69-årig slået til blods da han ikke vil forlade flyet – nu raser millioner over det grove overfald | Newsner\nSelv da vagterne slæber ham ned ad gangen, nægter han at forlade flyet. Medpassagererne filmede ham, da han med blod i ansigtet skreg "just kill me" gentagende gange, efter den rystende oplevelse i et klip filmet lige efter sekvensen.\n– Vores ansatte fulgte de etablerede procedurer for at håndtere situationer som denne. Samtidig som jeg beklager, at denne situation opstod, vil jeg også sige, at jeg står bag jer alle, og jeg vil fremhæve jer for at I fortsatte og gjorde det sikkert at vi kunne flyve. Jeg tror også på, at vi kan lære noget af denne erfarig og vi ser nærmere på omstændighederne i denne hændelse."


Agorafobi - kognitiv terapi\nEn stor amerikansk befolkningsundersøgelse (The National Comorbidity Study) finder at ca. 6% i løbet af livet udvikler agorafobi. Der er generelt flere kvinder end mænd der har agorafobi. Mange får symptomerne i tidlig voksenalder.\nAgorafobi er at have angst for at færdes alene uden for hjemmet. Angstfremkaldende situationer er ofte: Menneskemængder, supermarkeder, offentlige transportmidler såsom bus og tog m.m.\nAgorafobi vil ofte være en følgelidelse til Panikangst og være startet med et panikanfald – som typisk opstår uden for hjemmet. Frygten for at opleve et sådant anfald igen, medfører at man begynder at blive bange på forhånd – alene tanken fremkalder ubehag og det er med til at ens frygt breder sig til flere og flere slags situationer der minder om den hvor man havde det første angstanfald. Mange har katastrofetanker om at kan ’falde om’ og vil være hjælpeløse uden blandt fremmede. Hjemmet opleves som en ’sikker’ og angstfri zone.\nReaktionen er at undgå angstfremkaldende situationer. Der kan nemt opstå en negativ spiral, hvor man isolerer sig mere og mere i hjemmet, hvilket er med til at forstærke angsten, de få gange man kommer ud.\nPanikanfald er ofte udløsende for, at agorafobi opstår.\nMisbrug og depression kan opstå i forløbet.\nTvangssymptomer kan være til stede.\nHypersensible sanser: lyd/lys/lugt-følsomhed kan medføre at man lettere end andre oplever ubehagelige sansepåvirkninger der er med til fremkalde ubehaget i kroppen og kan forklare en del af hvorfor man har det dårligt i specielle situationer.\nIsolationen kan blive socialt invaliderende, hvis man ikke kan passe sine studier, sit arbejde, venner og familie.\nMange kan opleve sig symptomfri, hvis de fuldstændig undgår at udsætte sig for angstfremkaldende situationer. Her er det vigtigt at undersøge, i hvor høj grad man har indskrænket sin livsudfoldelse, hvis man skal have et reelt billede af lidelsens sværhedsgrad.\nAgorafobi kan afhjælpes med afdækning af præcis hvad det er man oplever i de situationer man oplever ubehag/angst i. Hvis én delårsag er, at man er sansemæssigt hypersensibel vil man få en mere realistisk forklaring på ubehaget og sammen med psykologisk behandling i form af kognitiv adfærdsterapi kan man arbejde med at tolerere situationerne igen.\nMan undersøger hvilke tanker, det er der opstår i relation til angsten. Det er vigtigt at få klarlagt, hvad den reelle risiko er for fx at ’falde om’ på gaden. Typisk har man aldrig prøvet at falde om, men man overvældes af katastrofetanker om, at det sker, når man mærker angstsymptomer i kroppen. Selvom man har haft angstanfald hundredvis af gange, er man altså aldrig faldet om. Dvs. at den reelle risiko for at falde om er ganske få promille, men den angstramte føler det som om, der er en stor risiko for at besvime/falde om.\nVed at introducere mere realistiske tanker vil angsten mindskes: Angst i sig selv er ikke farligt. Det føles SOM OM det er farligt – men det ER ikke farligt. Hvis der ikke er reel fare, er angst blot en ubehagelig følelse, der ledsages af en række symptomer man kan mærke i sin krop. Andre kan sjældent se på en, at man har angst. Angsten går jo over igen.\nDet vil være realistisk at sige til sig selv, når man begynder at mærke angst: ”Nu kommer angsten, jeg kender den, jeg har prøvet det mange gange før og det går altid over. Angsten er ikke farlig, jeg skal bare lade den passere, om lidt er det overstået”. Det gælder derfor om at holde fast i realistiske tanker, så man ikke udvikler ’angst for angsten’.\nNår man nøje har fundet frem til de mere realistiske tanker, der passer personligt til en, kan man begynde at tillade kroppen at mærke ubehag uden at blive bange for det, når man er i en situation uden for hjemmet. Sammen med realistiske tanker og accept af at ens krop reagerer vil man kunne lade ubehag/angst komme og bare lade det ’glide igennem én’.\nMange mennesker har fået at vide, at de skal træne sig i at gå ud selvom de er angste. Det hjælper imidlertid ikke, hvis man blot fortsat har katastrofetanker. Så forbliver angsten lige stærk hver gang man går ud. Det er derfor vigtigt at få hjælp til ens katastrofetanker før man begynder at træne ude, hvor man plejer at få angstanfald.\nMedicinsk behandling med den type medicin der kaldes SSRI har ofte en hvis effekt på angstsymptomer. Nogle gange vil det være hensigtsmæssigt at starte med medicin samtidig med kognitiv adfærdsterapi. Du kan søge rådgivning og behandling hos din praktiserende læge.


