed i Odense og omegn.\nModsat mange andre der samler og sammenligner frokostordinger i Odense og resten af Danmark, er vi ikke et fordyrende mellemled.\nMange på markedet i dag bruger frokostkøkkenerne som underleverandør og står så selv for levering, betaling og hvad der ellers hører sig til. Det er med til at drive prisen op, da mellemleddet selvfølgelig også skal have en bid af kagen. Sådan fungerer Frokostspejder ikke. Vi tilbyder blot frokostkøkkener at promovere og fremvise deres frokostordning for et fast månedlig beløb. Vi er derfor ikke mellemmand og tager ikke en procentdel af kuvertprisen eller andre ting der kan være med til at drive prisen på jeres næste frokostordning i vejret.\nDu handler direkte med frokostydbyderen og det sikrer dig den bedste pris på jeres frokostordning. Smart ikke?\nFrokostordning til små virksomheder i Odense – Er det muligt?\nHelt sikkert. Mange tror fejlagtigt at det kun er muligt at få en frokostordning hvis man er en stor virksomhed med 50+ ansatte. Det er bestemt ikke tilfældet og man kan ofte finde en frokostordning i Odense, som kan levere helt ned til 10-15 kuverter og som tilbyder stor fleksibilitet. Det er derfor ikke et problem hvis i er et meget svingende antal medarbejdere i virksomheden hver dag.\nDer vil dog som oftest aftales et minimumsantal af kuverter, men man kan derfra skrue op og ned på antal kuverter, alt efter dagen. Dette kan, afhængigt af udbyderen af frokostordningen aftales med mindre end en uges varsel.\nVælg nemt den bedste frokostordning i Odense med Frokostspejder.dk\nHos Frokostspejder.dk ønsker vi at gøre det nemt for dig som skal finde en firma frokostordning i Odense. Vi gør det nemt for dig at sammneligne alle frokostordninger og nemt filtrere dem ud fra de kriterier som du har.\nFølg de 3 nemme trin på vores platform og find den bedste frokostordning i Odense:\nIndtast dine ønsker til frokostordningen\nVælg én eller flere udbyder der mathcer jeres ønsker\nKontakt udbyderen(erne) gennem vores nemme kontaktformular.\nHerefter vil du blive kontaktet af de pågældende frokostudbydere og få et uforpligtende tilbud skræddersyet til din virksomhed.\nFår du brug for hjælp til vores platform eller med at finde din næste frokostordning, kan du altid kontakte os på info@frokostspejder.dk.


PROJEKTPLAN TIL. PROJEKTPLAN TIL STEDET TÆLLER Side 1/13 - PDF\nPROJEKTPLAN TIL. PROJEKTPLAN TIL STEDET TÆLLER Side 1/13\nDownload "PROJEKTPLAN TIL. PROJEKTPLAN TIL STEDET TÆLLER Side 1/13"\n1 Side 1/13 PROJEKTPLAN TIL Projektplanen bidrager til at sikre, at I internt i projektgruppen og mellem projektgruppe og styregruppe og i forhold til samarbejdspartnere er enige om projektets indhold og aktiviteter. Dette skema baserer sig på Realdanias Håndbog i projektudvikling. Vi anbefaler, at I orienterer jer i håndbogen undervejs, når I udfylder dette skema, da bogen uddyber begreber og koncepter og giver metoder til udvikling af projektplanen i fællesskab i projektgruppen. I får et eksemplar af håndbogen på workshoppen i Vejle den 4. marts. I modtager også skemaet elektronisk, og I skal bruge det ved jeres ansøgning om støtte til realisering d. 18. august. Projekttitel CAREER CAMPUS fra rekreation til rekruttering. Ombygning og renovering af et Ulrik Plesner alderdomshjem. Indsæt evt. billede\n2 Side 2/13 Kontaktinformation på ansøger Organisation Ringkøbing-Skjern Kommune, v. Erhvervscentret, Ringkøbing Fjord Erhvervsråd Adresse Bredgade 77 Postnr. og by Kontaktperson 6940 Lem Lene Hagerup Hindbo, souschef Telefon (direkte) Direkte: , Mobil: Projektadresse Adresse Career Campus, Aldershvilevej 16 Postnr. og by Ringkøbing I det følgende skal I beskrive projektets formål og resultater. Alle punkter skal besvares. Under hvert punkt udfyldes de grå felter. Underspørgsmålene kan slettes undervejs. Generelt er det en fordel at holde svarene korte og præcise. Hellere flere punkttegn end lange sætninger. Vær så konkret som muligt. Hvad er projektets formål? Skriv her Sammenfat projektets formål korfattet og præcist. Hvorfor skal projektet gennemføres? Hvordan aktiverer projektet stedbundne potentialer FORMÅL Formålet med projektet Career Campus fra rekreation til rekruttering er at gøre Career Campus til det gode eksempel på, hvordan man kan anvende den lokale kulturarv til at øge tilflytningen til kommunen ved at tiltrække videnmedarbejdere, som\n3 Side 3/13 dynamo for det lokale erhvervsliv. Med en gennemgribende istandsættelse af bo-enhederne, er formålet at huset dels kommer til at udgøre tidssvarende og attraktive rammer i forhold til beboernes hverdag, og dels at de renoverede og attraktive fysiske rammer kan være en medvirkende og afgørende faktor i forhold til at understøtte indsatsen med at tiltrække højtuddannet arbejdskraft/nyuddannede til de vestjyske virksomheder. Projektet skal gennemføres, så den smukke bygning også i fremtiden kan være et levende aktiv i den vestjyske arkitekturarv med funktioner, der underbygger lokalområdets og virksomhedernes behov for at kunne tilbyde en instant og temporær bomulighed for de unge veluddannede, vi ønsker at tiltrække til området, således at stedet også kan fungere som en portal for potentielle tilflyttere. En renovering som kan virke til inspiration for andre landdistrikts- og yderkommuner. HVORFOR Projektet skal gennemføres, så den smukke bygning også i fremtiden kan være et levende aktiv i den vestjyske arkitekturarv med funktioner, der underbygger lokalområdets og virksomhedernes behov for at kunne tilbyde en instant og temporær bomulighed for de unge veluddannede, vi ønsker at tiltrække til området. Det er i forvejen en udfordring at tiltrække veluddannet arbejdskraft til vores virksomheder i landdistrikterne og langt fra de større byer. Unikke bomuligheder i internationale fælleskaber og i særklasse arkitektoniske rammer, er nogle af de herlighedsværdier, der vil kunne understøtte kvaliteten i den dedikerede indsats, der foregår i tæt samarbejde mellem såvel erhvervsråd, virksomheder som kommune. BAGGRUND Plejehjemmet Aldershvile blev i 2009 omdannet til Career Campus: et hjem for unge studerende og nyuddannede, som er i job eller studiepraktik i Ringkøbing-Skjern Kommune. Formålet med Career Campus var at etablere et kollegielignende miljø, som gav beboerne et fællesskab i fritiden og en nem introduktion til egnen igennem de andre beboere. Career Campus har såvel en lokal målgruppe som en ekstern målgruppe. I det lokale perspektiv er Vestjylland og Ringkøbing-Skjern Kommune repræsentativ for de fleste land- og yderkommuner. Det lokale uddannelsessystem omfatter udelukkende ungdomsuddannelser, hvorfor en stor del af de unge forlader området for at læse videre. Mange af dem vender ikke tilbage til landdistrikterne og de lokale virksomheder har derfor ofte vanskeligt ved at tiltrække den nødvendige innovations- og arbejdskraft til udvikling af såvel de lokale virksomheder som området generelt. I det eksterne perspektiv bidrager Career Campus med at tilbyde en let tilgængelig og social platform for studerendes praktikophold eller for højtuddannede, der kan se området an og anvende Career Campus som en indslusning til et job og en fast bopæl i Vestjylland. På trods af den høje ledighed blandt nyuddannede akademikere i de større byer viser erfaringen, at der skal ydes en ekstra indsats for at perspektivere de job- og bosætningsmuligheder, der åbner sig, hvis man vælger at fraflytte de større byområder. Career Campus har i dag 28 værelser med eget bad. Beboertallet er hen over årene gået op og ned og specielt Vestas har været den helt store bruger af Career Campus. Med tiden er antallet af virksomheder, der bruger Career Campus blevet stadigt større. I efteråret 2013 var der fyldt helt op og stedet har kørt med over 90 % belægning siden da. Erhvervscentret er i dag tovholder på Career Campus og formidler nyuddannede og studerende til områdets virksomheder og bestyrer bostedet og udlejer værelserne. STEDBUNDNE POTENTIALER Det stedbundne potentiale i dette projekt ligger langt ud over aktiveringen af kulturarven og den smukke bygningsarkitektur. I dette projekt overlejres traditionelle stedbundne lokale potentialer (bygningskultur, mennesker, ildsjæle, organisationer og offentlig forvaltning) i bredeste forstand med potentialer i transit. Nemlig de beboere fra hele verden, der for en tid har deres hjem på Campus. Så hvor Campus som bygningsarkitektur i samspil med de tilknyttede interessenter udgør et traditionelt og geografisk stedbundet potentiale, - udgør Campus også som ramme for et erhvervskollegie et unikt hotspot for internationale potentialer på gennemrejse; en HUB for udveksling af potentialer. De mange potentialer udnyttes allerede i dag professionelt i det lokale erhvervsliv, men de ligger også som et uudnyttet reservoir af potentialer, der er lokale for en tid, og som derfor kan forløses og integreres i det øvrige lokalsamfund.