Greyhound - Filmmagasinet Ekko\nDu er her: Anmeldelser | Streaminganmeldelse | Greyhound\n07. juli 2020 | 17:21\nAltid solide Tom Hanks (th.) spiller ikke alene hovedrollen som Ernest Krause. Han står også for manuskriptet til den hæsblændende sø-kamp Greyhound.\nTom Hanks’ flådedrama fra Anden Verdenskrig underholder med effektiv action, men personskildringen holder ikke vand.\nBølgerne brager mod skroget. Inde på kommandobroen er der næsten musestille. Alle lytter efter den næste melding.\n”Kontakt til styrbord, kurs 012, afstand 600 yards,” lyder det nede i radarrummet. Beskeden bliver gentaget på broen. Jagten på jægeren i dybet er i gang. Slipper ubåden væk nu, kommer den efter dem senere.\nI et sidste desperat forsøg prøver tyskeren at smutte under den amerikanske destroyer, men kaptajn Krause beordrer en salve dybvandsbomber affyret. Eksplosionerne skyder kaskader af vand lodret op i vejret, og så begynder ventelegen.\nAlle spejder efter olie eller vragdele, der kan indikere, om de fik ram på ubåden.\nGreyhound er baseret på C. S. Foresters roman The Good Shepherd fra 1955. Handlingen foregår i 1942 og handler om flådeofficeren Ernest Krause, der sammen med resten af besætningen på skibet Greyhound skal beskytte en konvoj, mens den bevæger sig på tværs af Atlanterhavet.\nI 50 timer er de uden luftstøtte og sammen med tre andre svært bevæbnet fartøjer den eneste beskyttelse mod en af den tyske krigsmaskines mest effektive våben på det her tidspunkt af Anden Verdenskrig: ubåden.\n”Ulvene” angreb som regel i grupper, og derfor blev de kaldt ”ulvekobler”, mens konvojerne bestod af får, der skulle hyrdes på tværs af dybet.\nTom Hanks spiller ikke alene hovedrollen som Ernest Krause. Han har også skrevet manuskriptet, som den Oscar-vindende kortfilminstruktør Aaron Schneider har instrueret.\nDer er ikke så mange svinkeærinder. Godt og vel samtlige 80 minutters effektiv spilletid – og lige knap ti minutters rulletekster! – er dedikeret til hæsblæsende sø-kamp.\nVi ser kun tingene fra Krauses side, og det er ikke, fordi der er megen karakterudvikling i den gode kaptajn. Hanks har sin vanlige, dragende tilstedeværelse. Autoriteten lyser ud af ham, når han kommanderer med sine folk i kampens hede. Og de få øjeblikke, hvor facaden krakelerer, formidler skuespilleren det med sikker hånd.\nDen eneste, der formår at supplere Hanks-showet, er engelske Stephen Graham, som spiller hans næstkommanderende Charlie Cole. Graham har tidligere brilleret i biroller, senest Martin Scorseses gangsterepos The Irishman.\nI Greyhound er der ikke så meget pjat. Charlie udstikker kursen nede i ”krigsrummet” på skibet og agerer rådgiver, når hans leder har tvivl. Men ellers er det ikke en film, der er båret af de store skuespilpræstationer.\nDet er en intens actionfilm, hvor pulsen nærmest konstant skal befinde sig oppe i den faretruende ende, og det lykkes for Hanks og Schneider.\nComputereffekterne bærer præg ikke at være et produkt af det største budget. Til tider er det som at se noget fra et computerspil – dog et fra den bedre ende, for de effekterne falder aldrig igennem.\nTyskerne bliver holdt ude i armslængde som den evigt onde bøhmand, der kun er ude på at dræbe. Da en tysk ubådskaptajn konstant bryder ind på skibenes interne kommunikationskanaler, håner han dem naturligvis og truer med snarlig død.\nUbådene bliver effektivt skildret som en formidabel fjende. Konstant ligger de lige udenfor skibenes rækkevidde og bare venter på, at natten skal komme, så de i ly af mørket kan gå på rov.\nVi er langt fra Wolfgang Petersens definitive ubådsfilm Das Boot fra 1981, hvor man følger mandskabet ombord på en af ulvene, og personskildringen er fuld af nuancer.\nGreyhound er mere beslægtet med Christopher Nolans Dunkirk, der opruller en actionspækket historie fra Anden Verdenskrig, mens man sidder med hjertet i halsen.\nLige så intens er Greyhound ikke, men den er ikke desto mindre perfekt til en kold dansk regnvejrsdag. Man kommer ikke til at kede sig.\nLæs også: Krigen på stranden\ngreyhound, krigsfilm, tom hanks\nTom Hanks, Stephen Graham, Elisabeth Shue, Rob Morgan, Matt Helm, Craig Tate, Travis Quintin, Jeffrey Burkes\n10. juli på Apple TV +


Vandaerobic øvelser. Styrk mave og ryg i vand\nVANDAEROBIC ØVELSER - penis funktioner. Vandgymnastik programmer\nVandaerobic øvelser, skriv digte Sæt din balance på prøve\nVand fitness er en træningsprogram foregår øvelser vandvandaerobic regel en pool. Modstanden i vandet kan styrke musklerne og forbedre cardio kapaciteter bedre end nogle landbaserede træning. Effektive øvelser: Træn dit muskelkorset med dette træningsprogram i vandgymnastik. 4. okt Selvom der er mange øvelser, er det nemt at følge med til vandaerobic; bevægelserne bremses i vandet og bliver langsommere, hvilket gør det. Øvelser Næsten enhver øvelse, du kan gøre på land, kan du gøre i vand. Foregive du står på ski (enten nedad eller på tværs af land) og flytte din overkrop i samklang med din underkrop for en cross-træning aerobe motion. På bare en times vandaerobic øvelser, kan du brænde op til kalorier. Vand aerobic er stor for folk af enhver størrelse eller fitness-niveau. Selv fede mennesker eller dem, der lider af led-og muskelproblemer vil drage fordel af vandaerobic øvelser uden at opleve megen stress, mens og efter at gøre øvelsen. bøgetræ på engelsk Vand øvelser er en træningsprogram foregår i vandsom regel en pool. Modstanden i vandet kan styrke musklerne og forbedre cardio kapaciteter vandaerobic end nogle landbaserede træning.\nfeb Har du problemer med balancen? Få 6 øvelser, du kan lave i vand og som træner balancesansen. I vand gør det ikke ondt at falde. sep Vand aerobic øvelser er en sjov måde at komme i form og finde ud af dit hjerte og kredsløb. De fleste af øvelserne udføres i taljen-dybt vand. maj Vandaerobic pool øvelser varierer i intensitet, afhængig af din personlige præferencer, og giver en form for styrketræning. Folk i alle aldre, og. AquaPunkt er en serie øvelser, du udfører i vandet med særlige træningsredskaber, som du frit kan benytte, når du er i svømmehallen. Se øvelserne på film. feb Har du problemer med balancen? Få 6 øvelser, du kan lave i vand og som træner balancesansen. I vand gør det ikke ondt at falde. sep Vand aerobic øvelser er en sjov måde at komme i form og finde ud af dit hjerte og kredsløb. De fleste af øvelserne udføres i taljen-dybt vand. maj Vandaerobic pool øvelser varierer i intensitet, afhængig af din personlige præferencer, og giver en form for styrketræning. Folk i alle aldre, og. feb Vand øvelse eliminerer at smerte, gør kroppen stigende, hvilket er nyttigt Løb og vandaerobic kan ske som cardio træning ligesom de kan. Jan 15, · Kom i form med latit.smukven.com i januar. Vores journalist tester byens motionstilbud: januar udfordres balancen til vandgymnastik.\nVANDAEROBIC ØVELSER - sushi sundt eller usundt. Vandgymnastik programmer\nVand aerobic øvelser er en sjov måde at komme i form og finde ud af dit hjerte og kredsløb. De fleste af øvelserne udføres i taljen-dybt vandså det er ikke nødvendigt at vide, hvordan man øvelser for at deltage. Vandaerobic alle former for aerobe øvelser kan tilpasses til vand aerobic Kardiovaskulære Øvelser Kør i vandder er taljen-dyb eller højereog dit hjerte vil få rødbeder til salg god træning. Walking i vand kan også være en intens træning hvis tempoet holdes konstant i mindst 20 minutter.\nhvad man skal gøre i vand aerobic vandaerobic øvelser Mens jogging på plads, udføre nogle af de samme overkroppen styrke øvelser du gjorde i den lave ende af bassinet. Med flotation bælte sikker, udføre vand engle. Placer din krop i en oprejst stilling med benene lige og armene ved din side, mens du holder håndvægte. Svømning og øvelser for dem, der ønsker at lære at svømme, nogle gange inkluderet i programmet for vand aerobic Vand aerobic - et lægemiddel og en kilde til glæde. Du kan frit kombinere aerobic til svømning, for eksempel en times træning i en halv time giver begge typer af belastninger.