\n4 Side 4/13 Hvad er projektets forventede resultater? Skriv her Hvilke konkrete resultater skaber projektet? Hvilke fysiske rammer er genstand for projektet og hvordan forandres de? Det kan være fysiske konstruktioner/anlæg, eller bevaring/renovering af eksisterende byggeri. Projektets resultater kan også være nye netværk eller samarbejder. RESULTATER Projektet skaber gennem en gennemgribende renovering og istandsættelse et antal nye og tidssvarende bo-enheder i den del af Campus, der er placeret i den gamle Ulrik Plesner fløj. Projektet skaber nyrenoverede og tidssvarende boenheder gennem en renovering af den del af Campus, der er placeret i den bevaringsværdige Plesnerfløj fra Boligerne bliver en del af et inspirerende og dynamisk bomiljø, der tilbyder en række praktiske og sociale fællesfaciliteter som ramme om et midlertidigt ophold. Renoveringen vil vise, hvordan man i forbindelse med en nyindretning kan rette op på en uheldig og uharmonisk ombygning i en smuk og bevaringsværdig bygning, så et nyt og tidssvarende interiør igen respekterer og understøtter den oprindelige arkitekturs høje kvalitet. De nuværende boenheder er identiske med de tidligere plejehjemsboliger, og består af et værelse med en lille forgang og et stort handicapvenligt badeværelse. Indretningen er resultatet af en gennemgribende ombygning omkring 1980, hvor rumindretningen blev ændret i forbindelse med opførelsen af en ny bærende skillevæg i værelsesfløjen. De nye vægge står i blank, mørkerødt murværk, og sammen med brune metallofter, okkergult træværk, brune linoleumsgulve og andre tidstypiske detaljer giver det en umiskendelig 70-er stemning, der står i skærende kontrast til de oprindelige facader. Det er projektets mål, at interiøret efter renoveringen skal fremstå neutralt, så arkitekturen ikke længere forstyrres af denne modsætning mellem ydre og indre. Der vil ikke være tale om en tilbageføring eller en rekonstruktion, men gennem et bevidst valg af bygningsdele, materialer og overflader kan interiøret bringes op på en nutidig standard og samtidigt lade Ulrik Plesners historiske bygning spille hovedrollen. I kraft af bygningens tidligere funktion som plejehjem, er der i dag en række overflødige birum, der fremover inddrages til boliger, så det samlede antal kommer op på enheder i den ældste fløj. Nordfacaden er i dag skæmmet af en nyere tilbygning, og indretningen vil blive udformet, så det ikke er til hinder for, at denne kan fjernes på et senere tidspunkt i forbindelse med en retablering af bygningens oprindelige nordfacade. De eksisterende fællesfaciliteter i mellemfløjen ændres ikke, men gennem en fornyelse af indretning, belysning og farver vil de blive mere attraktive og indbydende som rammen om et velfungerende, men midlertidigt socialt fællesskab, der understøtter beboernes ophold på Campus. Den gennemsnitlige belægningsprocent har siden efteråret 2013 ligget på over 90 % mod tidligere %. Denne markante stigning i belægningsprocent skyldes givetvis, at krisen er ved at lette, men den er også det målbare resultat af en meget dedikeret indsats fra Erhvervscentret i forhold til information samt en opsøgende indsats i forhold til såvel virksomheder som andre interessenter, der benytter sig af den erhvervs- og matchmaking-service, der er ideen med Career Campus. Hvordan organiseres og styres anlægsprojektet? De fleste projekter har behov for en formel organisation, der er juridisk afsender på projektet og ansvarlig for dets gennemførelse. I den forbindelse bør det overvejes: Hvem er med i projektgruppen? Skal I bruge frivillig arbejdskraft og i så fald til hvilke opgaver? Skal der være en styregruppe? Hvem træffer beslutningerne? Hvem skal sidde i styregruppen? Skal der indgås partnerskaber med andre aktører? Er\n5 Side 5/13 kommunen en del af vores projekt og på hvilken måde? Hvem er vores eksterne rådgivere? Hvem skal stå for driften, når projektet er realiseret? Organiseringen af projektet skal afspejle den kompetencesammensætning, som er nødvendig for at løse de mange forskellige typer opgaver på et projekt, der beskæftiger sig med det byggede miljø. Organiseringen skal også tage højde for den driftsopgave, der i mange projekter følger efter projektudviklings- og anlægsfasen. Hhv. anlægs- og driftsorganisationen kan godt være forskellige. Skriv her Hvem har ansvar for hvilke opgaver? Hvordan er rollefordelingen i teamet? ANSVARSFORDELING I DET DAGLIGE Ejendommen Aldershvilevej 16 er ejet af Ringkøbing-Skjern Kommune, der står for den udvendige bygningsvedligeholdelse Driften af Career Campus er udlagt til Erhvervscentret / Ringkøbing Fjord Erhvervsråd. Erhvervscentret tager sig af den daglige drift, forretningsudviklingen og det indvendige vedligehold. ANSVARSFORDELING I PROJEKTET Ringkøbing-Skjern Kommune er som grundejer den formelle projektholder samt økonomisk og juridisk ansvarlig. Erhvervscentret er projektleder på processen og projektudvikler i samarbejde med beboere, virksomheder og Ringkøbing- Skjern Kommune. Styregruppen består af: Erhvervscentret, Lene Hindbo, souschef Ringkøbing Fjord Erhvervsråd Ringkøbing-Skjern Kommune Thomas Andersen, fagchef Ringkøbing-Skjern Kommune Iver Kristensen, fagleder for RKSK ejendomme Bent Brodersen, Byrådet, V Søren Elbæk, Byrådet S? Dialogpartner Ringkøbing Bevaringsforening Projektgruppe: Lene Hindbo Peter Ern Andersen Søren Damgaard Jan SinKjær Erhvervscentret, projektleder Ringkøbing-Skjern Kommune, arkitekt bygherre Repræsentant for Bevaringsforeningen Teknisk serviceleder Efter valg af bygeherrerådgiver samt totalrådgiver udvides gruppen med Bygherrerådgiver samt projekterende arkitekt og evt. ingeniør. Projektgruppen kan nedsætte arbejdsgrupper. Projektgruppens opgaver er i hele forløbet, at følge processen og lave indstillinger til styregruppen og Realdania, samt herunder at holde styr på økonomi og tidsplan.\n6 Side 6/13 Hvilke andre aktører samarbejdes der med? Skriv her Er der tilknyttet eksterne rådgivere? (fx bygherrerådgivere, arkitekter mv.), hvordan vælges de, og hvem er der evt. tale om, hvis de er valgt? Vær opmærksom på eventuelle krav om udbud. Er der etableret eller planer om at etablere partnerskaber med andre lokale aktører, fx fra det lokale erhvervsliv, turismeorganisationer el. lignende? Hvilken relation har projektet til kommunen (hvis ikke kommunen er projektejer)? Bygeherrerådgiveren skal udarbejde ideoplæg, byggeprogram, udbud af rådgiveropgaven og efter behov deltage i projekteringsfaen. Bygherrerådgiver tildeles direkte og skal godkendes af Realdania. Rådgiveropgaven bliver udbudt i begrænset licitation. Erhvervscentret / Ringkøbing Fjord Erhvervsråd er i forbindelse med den daglige drift og den løbende udvikling af stedet i tæt kontakt til alle interessenter. (Kommune, virksomheder, A-kasser, Universiteter og beboere) Interessentkredsen har været inddraget i forbindelse med forprojektet, hvor både beboere og virksomheder er blevet inddraget og spurgt om deres ønsker til det fremtidige Campus og ombygningen. I forhold til beboerinvolveringen har Erhvervscentret en servicemedarbejder ansat på Career Campus, som beboerne kan gå til, hvis de har klager/forslag til stedet. Det er vores erfaring at beboerne på Career Campus er gode til at melde ind med forslag og vi har tidligere sat flere forbedringsprojekter i søen på baggrund af beboerdrevne input. Under selve projektet, har vi endvidere planlagt kvartalsmøder med beboerne, hvor Erhvervscentret inviterer samtlige beboere ind til dialog omkring byggeprojektet. De lokale virksomheder vil blive orienterede igennem vores gængse markedsføringskanaler, såsom nyhedsbrev, hjemmeside og LinkedIn. Herudover, vil vi selvfølgelig nævne både stedet og projektet, når vi er ude på vores mere end 300 årlige virksomhedsbesøg. I forbindelse med forprojektet og de afholdte spørgeskemaundersøgelser er vi dog blevet opmærksomme på, at Erhvervscentret kan hjælpe med at vedligeholde og formalisere tættere sociale kontakter til områdets beboere (løbeklubber ect.) samt til offentlige fritids- og kulturtilbud. Desuden foreligger der en oplagt opgave i forbindelse med at etablere en platform for dialog og kontakt mellem tidligere og nuværende beboere der arbejdes i Erhvervscenter-regi videre med at kickstarte og facilitere en facebook-gruppe, Hvem er projektets vigtigste interessenter? Et projekts interessenter er en samlet betegnelse for alle, der kan tænkes at have en interesse i projektet eller kan forventes at blive påvirket af projektet. Interessenter kan fx være kommunen, potentielle brugere af projektet, en offentlig styrelse, interesseorganisationer, virksomheder, naboer til projektet eller en bestemt ekspert. Ofte omtales dialog med og involvering af interessenter som borgerinddragelse. Inddragelse og kommunikation med interessenter er med til at sikre opbakning til projektet og kan være afgørende for projektets forankring i lokalområdet. Skriv her Hvem bliver påvirket af projektet? Hvem er projektets målgruppe eller kommende brugere/kunder? Er der mulige konkurrenter eller samarbejdspartnere i lokalområdet? Er der særlige ressourcepersoner, der inddrages i projektet? På hvilken måde planlægger projektet at holde (interne og eksterne) interessenter informerede om projektet eller at involvere dem\n7 Side 7/13 direkte i projektet? PROJEKTET FÅR BETYDNING FOR Beboerne på Campus Virksomhederne i området ved at deres medarbejdere kan tilbydes en unik bomulighed i høj kvalitet. Lokalområdet, da Campus kan fungere som en portal for potentielle tilflyttere Inspiration for andre landdistrikts- og yderkommuner MÅLGRUPPE Beboere på Campus Virksomheder i området SAMARBEJDSPARTNERE OG RESSOURCEPERSONER De essentielle ressourcepersoner er i spil gennem samarbejde med: Lokale virksomheder gennem Erhvervsrådet Netværk inden for erhvervsservice og universiteter Frivillighedsnetværket De kommunale bosætningskonsulenter Det politiske niveau Ringkøbing Bevaringsforening INDDRAGELSE Beboere og virksomheder holdes løbende informeret gennem Erhvervscentret. Begge grupper har været involveret i forbindelse med projektudviklingen. Projektet markedsføres i forskellige faglige og professionelle sammenhænge af såvel kommune som Erhvervscenter. Det vurderes at der kan gøres en yderligere informations- og inddragelsesindsats i forhold til lokalområdets beboere. Hvordan er gennemførelsens proces, faser og milepæle? Tids- og milepælsplan Finansiering skal være på plads afsluttet 1. april 2015 Valg af bygherrerådgiver afsluttet maj 2015 Godkendelse af bygherrerådgiver af styregruppe og Realdania afsluttet maj 2015 Forundersøgelser, indsamling af data (se ydelsesbeskrivelserne afsnit til 1.1.7) pågår\n8 Side 8/13 Ideoplæg, se ydelsesbeskrivelsens afsnit 1.2 og 1.3 pågår Udarbejdelse af byggeprogram ydelsesbeskrivelsens afsnit 1.4 pågår Realdania godkender annonce før offentliggørelse Annoncering efter rådgiver (udbud af rådg. i begrænset licitation) 21. maj 2015 Modtagelse af ansøgninger om prækvalifikation 11. juni 2015 Byggeprogram sendes til godkendelse hos Realdania 12. juni 2015 Udvælgelse af prækvalificerede (internt) 17. juni 2015 Godkendelse af byggeprogram og udbudsmateriale i styregruppe og Realdania 2015 Realdania godkender de prækvalificerede 22. juni 2015 Udsendelse meddelelse om prækvalifikation 24. juni 2015 Udsendelse af byggeprogram og tilbudsmateriale til prækvalificerede 24. juni 2015 Modtage tilbud fra prækvalificerede 17. august juni Godkendelse af rådgiver ved Realdania og Styregruppe 24. august 2015 Udarbejdelse af dispositionsforslag Dispositionsforslag sendes til kommentering hos Realdania 5. oktober 2015 Godkendelse af dispositionsforslag i byggeudvalg og styregruppe 12. oktober 2015 Udarbejdelse af projektforslag Godkendelse af projektforslag ved Realdania og styregruppe 16. november 2015 Udarbejdelse for- og hovedprojekt (udbudsmateriale) Godkendelse af hovedprojekt i byggeudvalg 18. december 2015 Udbud af håndværkerydelser i offentlig licitation i fagentreprise 11. januar 2016 Licitation på håndværkerydelser 1. februar 2016 Godkendelse af det endelige projekt hos Realdania 22. februar 2016 Godkendelse af det endelige projekt og licitationsresultat i styregruppe 25. februar 2016 Byggestart 29. marts spadestik Primo april Aflevering med efterfølgende mangeludbedring 17. oktober 2016 Ibrugtagning 31. oktober 2016 Indvielse 7. november års gennemgang (Ikke en del af det Realdania støtter) november års gennemgang (ikke en del af det Realdania støtter) november 2021 Ydelsesbeskrivelserne der henvises til er: For bygherrerådgivning: Bygherrerådgivning Foreningen af Rådgivende ingeniører, Danske arkitektvirksomheder og Bygherre Foreningen. Aftalegrundlag AB 92 For rådgivning: Byggeri og Planlægning Foreningen af Rådgivende Ingeniører og Danske Arkitektvirksomheder. Aftalegrundlag ABR 89\n9 Side 9/13 Formidlingsplan Der skal udarbejdes en plan for formidling af projektet. Hvad er de centrale milepæle i projektet (f.eks. første spadestik, indvielse, mv.). På hvilke tidspunkter i løbet af projektets gennemførelsesfase er der behov for, at projektet formidles og synliggøres og på hvilken måde (f.eks. events, pressemeddelelser, nyhedsbreve, mv.)? Når den endelige tidsplan er på plads og godkendt af Stedet Tæller / Realdania vil vi gerne i samråd med kampagnesekretariatet, promovere følgende milepæle i forhold til medierne: valg af rådgiver, (pressemeddelelse godkendes af Realdania forinden) første spadestik (invitation og evt. pressemeddelelse godkendes af Realdania forinden) endelig indvielse (dato aftales med Realdania forinden offentliggørelse, Realdania inviteres som taler og den officelle invitation godkendes af Realdania før udsendelse) Vi forventer også at kunne formidle historier til pressen om beboernes syn på renoveringen, samt historier fra de virksomheder der støtter op om projektet. Styregruppen og projektgruppen tænkes løbende orienteret via de løbende møder. Vi vil, som beskrevet ovenfor, strukturere vores kommunikation omkring de centrale milepæle i projektet. Ud over den basale og løbende interessentkommunikation om selve byggeprocessen, vil vi målrette kommunikationen om milepælene til områdets virksomheder, studerende på landets universiteter samt relevante beslutningstagere i kommunen og regionen. Vi vil nå virksomhederne igennem vores gængse kanaler, såsom vores nyhedsbrev, hjemmeside eller linkedin men specielt igennem vores mange besøg og arrangementer. De studerende på landets universiteter, bliver informeret igennem vores strategiske partnerskaber, netværk og vores deltagelse i akademikerkampagnen. Herudover har vi stande på landets største uddannelsesmesser, hvor vi promoverer Career Campus. De relevante beslutningstagere vil nå igennem vores erhvervspolitiske indsats, hvor vi jævnligt har møder med relevante aktører både kommunalt, regionalt og nationalt. Den bredere markedsføring centrerer sig i høj grad omkring en øget presseindsats, hvor vi trækker på vores kontakter indenfor de lokale medier, eksempelvis Ringkøbing-Skjern Dagblad og Jyske Vestkysten, eller udsende en pressemeddelelse, hvis vi\n10 Side 10/13 vurderer milestenen som værende af regional eller international interesse. Derudover vil Stedet Tællers hjemmeside, Linked in gruppe og nyhedsbrev også blive brugt i den bredere markedsføring. Realdania / Dansk Bygningsarv skal inddrages i hele formidlingsarbejdet og godkende invitationer og pressemeddelelser vedr. milepælene. Alle ovenstående indsatser udarbejdes i et samarbejde med sekretariatet ved Stedet Tæller. Budget for realisering Angiv det samlede budget for realisering i første skema. I andet skema angives dato for udbetaling fra Stedet Tæller. Det er vigtigt I er præcise, da dette skema danner grundlag for jeres udbetaling. Budgettet skal afspejle de ønskede aktiviteter. Budget for håndværkerudgifter kvalificeres i forbindelse med byggeprogrammet. Aktiviteter Beløb i kr. Håndværkerudgifter inkl. reserve på 10% Fondsafgift Totalrådgiver Bygherrerådgiver Forsikringer, byggesagsomkostninger, indvielse, annoncering, trykkeomkostninger, forundersøgelser for asbest, PBC og kloak og reserve Samlede udgifter Udbetaling fra Realdania Rate-datoer Delopgaver Beløb i kr. 1. december 2015 Efter godkendt projektforslag april 2016 Efter indgået entreprisekontrakt juni 2016 Efter en tredjedel af entreprisearbejdet er udført november 2016 Efter aflevering december 2016 Efter slutrapportering og Byggeregnskab er afsluttet\n11 Side 11/13 Finansiering af realisering Angiv, hvordan I planlægger at finansiere projektet. Skriv, hvilke bidragydere I har tilsagn fra eller har ansøgt/planlægger at ansøge, og hvilket beløb der er tale om for hver bidragyder. Bidragyder Beløb i kr. Tilsagn / ansøges (Her anføres, om beløbet allerede er bevilget, eller om der er ansøgt/ planlægges at ansøge om det) RKSK, Beløbet er bevilget fra Økonomi- og Erhvervsudvalget Stedet Tæller ( ) Ansøges skal fratrækkes 17,5 % i fondsafgift Lån fra Vækstpuljen Beløbet er bevilget fra Økonomi- og Erhvervsudvalget RKSK, tilskud fra By, Land og Kultur Beløbet er bevilget I alt bevilget I alt ansøgt / ansøges hos fonde Forventet ansøgt støttebeløb fra Stedet Tæller til realisering: Er ansøger momsregistreret? (Ja / nej) ja Hvordan styres driften? Driftsbudgettet er en økonomisk oversigt over, hvad det koster at drive projektet, når det står færdigt, og hvordan driften tænkes finansieret. Det er en god idé at tænke driften ind i projektet fra starten, så det ikke kommer som en overraskelse, når byggeprojektet er afsluttet. I driftsbudgettet beskrives de konkrete udgifter og indtægter, som er forbundet med projektets drift. UDGIFTER Årlige udgifter i kr. Timer og kørsel til pedel og adm. medarbejder Vedligehold El, vand og varme Div. lokaleomkostninger Hjemmeside og internet Abonnementer og forsikringer Andre driftsudgifter\n12 Side 12/13 Udgifter i alt INDTÆGTER Årlige indtægter i kr. Lejeindtægter Indtægter i alt BALANCE I alt i kr. Udgifter - indtægter Underskrift Dato Navn Thomas Andersen Projektplanen indsendes i 8 eksemplarer á max 15 sider i papirform samt som pdf- og word-fil til: Adresse: Dansk Bygningsarv, Mrk. Stedet Tæller Borgergade 111, 1300 København K Projektplanen skal være sekretariatet i hænde senest d. 18. august 2014 kl\n13 Side 13/13


Mette Rix – Mette Rix\nJeg har i den primære del af mit arbejdsliv forstærket og fremhævet menneskers personlige udtryk og budskaber til gavn for deres modtagere. Først med en karriere som instruktør i teater- og tv-branchen og senere som personlig kommunikationsrådgiver for profiler i det offentlige- og private erhvervsliv samt i det politiske liv.\nMine klienter findes primært i vækstvirksomheder, kommuner og indenfor politik. Efter 8 år med arbejde og studier i London arbejder jeg ligeså gerne på engelsk som på dansk.\nJeg er fagligt og personligt interesseret i at udvikle mine klienters professionelle udtryk og bibeholde autenticiteten i deres personlige brand og kommunikation. Jeg søger til stadighed at øge selvindsigten hos den enkelte og vægter modtagerorienteret kommunikation højt. Udgangspunktet bliver altid taget i de faktiske omstændigheder, min klient arbejder under. Vi arbejder sammen ud fra en individuel kommunikationsplatform.\nMin stil er direkte, konkret og handlingsorienteret. Konkrete træningssituationer med direkte feedback, fører til konkret udvikling og markante resultater.\nJeg er født i 1969 i Ålborg og bor i dag på Vestlolland, hvor jeg er arbejdende formand for brandingprojektet, ”Nu tæller kun handling” og medejer af landbruget Frederiksdal Gods, hvor vi gennem de seneste år har oparbejdet Danmarks største produktion af Kirsebærvin, hvoraf størstedelen distribueres til verdensmarkedet.\nKan ens personlige brand stå i vejen for forfremmelse? Læs her\nEr man uægte hvis man er strategisk i sin kommunikationsstil? Læs her\nMette Rix – mette@metterix.dk – (+45) 40 14 92 82


Svensk politi vil hindre hævn efter dobbeltdrab i Danmark\nEt opgør mellem de svenske bander Shottaz og Dödspatrullen har siden 2015 kostet flere menneskeliv.\nSyv personer har mistet livet i en blodig konflikt mellem to kriminelle grupper fra Stockholms forstæder. Drabene på to unge svenske mænd forleden i Herlev skal muligvis føjes til listen. (Arkivfoto) Mathias øgendal/Ritzau Scanpix Fold sammen\nSøndag d. 30. juni 2019, kl. 12.57\nDrabene på to unge mænd i Herlev ved København kan muligvis ses i sammenhæng med en i forvejen særdeles blodig konflikt mellem to kriminelle grupper fra Stockholms forstæder.\nSvensk politi er derfor bekymret for, at en ond spiral fortsætter. En forstærket indsats i tre stockholmske forstæder skal forsøge at afværge mulige hævnaktioner efter forbrydelsen i Danmark.\nHer blev en 23-årig og en 21-årig tirsdag eftermiddag i Sennepshaven i Herlev dræbt med en serie skud fra pistoler og en automatriffel.\nForleden sagde chefen for politiets specialstyrke "Team 2022", at man har øget tilstedeværelsen i forstæderne Rinkeby, Tensta og Kista efter drabene i Danmark.\n- En sådan hændelse har næsten altid konsekvenser. Det er noget, vi forsøger at hindre, sagde Stephan Kiernan til Svenska Dagbladet.\nDet ene offer i Herlev, den 23-årige, skal ifølge flere medier have indtaget en fremtrædende rolle i banden Shottaz fra Rinkeby. Han var desuden manager for en lokal rapper, som sympatiserer med Shottaz. For tiden er rapperen dog i fængsel på grund af våben, skriver Svenska Dagbladet.\nEn imam ved det islamiske kulturcenter i Rinkeby, Hussein Farah Warsame, har til Expressen oplyst, at flere af den 23-åriges nærmeste pårørende er taget til Danmark efter drabet.\nTilsyneladende har dansk politi fået et gennembrud i sagen. Lørdag blev en 21-årig mand, der taler svensk, varetægtsfængslet af en dommer i Glostrup. Den præcise sigtelse holdes dog hemmelig.\nAnholdelsen af den 21-årige skete under dramatiske omstændigheder i Bispehaven i Aarhus fredag aften. Ekstra Bladet har bragt fotos af en mand, der i hvide strømpesokker står uden på bygningen i anden sals højde, mens betjente fra en lejlighed forsøger at kontakte ham.\nDenne mand tilhører ifølge Ekstra Bladet en bande, der kaldes Dödspatrullen. Den har siden 2015 haft en konflikt med Shottaz. Syv mennesker har mistet livet undervejs. Kun et af disse drab - nedskydningen af en mand fra Shottaz på et pizzeria i Rinkeby - er opklaret.\nDe to grupper blev i foråret kortlagt af Svenska Dagbladet. 20 centrale personer er blevet dømt for 330 forbrydelser. The Don, Ishka, Makelele, Musse og Dumle er nogle af øgenavnene.\nEt fællestræk er de involveredes unge alder - drabsmanden på pizzeriaet var kun 16 år - og viljen til at begå meget grov kriminalitet.\nIngen af de 20 var inden bandelivet gået under de sociale myndigheders radar. Der var masser af initiativer, men tilsyneladende har de ikke haft nogen særlig effekt. En politimand har fortalt Svenska Dagbladet, at nogle ikke ser deres liv efter 20 års-alderen.\n- Nogle af dem har ingen større tro på fremtiden, siger han.\nI Københavns Vestegns Politi ønsker politiinspektør Flemming Madsen søndag ikke at udtale sig om efterforskningen.


Spild ikke din egen og andres tid – vær tro mod din mavefornemmelse\nEn kandidat har omkring syv sekunder til at gøre et godt indtryk. Hvis det ikke lykkes, så er der i virkeligheden ingen grund til at fortsætte samtalen.\nBlikket var flakkende og svarene vævende.\nKandidaten virkede underligt uforberedt på den samtale, der ventede. Han havde tydeligvis ikke gjort sit hjemmearbejde og sat sig ind i, hvad det var for en virksomhed, han mødte ind i.\nPå mindre end 10 sekunder vidste jeg, at han aldrig ville få det job, som han var blevet kaldt til samtale til. Og efter tre minutters samtale havde jeg fået min umiddelbare mavefornemmelse bekræftet; kandidaten var drevet af en ”væk fra mit nuværende job”-motivation frem for et reelt ønske om at komme til at arbejde i den virksomhed og i den funktion, som samtalen handlede om.\nOg så kunne samtalen egentlig bare være stoppet der.\nEjerlederen havde bedt mig deltage i samtalen med en kandidat fra deres netværk. Han havde afsat halvanden time til mødet, en afdelingsleder og en team-leder var booket ind, så samtalen blev ført hele vejen til enden – uden nogen brød ind og sagde tak for nu.\nOg det burde de have gjort.\nGå ikke planken ud\nDer bliver simpelthen spildt alt for meget tid på frugtesløse samtaler med kandidater, der viser sig at være fejlcastede.\nDe rekrutterende ledere bør derfor blive bedre til at lytte til deres mavefornemmelse, så de undgår at spilde deres egen og kandidaternes tid. Der er ingen grund til at gennemføre en ørkenvandring af en samtale, hvis man allerede inden for 10 sekunder ved, at kandidaten ikke er den rette.\nSå er det meget bedre at finde et passende sted at runde samtalen af og give kandidaten besked om, at vedkommende ikke matcher den profil, virksomheden leder efter. Man behøver ikke gå planken ud bare fordi, at man har afsat tiden til det.\nDet betyder dog ikke, at man skal stoppe samtalen, inden kandidaten når at sætte sig ned.\nSom virksomhedens repræsentant har man et ansvar for at sikre en god afvikling af samtalen og sikre, at kandidaten går derfra med et klart budskab om, hvorfor vedkommende ikke får jobbet.\nOg et afslag skal naturligvis aldrig være baseret på en ”følelse”. Det er vigtigt, at afslaget er faktabaseret, så kandidaten kan gå ud ad døren med et klart svar på, hvorfor der ikke var det rigtige match. På den måde er der også større sandsynlighed for, at kandidaten efterfølgende vil være en god ambassadør for virksomheden.\nUndgå at spilde tiden\nOg man kan faktisk relativt let reducere antallet af frugtesløse samtaler betragteligt, hvor man efter ganske kort tid ved, at mødet er spild af tid.\nJeg anbefaler at gennemføre et kort telefoninterview i struktureret form på 10-15 minutter med udvalgte kandidater før et møde aftales. Det giver en rigtig god mulighed for at få et billede af, hvad det er for en kandidat, man har med at gøre.\nDet er også på det indledende telefoninterview, at man har muligheden for at finde ud af, hvad kandidatens forventninger til lønnen er. Hvis man er alt for langt fra hinanden, så er der ingen grund til, at man bruger tid på at mødes. Så kan begge parter trække følehornene til sig, inden der bliver sat for meget i gang, og der bliver spildt for meget tid.\nMen hvis man alligevel havner i en situation, hvor mødet ikke er det, man forventede, så bør man som rekrutterende leder skære igennem og runde af.\nOg for nogle ledere er det ganske grænseoverskridende at skulle tage en beslutning om en kandidat, mens kandidaten stadig sidder i rummet.\nFor det kan da godt være, at kandidaten ikke lige er det, lederen regnede med, men hvad nu hvis kandidaten er den bedst egnede af dem, som virksomheden har indkaldt til samtale. Skal vedkommende så ikke have en chance?\nJeg plejer at sige til mine samarbejdspartnere, at hvis du er i tvivl, så er du ikke i tvivl.\nHvis mavefornemmelsen ikke er der, så kan man lige så godt få givet et hurtigt afslag. Og hvis man ikke giver afslaget med det samme, mens kandidaten stadig er i mødelokalet, så skal kandidaten i det mindste forlade mødet med et budskab, som gør, at kandidaten ikke efterfølgende har fået falske forhåbninger.\nOg der er bestemt ingen grund til at udsætte afslaget indtil, at man har fundet den rigtige kandidat. Det bliver det ikke lettere af. Man kan lige så godt få ringet eller skrevet til kandidaten og givet vedkommende en forklaring. Det handler selvfølgelig også om at vise de fravalgte kandidater respekt.\nHvis man bliver bevidst om at lytte til mavefornemmelsen og ikke mindst handle på den, så har man mulighed for at skabe bedre og mere effektive ansættelsesforløb – hvor man hverken spilder sig egen eller kandidaternes tid.


ANSWERS | migoglillimy ANSWERS – migoglillimy\nNogle af mine aller fineste og dyreste ting. YSL ring: Jeg købte denne guddommelige r\nJeg er 170 høj, jeg vejer 49 kilo, jeg går altid med neglelak, jeg er en fattigrøv, jeg elsker at være ude at spise, jeg kan ikke fordrage mennesker som ikke vil andre det bedste, jeg elsker sort, at blogge er mit arbejde, min farmor døde for over 2 år siden af kræft, jeg elsker disney, og kan cirka alle disneysange udenad, jeg tager billeder med et Canon Eos 500D, jeg hader at have håret løst, jeg elsker Jane kønig smykker, jeg er helt vild med wok.\nNYT KONCEPT – TORSDAGS T\nI’m leaving you, denmark\nSpørgsmål: Hvad var det for en beslutning du tog forleden dag, som du skrev om på instagram? 🙂\nDisney ftw! Jeg sætter en ære i at kunne synge med på alle Disney-sange i verden. Det bliver man aldrig for gammel til!\nHvor er du sød på de billeder, fine Lærke<3\nHvor er du tynd! 🙂\nJeg har læst din søsters blog en del, men er først kommet forbi din nu. Jeg ved ikke hvorfor, men jeg har længe troet, at din blog ikke ville tiltale mig .. Men hold da op jeg tog fejl. Jeg elsker, at du er så personlig, og jeg beundre dit mod til at dele ud af dig selv! 🙂\nHilsen en anden Lærke\nJeg vil lige starte med at sige, at jeg virkeligt godt kan lide din blog, så det er ikke ondt ment. 🙂\nMen jeg må ærligt indrømme, at jeg ikke synes, det er specielt fedt, at du skriver din vægt, og det burde du kunne forstå, når du selv har lidt af en spiseforstyrrelse..\nJeg lider af en ret alvorlig anoreksi, og selvom vi ikke vejer det samme og er lige høje, er det ret “triggering” (eller hvad man skal kalde det) at se på.\nSynes bare lige, at jeg ville informere dig om det, i tilfælde af, at jeg ikke er den eneste der har det sådan..\nEr ked af at høre, du har det sådan. Men det er jo min blog. Og den er personlig. Sådan er det. Håber du får det bedre, jeg gør det for at vise, t jeg er kommet over min sygdom.\nDu kan vist ikke helt være en fattigrøv når du går i tøj fra Acne, Alexander Wang osv. Og har dyre tasker og sko, hæhæ 🙂\nTjener du penge på bloggen, og hvor meget – hvis man må spørge? 🙂\nEr en fattigrøv med hensyn til, at jeg gerne vil have en masse dyre ting, som jeg ikke har råd til! Og ja, det gør jeg 🙂 hvor meget, holder jeg privat 🙂\nJeg lider også af en spiseforstyrrelse (anoreksi med bulimiske tendenser) og jeg synes det virker mere som en.. “Jeg er meget høj og tynd og folk skal vide det” information end jeg synes det virker som en sejr over din spiseforstyrrelse. Hvorfor ellers lægge ud med sådan noget information?\nJeg får det dårligt over, at man i dag næsten ikke kan læse nogle blogs uden at støde på “tyndt er smukt” begrebet. I hvertfald ikke hos jer Næstved Blacksters\nMan kan ihvertfald godt mærke du lider af en spiseforstyrrelser. Sådan der tænker raske mennesker jo ikke, søde Ida. Jeg giver bare noget Info. Bliver sindssyg af at folk har brug for at kommentere sådan noget der.\nDesuden virker det også ret meget som om du synes tynd er smukt. Så det er vidst ikke bare “os Næstved blacksters”. Sorry, men kan det ikke være lige meget? Hvorfor har du brug for at sætte folk i bokse? Hvis du havde skrevet en ordentlig besked i en ordentlig tone, ville jeg med glæde råde dig gennem din spiseforstyrrelse, og hjælpe, men det dér er jo bare direkte uhøfligt.\nDu er da ikke 1.70? har set dig på Næstved gym, jeg er 1.67, og du er da et godt stykke lavere end mig. 🙂\nJo, det er jeg 🙂 blev målt så sent som i går 😉 så du har nok taget fejl….\nJeg ville bare høre, hvordan du kan være så tynd, og så være kommet ud af din spiseforstyrrelse? Jeg troede bare, at man skulle være normalvægtig, og det virker da som om, at du har vægtkriteriet for anoreksi. Virkeligt ikke noget dårligt ment i det her eller lignende, jeg er bare nysgerrig. Håber ikke jeg støder dig i det her spørgsmål 🙁\nHåber det går dig godt, og at du fortsætter med bloggen! Jeg nyder i hvert fald at læse den, og jeg er sikker på, at jeg ikke er den eneste.\nHilsen Emilie Nina.\nHej emilie. Ja, jeg er slank, men jeg vil ikke se mig selv i kategorien “undervægtig”. Mit BMI er på 17.6 (har lige fået målt det i skolen, så det er næsten normalvægtig. At have anoreksi, og at være tynd er to fuldstændig forskellige ting. En spiseforstyrrelse, som anoreksi, betyder jo, at man har en forstyrrelse, omkring mad oppe i hovedet. Noget psykisk. Og det har jeg ikke. Jeg spiser helt normalt, og tænker aldrig på, om jeg er for tyk, eller for tynd – derfor har jeg ikke en spise forstyrrelse. Pas nu på med at blande de to ting sammen, det er der så mange der gør! Man kan jo bare “være født” til at være slank 🙂 håber det besvarede dit spørgsmål! Knus Lærke 🙂\nHar kigget på dine indlæg – og er helt vild med din lidt platin-blonde hårfarve:)\nHvilken en bruger du?\nJeg fik det farvet hos frisøren. Don’t do it.Jeg tabte håret.\nJa – jeg ved det.. Elsker bare den der flotte blonde farve 😀\nNogle af mine aller fineste og dyreste ting. YSL ring: Jeg købte denne guddommelige ring, da jeg var i London med min søster, Marie for to års …


Mere end hver tredje bruger ip-telefoni | Mobilsiden.dk\nMobilsiden.dk / Nyhedsoversigt / Mere end hver tredje bruger ip-telefoni\nMere end hver tredje bruger ip-telefoni\nAnders Holt Petersen, ComON.dk Kilde: ComON 13. mar 2006 Kl. 16:51\nOver en tredjedel af danskere med internetforbindelse bruger nu ip-telefoni.\nDanskerne har for alvor taget ip-telefoni til sig, viser en ny undersøgelse.\nEn undersøgelse fra Institut for Konjuktur-Analyse (IFKA), konkluderer, at ip-telefoni bliver brugt af hele 38 procent af internetbrugerne i Danmark.\nSpecielt Skype er populært, når danskerne foretager opkald via internettet. Det er nemlig blevet så billigt og simpelt med ip-telefoni, at hele 38 procent af danskerne med internetforbindelse inden for de seneste tre måneder har talt med andre personer over internettet.\nRundt regnet svarer det til, at 725.000 husstande bruger internettet når de taler i telefon.\n85 procent af de husstande, der bruger IP-telefoni, har enten adsl-forbindelse, adgang via kabel-tv eller gennem et fælles netværk. Derimod er det kun otte procent, af de der telefonerer via internettet, der anvender et traditionelt telefonmodem. Af de er 35 procent under 30 år og 24 procent er over 50.\nI alt har otte ud af ti husstande i Danmark adgang til internettet. Halvdelen af disse er ADSL-forbindelser, hvorimod 20 procent har et traditionelt telefonmodem. De resterende 30 procent er gennem andre typer forbindelser så som kabeltv, netværk i boligforeningen eller lignende.\nIfølge IFKA er bredbånd og ip-telefoni nu for alvor slået igennem i Danmark.


Sigrid Undset skrev om de store følelser | Kristeligt Dagblad\nKultur 02.07.05 Kl. 01:01\nSigrid Undset skrev om de store følelser\nDen store lidenskab og dens skæbnesvangre konsekvenser er temaet i norske Sigrid Undsets liv og forfatterskab. Et forfatterskab, som forlæggerne i begyndelsen ikke havde den store tiltro til\n""Nu takker jeg Gud både forlæns og baglæns for Nobelprisen"", sagde Sigrid Undset, da hun modtog Nobelprisen i 1928 for sine middelalderromaner. Prisen på 156.000 kroner forærede hun bort. -- Foto: Arkiv.\nOm eftermiddagen den 10. december 1928 modtog den norske forfatter Sigrid Undset (1882-1949), iført en smuk festkjole af flaskegrønt silkefløjl, Nobelprisen i litteratur i Koncerthuset i Stockholm. I sin usædvanlig korte takketale gav Sigrid Undset udtryk for, at hun "skrev langt bedre, end hun talte" og i øvrigt kun "med den største uvilje talte om sig selv". Derefter rettede hun en dybtfølt tak til Sverige og udtrykte sin glæde over, at "vore skove og vore fjelde går over i hinanden, og vore elve bærer deres vand fra det ene land til det andet".\nSigrid Undset røbede dermed ikke med ét ord, noget om den helt usædvanligt lange og ganske dramatiske vej, som hun havde tilbagelagt med netop "Olav Audunssøn", hovedværket blandt de middelalderromaner, som hun nu modtog den fornemme pris for.\nDet begyndte alt sammen med Ingemanns romaner, som Sigrid Undset naturligt stiftede bekendtskab med, fordi hendes mor var dansk. Her forelskede den 10-årige Sigrid sig i navnene Svend Trøst eller Svend Ungersvend og Jomfru Agnete, og hele sin barndom og teenagetid digtede hun videre om disse to "der elsker hinanden, så de ikke kan leve uden hinanden, men de kan slet ikke leve med hinanden heller, og samlivet bliver en kval, mere bitter for hver dag der går". Det var denne konflikt, der skulle blive selve livstemaet for Sigrid Undset – i hendes liv såvel som i hendes forfatterskab.\nRomanen om Svend Trøst, som den unge digterinde forestillede sig skulle foregå i 1340, blev imidlertid aldrig fuldendt. Men da Sigrid Undset var 20 år, blev det alvor. Om sommeren boede hun i tre måneder, ikke hjemme sammen med moderen og de to yngre søstre, men i et pensionat på Nordstrand. Og selvom hun hver dag passede sit kontorjob inde i Kristiania (Oslo), kom hun nu rigtig i gang. Nu hed romanen ikke mere "Svend Trøst", men "Aage Nielssøn til Ulvholm". Han elsker sin Alhed, bor nu på Kalundborgegnen, hendes mors fødeegn, og handlingen foregår i 1200-tallet.\nOg det er igen de store følelser, den store, umulige passion og skyldfølelsen, der optager den unge forfatterinde. Det religiøse aspekt spiller endnu ikke nogen rolle, det er alene den psykologiske og følelsesmæssige konflikt sammen med beskrivelsen af det middelalderlige samfund, der er det afgørende.\nMen enhver, der har læst "Olav Audunssøn i Hestviken" (1925) og "Olav Audunssøn og hans Børn" (1927) vil let kunne genkende handlingen, der som sin kerne har det forhold, at Aage elsker Alhed og giver sig hen til ham. Men Aage må drage fredløs fra landet efter et manddrab, og da han kommer hjem igen, venter Alhed barn med en anden, og Aage dræber denne mand i løndom. Barnet vokser op, og Aage tager ham til sig som sin egen, men hader ham. Det bliver Aages livs forbandelse, og da han dør, er han en venneløs og barnløs mand.\nDet var med dette manuskript i tasken, Sigrid Undset en julidag i 1905, i år altså for netop 100 år siden, rejste med båden til København for – iført en stor smuk, bredbåndet hat med blomster på, fordi hun vidste, at store hatte klædte hende, og dertil lys kjole og silkestrømper – personligt at aflevere det til forlagsdirektøren på Gyldendal, den navnkundige Peter Nansen.\nMen mødet blev kort. Peter Nansen havde travlt og indlod sig ikke i samtale med den unge dame. Tog blot imod manuskriptet og bad hende komme igen om en måned.\nDet gjorde den smukke unge dame så. Denne gang var direktøren en anelse mere snakkesalig. Han klappede Sigrid Undset venligt på skulderen og sagde så de siden så berømte – eller berygtede – ord: "Forsøg Dem ikke mere med historiske romaner. Det kan De ikke. Men De kan jo prøve at skrive noget moderne. Man ved sgu aldrig."\nDen bemærkning skulle han bittert komme til at fortryde. For ikke nok med, at Sigrid Undset faktisk tog hjem og "skrev noget moderne", noget meget moderne endda. Hun skrev "Fru Marta Oulie", en brevroman, hvis første sætning lyder: "Jeg har været min mand utro." Bogen udkom i efteråret 1907, da Sigrid Undset var 25 år gammel – efter i øvrigt også først at have været forkastet. Men romanen gav også Sigrid Undset gode anmeldelser stort set over hele linjen, og dermed en særdeles ærefuld debut. Jo, som det ses: Sigrid Undset kunne også skrive moderne, uden at hun dog et øjeblik forlod sit livstema: den store lidenskab og dens skæbnesvangre konsekvenser.\nEfter at Sigrid Undset havde fået "Aage Nielssøn til Ulvholm" forkastet, skrev hun i øvrigt et brev til Peter Nansen, hvori hun forsøgte at forklare ham, hvad hun havde villet med bogen: "Skønt jeg meget vel indser, at fremgår det ikke utvetydigt af arbejdet, kan det jo være det samme, hvad forfatteren ville." Men det, hun ville, var, at "de voldsomme handlinger skulle ses på med det trettende, ikke med det nittende, århundredes syn".\nMen nu blev "Fru Marta Oulie" naturligvis ikke udgivet på Gyldendal. Den blev i stedet udgivet af den af Sigrid Undset gennem hele livet højt skattede forlagsdirektør, William Nygaard, på Aschehoug.\nGyldendal kom aldrig til at udgive en eneste af Sigrid Undsets bøger. En ganske bitter pille for forlaget i betragtning af, at hendes romaner, da hun modtog Nobelprisen, alene i Norge var solgt i mere end 275.000 eksemplarer og eksempelvis i Tyskland på samme tid i mere end 350.000.\nAllerede mens Sigrid Undset stadig arbejdede som kontordame, tog hun igen fat på middelalderen. Hun skrev "Fortællingen om Viga-Ljot og Vigdis". En saga-pastiche henlagt til Island med lidenskab, vold og mord i den for Sigrid Undset så karakteristiske stil, på en gang romantisk og realistisk. For hos Sigrid Undset finder de lunkne følelser ingen plads, hverken på godt eller ondt. Pressen modtog "Viga-Ljot og Vigdis" med begejstring. En forfatter havde fundet sit stof og sin form. Endelig kunne hun skrive om det, der lå hende stærkest på sinde i den historiske form, som stod hende nærmest, siden hun i en sommerferie som 10-årig havde haft sin første store og afgørende læseoplevelse med "Njals Saga". Nu var ringen sluttet, og hun kunne endelig som 27-årig helt hellige sig forfatterskabet.\nMen der skulle gå mange år endnu, før Sigrid Undset skrev den roman, som for altid vil sikre hende en plads blandt verdens mest læste forfattere: "Kristin Lavransdatter". I disse år erfarede hun selv, hvilke mægtige kræfter passionen rummer. Hun forelskede sig stormende i en gift mand, kunstmaleren Anders Castus Svarstad, far til tre små børn. Senere indgik hun ægteskab med ham og fik skilsmisse fra samme mand, da hun selv havde født ham to børn og var højgravid med det tredje, og – skulle det vise sig – som mor til en psykisk og fysisk handikappet datter. Sigrid Undsets eget liv blev et drama fuldt så stort og stærkt som hendes romaner.\nSigrid Undset skrev "Kristin Lavransdatter", da hun selv var i begyndelsen af 40'erne, nyskilt og eneforsørger af tre små børn. Romanen udkom i tre bind fra 1920 til 1922 og gjorde med ét slag sin forfatterinde verdensberømt og, om ikke velhavende, så satte den hende i hvert fald i stand til at få installeret badeværelse samt eget arbejdsrum.\nBogen om den unge Kristin og Erlends lidenskabelige, men forbudte kærlighedsforhold og dets livslange skæbnesvangre konsekvenser for dem begge, har betaget unge piger, voksne kvinder og gamle koner gennem nu snart et lille århundrede. Og med fuld ret. For her følges et helt kvindeliv fra barndom og ungdom over ægteskab og moderskab til alderdom og enkestand og helt frem til døden. Og for rigtig mange vil det nok altid være sådan, at "Kristin Lavransdatter" er selve bogen, ikke blot i Sigrid Undsets forfatterskab, men i det hele taget. Og for dem derfor også især dén bog, hun fik Nobelprisen for. Men hun fik den for alle sine middelalderromaner.\nOg hos Sigrid Undset selv var der ingen tvivl. "Olav Audunssøn" var det bedste værk, hun havde skrevet. Den var hendes livsprojekt. Og det på flere måder. Ikke blot fordi den havde levet i hendes sind, siden hun var en lille pige, men også fordi hun i den med fuld modenhed og konsekvens fik udfoldet den kristendom, som fyldte hele hendes liv, siden hun i 1924 konverterede til den katolske tro.\nSigrid Undset var ikke blot en gudbenådet fortæller, hun var også overordentlig belæst. Ja, hun var lærd. Og hun var dertil i besiddelse af et særdeles skarpt intellekt. Hun var således sin samtids største kender af norsk middelalderhistorie. Og hun var desuden med hele sit sind og hele sin viljestyrke dybt forankret i den kristne tro. Hun var således ikke blot en stor beundrer, men også en stor kender af Thomas Aquinas.\nAlt dette formåede hun at udtrykke i den fornemme og helt realistiske livsfortælling, som de to romaner om Olav Audunssøn er. For her møder vi manden, der gennem hele sit liv på trods af skam og skyldfølelse, gennem tvivl og fortvivlelse, trods og afmagt, kæmper for og især med at bevare sin kristne tro. Han er en mand i middelalderen, men han er også en mand i et religionsskifte med helt aktuelle paralleller til den globaliserede og multireligiøse tid, vi selv lever i. Og dertil kommer, at romanen alene på grund af sin klassiske, teologiske tyngde burde være obligatorisk læsning for enhver teologisk student, såvel som for alle præster i den danske folkekirke.\nDen nobelpris, som Sigrid Undset modtog i Stockholm den 10. december 1928, for alle sine historiske romaner og altså ikke mindst for "Olav Audunssøn", var på i alt 156.000 kr. Det var rigtig mange penge dengang. Men Sigrid Undset forærede dem alle bort. Hver en krone. Og hun var stolt over, at ingen af hendes sønner gjorde vrøvl i den anledning, og over, at hendes ældste søns eneste kommentar lød: "Det må være morsomt, mor, du har da fået udrettet lidt af det, du ville her i verden." Men selv sagde hun: "Nu takker jeg Gud både forlæns og baglæns for Nobelprisen."


Vinaigrette - kalorieindhold\nAf alle salater, der er kendt fra barndommen, er det den vinaigrette, der er mest nyttig. Det bruger ikke mayonnaise og mange kogte grøntsager, så denne skål kan sikkert medtages i sin daglige menu - der vil ikke være nogen skade på den. Desuden har en sådan salat et relativt lavt kalorieindhold og skaber ikke tyngdekraft i maven.\nHvor mange kalorier er i salatvinaigrette?\nCalorisk indhold af salat, såsom salat, afhænger meget af fremstillingsmetoden og mængden af olie. Jo mindre du tilføjer påfyldninger, desto lettere bliver det færdige produkt.\nHvis vi vurderer de gennemsnitlige indikatorer, vil kalorieværdien af vinaigrette pr. 100 gram være 70 kcal, hvoraf 2,2 g protein, 2,6 g fedt, 10 g kulhydrater. For at lære en skål med dette kalorieindhold er det nok at bruge den klassiske opskrift.\nkartofler -200 g;\nkål, sur - 150 g;\nagurk saltet - 100 g;\nRoer og kartofler koges til kogte, kølige og skæres i terninger, samt syltede agurker. Skær grøntsager, surkål, grønne ærter og hakkede grøntsager i en dyb skål, sæson med olie og rør godt. Salaten er klar!\nKalorieindholdet i vinaigrette med smør er så lavt, at det kan spises når som helst på dagen, bortset fra tre timer før sengetid - i løbet af denne periode anbefales det ikke at spise noget, det er bedre at drikke et glas sur mælkedrik.\nFordele ved vinaigrette\nVinaigrette er en fremragende vinter variant af grøntsagssalat. På grund af det faktum, at grøntsagerne koges sammen med skræl, beholder de maksimalt de nyttige stoffer. Desuden er grøntsager i sig selv også en kilde til fiber, der er nyttig for kroppen, hvilket normaliserer fordøjelsesprocesserne og især udskillelsesfunktionen. Desuden opretholder surkålen, der er en del af produktet, endnu flere vitaminer end dets friske analog, hvilket gør det muligt at bruge en sådan salat som en vitamin-mineralsk make-up af kroppen. Nogle ernæringseksperter anbefaler at inkludere denne skål selv i den plejeformede moders kostvaner, som kun understreger hans fordele til kroppen.\nHvem skader vinaigrette?\nPå trods af at denne ret ud fra diætetikets synspunkt er fremragende til den gennemsnitlige persons kost, skal den stadig frygtes af nogle mennesker.\nSå for eksempel på grund af et ret højt glykæmisk indeks (35 enheder) anbefales det ikke at bruge det til dem, der lider af diabetes mellitus eller har en genetisk prædisponering for denne sygdom.\nTilstedeværelsen i salat af nyttig surkål passer ikke alle: mennesker, der lider af sygdomme i mave-tarmkanalen, det passer ikke, og kan udløse begyndelsen af smerte syndrom.\nFor at gøre fadet så sikkert som muligt for alle, sæt kun saltede agurker i salaten eller dem, der ikke spiser eddike.\nVinaigrette til vægttab\nVinaigrette med lavt kalorieindhold giver dig mulighed for at inkludere det i menuen, selv for dem, der reducerer vægten. Hvis det ønskes, kan du spise denne skål til ethvert måltid, men det bliver bedre, hvis det bliver brugt om morgenen. Dette skyldes det faktum, at det har en masse kulhydrater, og kroppen skal få dem, når metabolismen er høj og ikke om aftenen, når den falder.\nOvervej en menu med ordentlig ernæring med vinaigrette til vægttab:\nMorgenmad - grød grød, æble, te.\nFrokost - en del af vinaigrette, en skål med lysesuppe, et stykke kornbrød.\nEftermiddagsmad - et glas yoghurt eller yoghurt uden tilsætningsstoffer.\nMiddag - fedtfattig fisk (oksekød, kylling) med garn af kål og andre grøntsager.\nHvis det ønskes, kan du bruge vinaigrette som sideskål til aftensmad. Ved at bruge det regelmæssigt vil du medbringe kroppens fordele og bidrage til at opretholde harmoni.\nHvorfor er hvidkål nyttig?\nHvorfor kan du ikke drikke havvand?\nVandmelon - god og dårlig\nPopcorn - godt og dårligt\nHvad er nyttigt for leveren?\nHvilke øvelser har du brug for at tabe sig?\nField jordbær - nyttige egenskaber og kontraindikationer\nLinseed klid - god og dårlig\nRadevit salve til rynker\nDen rette æggestok gør ondt\nBønnesalat med gulerødder og løg\nRygraden gør ondt i lændernes område\nMini nederdele 2014\nStræklofter i badeværelset - fordele og ulemper\nBen Affleck og Lindsay Sukus bor under samme tag\nHvad med at bære grå ruskind støvler?\nMakeup til skole\nRetinal dannelse af den rigtige æggestok\nMen-spa under graviditet\nIvanku Trump blev dømt for sit kontor i Det Hvide Hus\nDamemode t-shirts 2015\nKan jeg ændre indendørs blomster i november?\nStones talismans på stjernetegnets tegn\nOrlando Bloom og Katy Perry hvile på Hawaii\n"Uberørt - forfærdeligt" og 20 mere absurde grunde til arabernes skilsmisse


Rejseholdet er en ny indsats i Realdanias kampagne ’Skolernes Indeklima’ og et gratis tilbud til kommuner, der gerne vil have hjælp til at komme godt i gang med at forbedre indeklimaet for de lokale skoleelever.\nHvem ringer du til, når opgaven med at løfte skolernes indeklima bliver for stor og uigennemskuelig?\nFra i dag kan landets kommuner tilkalde professionel assistance, hvis de mangler overblik over, hvor indeklimaet halter på lokale skoler, og hjælp til at komme godt fra start med at forbedre forholdene i klasselokalerne.\nRejseholdet er et blandt flere nye indsatser i Realdanias kampagne ’Skolernes Indeklima’. En kampagne, der skal hjælpe flere kommuner i gang med at arbejde strategisk med indeklima, udbrede de mange gode erfaringer fra andre kommuner og indsamle ny viden om, hvordan brugen af klasselokaler kan forbedre indeklimaet. Alt sammen med det formål at sikre mere ren luft, mindre støj, bedre dagslys og ikke mindst trivsel for landets skoleelever og medarbejdere.\nDårligt indeklima har store konsekvenser\nI den filantropiske forening Realdania, der har forlænget indeklima-indsatsen med yderligere tre år og 20 mio. kroner, håber man, at mange kommuner vil tage imod det gratis tilbud om et besøg fra Rejseholdet:\n”Hovedpine, koncentrationsbesvær, utætte vinduer og dårligt lys og lyd er desværre hverdag for rigtig mange skoleelever landet over. Med store konsekvenser for deres indlæring og trivsel. Og selvom mange kommuner har fokus på udfordringerne med dårligt indeklima på skolerne, kan det være svært at identificere, præcis hvor man skal begynde, og hvor behovet er størst. Der kan Rejseholdet hjælpe med at skabe overblik, give konkrete anbefalinger til indsatser og forhåbentlig skubbe kommunen i den rigtige retning,” siger Anne Gade Iversen, projektleder i Realdania.\nRejsehold trækker på erfaringer fra andre kommuner\nRejseholdet kommer med rygsækken fuld af viden og konkrete erfaringer.\nBlandt andet fra de 12 kommuner, der allerede har været en del af Realdanias kampagne for skolernes indeklima, og som har brugt de seneste år på at udarbejde strategiske indeklimaplaner.\nDeres erfaringer er samlet i en ny håndbog, som trin for trin guider kommuner i, hvordan de kommer i gang med at arbejde strategisk med skolernes indeklima. En håndbog, som Rejseholdet tager under armen, når de skal ud og hjælpe flere kommuner i gang.\nLæs 'Indeklima i skoler - en håndbog til at arbejde strategisk med at forbedre skolernes indeklima'\nFlere kommuner kan blive en del af Realdanias kampagne\nRejseholdet består af Smith Innovation, der faciliterer analyse- og innovationsforløb i byggebranchen. Smith Innovation er sekretariat for Realdanias kampagne ’Skolernes Indeklima’ og har fulgt og rådgivet de 12 kommuner, der allerede har arbejdet strategisk med indeklimaet sammen med Realdania.\n”Vi kan se, at de 12 kommuner, der har været en del af vores kampagne, i dag står meget stærkere, når det gælder indsatsen for et bedre indeklima i skolerne. Fordi de er gået strategisk til opgaven frem for at ty til hurtige og dyre lappeløsninger. I Realdania vil vi gerne have endnu flere kommuner med i det arbejde og åbner i starten af 2022 for en ny ansøgningsrunde, hvor kommuner kan søge midler til at udarbejde en strategi for skolernes indeklima. Her håber vi, at et besøg fra Rejseholdet både kan sætte en god retning for det videre arbejde med indeklima og måske også inspirere og motivere flere kommuner til at blive en del af vores kampagne i det nye år,” siger Anne Gade Iversen.\nWorkshops på tværs af forvaltninger\nHelt konkret indebærer et besøg af Rejseholdet to halvdags-workshops for relevante medarbejdere i kommunen inden for både det pædagogiske og det tekniske område. Her skal der blandt andet arbejdes med fundamentet for kommunens egen strategi for indeklimaet, og så skal der kigges på hidtidige indsatser og udfordringer på tværs af forvaltninger.\nHerefter hjælper Rejseholdet med at konkretisere og identificere oplagte indsatser, og der udarbejdes køreplan for det videre arbejde i kommunen. Derudover kan Rejseholdet ved særlige behov indkalde eksterne specialister.\nLæs mere om Rejseholdet, og hvordan man som kommune kan søge om et besøg, her\nEleverne bruger ca. 20% af deres vågne tid svarende til 10.960 timer i skolen i løbet af de 10 undervisningspligtige år.


Traebearbejdning fabrik wieslaw deja\nTømrerenes erhverv er synlig fra tusindvis af år. Det er tilstrækkeligt at nævne, at dette erhverv ville blive begået af den bibelske Jesus Kristus sammen med den enkle far Joseph. Kunsten til bearbejdning og styring tabte tilsyneladende en vis betydning sammen med teknikker og fremkomsten af forskellige typer genstande og materialer, og selv i dag tømrer virksomhederne ikke klager over ordrer.\nNår jeg viser sig i dag, er tømrerfirmaer som regel yderst effektive og moderne organiserede virksomheder, der bruger de nyeste teknologiske løsninger i deres umiddelbare roller uden at forlade den nuværende skole bag andre industrielle dele.\nGrundlaget for deres gang er, selvfølgelig, enhver form for træbearbejdningsmaskiner, nemlig: save, planer, fortykkelse, fræsemaskiner, drejebænke, og udstyr flere mindre dimensioner, ikke mindre nødvendige, såsom endda boremaskiner og skruetrækkere, flekownice, de samme klemmer .\nDe forskellige enheder, der spilles i tømrerværksteder og ikke direkte beregnet til materialebehandling, er ikke mindre vigtige. Disse omfatter industrielle ophold. Værktøjerne i denne variant bruges til at behandle affald, der forekommer under produktion - spåner, støv og andre sådanne partikler. Takket være dette er tømrerfeltet korrekt rengjort af denne type affald på en vedligeholdelsesfri måde og bragt til opbevaringssted, der normalt ligger uden for hovedbygningen af anlægget.\nHvilke gode chips og støv behøver ikke at lande i skraldespanden - de genplantes altid for at forbrænde og blæse ind på arbejdspladsen. Der er også en anden metode til styring af tykkere chips - sælger dem som en base for bur til hamstere og andre dyr af denne type.\nLachy radgive og deres fortjeneste til at vokse\nSaerlige offentlige vaerker program\nPris for webstedsudvikling\nSandwich selskab toj\nMadlavning e wachowicz\nKrav til maskineregulering


16-årig fik landsholdsdebut - sn.dk - Forsiden - Sport - Sport Sjællandske\nI sommer var Josefine Skifter Andersen med ved ungdoms-OL, og nu har den 16-årige slagelseaner fået debut på landsholdet. Foto: Slagelse Atletik Delta\nArtiklen: 16-årig fik landsholdsdebut\n16-årig fik landsholdsdebut\nSport Sjællandske - 10. februar 2020 kl. 21:30\nDer var lidt ekstra nerver på, da kun 16-årige Josefine Skifter Andersen fra Slagelse Atletik Delta i weekenden debuterede på det danske seniorlandshold i atletik.\nDen unge længdespringer overtrådte sine to første forsøg i turneringen Nordenkampen i Helsinki, hvor et kombineret dansk og islandsk hold kæmpede mod Norge, Sverige og værts- nationen Finland.\n- Jeg tror bare, mine sko er lidt for store..., siger Josefine Skifter Andersen med et grin.\nI tredje forsøg krummede hun tæerne tilstrækkeligt sammen og fik registreret et spring på 5,59 meter, og efter yderligere et overtrådt forsøg, nåede hun ud på 5,61 meter i femte runde.\nDet blev også det bedste resultat for vestsjællænderen, der også overtrådte sit sjette forsøg og sluttede sidst af de otte deltagere.\n- Man bliver nødt til at satse lidt, for det kan jo ikke nytte noget, at man sætter af en meter fra planken. Min personlige rekord er 5,93 meter, og mit bedste i år er 5.79 meter. Så 5,61 meter er ikke katastrofalt, siger Josefine Skifter Andersen, der egentlig er meget godt tilfreds situationen taget i betragtning.\n- Jeg har altid lidt nerver på, når jeg skal springe, og der var lidt ekstra denne gang. Det var jo første gang, jeg var med på landsholdet. Næste gang kan jeg nok falde lidt mere til ro og nyde det mere, siger Josefine Skifter Andersen.\nNæste opgave for den talentfulde slagelseaner bliver DM indendørs for seniorer om to uger og DM for ungdom weekenden efter.\n- Ved DM stiller jeg op i længdespring, og ved DMU, stiller jeg måske også op i hækkeløb, siger Josefine Skifter Andersen.\n- Jeg dyrker normalt mangekamp, men har haft en skade i foden, som jeg ikke helt er kommet over. Det er heldigvis ikke det ben, jeg sætter af på, men jeg har svært ved at dreje - for eksempel i højdespring. Men jeg regner med at være klar til mangekamp igen i udendørssæsonen.


Kaos på NBI\nNext: Kursus i LaTeX Up: No Title Previous: Leder\nKaos er et 2-punkters kursus blandt fysik 3 kurserne. Men der er egentligt intet i vejen for at man kunne tage kurset som matematiker -- selv uden at have haft noget fysik siden gymnasiet. Kurset forudsætter et minimum af målteori, som 2MA1 og det nye 3. års målteori tilfulde dækker. Jeg tror, at matematiske færdigheder i øvrigt svarende til 2MA1 vil række. Undervisningen består af 2 timers forelæsninger og 2 timers øvelser om ugen. Lærebogen i år er Edward Ott ``Chaos in Dynamical Systems,'' Cambridge University Press, 1993, 250 kr. Eksamen er 20 minutters mundtlig bestået/ikke bestået.\nKurset indeholder definition af kaos, kriterier for kaos, kaos i endimensionale afbildninger, for eksempel afbildningen , 0 < R < 4, som -- hvis man ikke allerede var klar over det -- er overraskende righoldig. Endvidere indeholder kurset i hvert fald fire forskellige former for fraktale dimensionsbegreber, dynamiske kendetegn for kaotiske systemer og kaos i Hamilton-systemer.\nHvis man aldrig har hørt om Hamilton-ligningerne (bedst kendt fra Analytisk Mekanik), bliver der nok lidt ekstra arbejde med det sidste emne. Men de nødvendige definitioner og resultater står alle i bogen, så det skulle ikke være noget problem for en kvik matematiker.\nUndervisningen foregår på Niels Bohr Instituttet. De matematikere, som har hørt om stedet og måske fået en kort rundvisning som et led i deres almene dannelse, er sikkert begyndt at få nervøse trækninger. Nuvel -- det er nemt at finde instituttet. Det er simpelthen den klynge grå og brune bygninger som ligger mellem Riget og Frimurerlogen. At finde rundt derimod, er en helt, helt anden sag. I år foregår forelæsningerne i auditorium D. Det nemmeste er at gå ind igennem ekspeditionen, det vil sige ind, en halv etage ned af trappen på venstre hånd, ringe på klokken til døren brummer, og til venstre. Dernæst skal man en halv etage ned af trappen på venstre hånd, første korridor på venstre, et par trin op, lige frem, en tredjedel etage op, 360 grader højre-om en etage op ad en hvid og derefter en smal brun trappe, gennem første dør på venstre hånd, og man er i auditoriegangen. (Men pas på: Det er den første dør efter den brune trappe -- og ikke døren efter den hvide trappe. Hvis man tager den, bliver man slået tilbage til start og må begynde forfra ved ekspeditionen.) Se, det var jo pærelet. Det er straks meget, meget værre når man skal finde øvelseslokalet. Kc7 hedder det i år. Og der er udsigt til Fælledparken. Jeg vil ikke beskrive hvordan man finder det -- vi forsøger jo trods alt her på Famøs-redaktionen at holde antallet af sider under de 52. Men man kan jo altid spørge folk, man møder, om vej. De fleste taler, om ikke en af-art af dansk, så dog i det mindste en eller anden form for engelsk.\nDet siges, at instituttet har 4 etager, men 21 niveauer. Jeg tror nu det er mere; for hvis man går fra øvelseslokalet over til frokoststuen, hvor det er muligt at trække en varm kakao, som faktisk er udmærket taget i betragtning, at det er maskinkakao, findes der to ruter, som er approksimativt lige lange. Går man ad den ene, passerer man 9 forskellige niveauer, mens den anden fører én forbi 14 forskellige. Og så langt er der heller ikke fra Kc7 til frokoststuen, man har jo ikke engang været på højde med 4. etage. Derfor formoder jeg, at der eksisterer strengt mere end 21 forskellige niveauer, og glæder mig til at nogen vil fremføre et stringent bevis.\nEn af de mest tekniske detaljer i kaoskurset er nok beviset for Sarkovskiis teorem. (Findes blandt andet i sidste nummer af Famøs, side 8, dog uden bevis.) Bevist fylder halvanden side og er virkelig ikke særlig svært. Generelt er kurset let, hvis man sammenligner det med niveauet på matematik 3. Men hvis man ikke har de store forudsætninger og dertil lægger udfordringen i at finde rundt på NBI -- ja, så er det en helt anden sag.\nJeg synes godt om kurset, blandt andet fordi man får en ordentlig definition af alle de begreber, man kender fra populære fremstillinger af kaos-teorier og fra pressen. En del af regneøvelserne hedder noget i retningen af: ``Skriv et computer program, der beregner og viser de første 1000 iterationer af...'' Det tager kun et par minutter, hvis man har et nogenlunde greb om Pascal eller et lignende værktøj. Til gengæld kan det nemt tage en god time at få revet sig løs igen, hvis man begynder at manipulere lidt med ligningerne: Hvad mon der sker, hvis man ganger med sinus i stedet, farvelægger som funktion af iterationsantallet, inverterer det led her, tæller antallet af forekomster og afbilder det mod x...? Nå ja, man kunne jo sikkert spilde tiden med værre ting...\nKaos på NBI. To studerende A og B startes fra samme udgangstilstand med et lille puf ned ad trappen til NBIs kælder. Efter kort tid er deres tilstande langt fra hinanden, og de studerende har ingen hukommelse om deres trajektorie.


Solstorm af Åsa Larsson - Paperback Bog - Gucca.dk\n1. Bind. Da Viktor Strandgård dør, er det faktisk ikke første gang. Sådan lyder indgangssætningen til svenske Åsa Larssons nervepirrende spændingsbog SOLSTORM. Optakten er mordet på... Læs mere.\nMette Strømfeldt, B. T.\nOversat af: Helene P. Sørensen\nSikkerheden i e-handel anser vi som essentiel, og den er selvfølgelig altid i fokus hos Gucca.dk. Der er garanti for sikkerheden bag din betaling online, når du køber hos Gucca.dk, for vores Internet betalingsløsning er godkendt af NETS. Derfor er det også 100% sikkert at købe og foretage betaling hos os.\nNår vi siger 30 dages fuld returret, så mener vi det selvfølgelig på alle vores varer. Såfremt du skulle fortryde købet, og ikke måtte ønske at beholde varen, kan du returnere din vare tilbage til os med god samvittighed, og herefter vil vi sørge for, at dine penge bliver sendt retur til dig. Vi er selvfølgelig klar med rådgivning og svar, hvis du måtte ønske at sende dit produkt tilbage.\nVi mener, det er meget vigtigt, at du som kunde modtager din vare hurtigt og sikkert. Indenfor 1-2 hverdage vil du få din vare leveret. Det eneste der kan udskyde leveringstiden, er, hvis den mod vores forventning ikke er på lager. Lagerstatus fremgår tydeligt i webshoppen under hvert produkt. Har du spørgsmål til lagerstatus eller leveringstid, er du velkommen til at tage fat i os.\nHandler du hos Gucca, kan vi tilbyde dig at vælge mellem adskillige typer betalinger. Der er selvfølgelig frit valg blandt vores betalingsmetoder - du benytter den, der passer dig. Lige meget hvilke af vores betalingsmuligheder du vælger, så kan du altid købe sikkert og trygt hos os. Her finder du alle vores betalingsmuligheder. Husk at pengene først hæves fra din konto, den samme dag vi afsender dit produkt - hvis du anvender betalingskort.\nSkulle det ske, at du har problemer undervejs, er du velkommen til at kontakte os. Vi er ved telefonerne og besvarer e-mails imellem klokken 10-15 alle hverdage, og vi er klar til at hjælpe dig - med godt humør og et smil.\nHvis du handler hos os, har du mulighed for at tracke din ordre. Når du modtager din kvittering, efter betaling er foretaget, så får du mulighed for at tilgå din egen ordreside. På ordresiden kan du følge med i, hvornår vi afsender din vare. Vi sender en mail med leveringsinformation, lige så snart vi har afsendt din pakke.\nLarsson, Paperback, Martinsson, Kiruna, Solstorm, Bøger, Bog\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__krimiogspænding path__åsalarsson path__rebeckamartinsson path__solstorm\n99,95 krSort Sti - Bog