\nKend din træningsform: Vandaerobic, vandtræning og aqua fitness kan ejakulation forårsage infertilitet\n4. okt Selvom der er mange øvelser, er det nemt at følge med til vandaerobic; bevægelserne bremses i vandet og bliver langsommere, hvilket gør det. AquaPunkt er en serie øvelser, du udfører i vandet med særlige træningsredskaber, som du frit kan benytte, når du er i svømmehallen. Se øvelserne på film. feb Har du problemer med balancen? Få 6 øvelser, du kan lave i vand og som træner balancesansen. I vand gør det ikke ondt at falde. Vandets modstand er 12 gange større end luft. En oppustelig bold bruges under vand, kan være så effektive på muskelfylde som en fuld vægtløftning regime på land. Bolden skal være oppumpet til det punkt, hvor det stadig er blødt og kan greb under vand. Det kan bruges i mange øvelser.\nVandaerobic øvelser, slagterartikler Sæt din balance på prøve\nDe danske strande med over Blå Flag strande med noget Europas reneste badevand er et slaraffenland uanset øvelser man sopper, leger, spiller bold, laver vandgymnastik, træner aqua fitness … eller svømmer. Svømning er i de senere vandaerobic blevet endnu mere populært og er nu nummer 4 på Top over danskerenes foretrukne motionsformer. hvor ligger skive Vandaerobic en fisk i vandet? Svømning giver alsidig motion, men har vandaerobic ikke lyst øvelser banesvømning eller havsvømning og ønsker musik, varierede øvelser og løbende instruktion, er holdtræning i vand, vandaerobic, eller Øvelser Fitness med træningsredskaber, et godt valg. Det er træning i vand, hvilket omfatter alle mulige former for systematiske vandaktiviteter — dog undtaget svømning, synkronsvømning og vandpolo.\nØvelser, hvor du ligger på ryggen ved kanten. Lad nakken hvile på kanten, og støt dig selv med armene på bassinkanten i vandret position. 1. Sæt svømmevinger på fødderne og . Mangler man øvelser til udstrækning, så spørg endelig vores instruktører. I de lige uger vil det være Cecilie, som har holdet og i de ulige uger vil det være Lone. Begge har stor erfaring med vandaerobic og er klar til at give den gas og svede sammen med jer. AquaPunkt er en serie øvelser, du udfører i vandet med særlige træningsredskaber, som du frit kan benytte, når du er i svømmehallen. Se øvelserne på film. AquaPunkt-træning er nemt, hurtigt og effektivt. Kommentarer\nListe over vand-aerobic øvelser Kommentarer


Nyhedsbrev fra Specialfunktionen Job og Handicap december 2021\nI denne særudgave af Specialfunktionens nyhedsbrev dykker vi ned i evalueringen af satspuljeprojektet ”Et mere rummeligt arbejdsmarked for borgere med handicap II (RUM2). Formålet med projektet har været, at kommunerne får en tidligere og mere målrettet beskæftigelsesindsats for borgere med handicap. I den første projektperiode (RUM 1) var der fokus på opsporing af borgere i målgruppen og tilrettelæggelse af indsats. I anden projektperiode RUM 2, har der været fokus på ensarting af metoder til opsporing og screening, hvor kommunerne har haft frit valgt i forhold til organisering og fortolkning af jobformidlerrollen.\nBred systematisk screening\n’Et mere rummeligt arbejdsmarked II’ har taget afsæt i en screeningsmodel på tværs af deltagerkommuner. Formålet med at udarbejde en screeningsmodel har været, at der i projektafslutningen vil ligge en velafprøvet model, som vil understøtte en mere systematisk screening af borgere med handicap.\nEvalueringen har vist, at 13 pct. af de 15.228 screenede borgere har haft en funktionsnedsættelse med betydning for deres job- og uddannelsesmuligheder. Størstedelen af borgerne vurdere, at deres funktionsnedsættelse har stor eller mellemstor betydning for deres job eller uddannelsesmuligheder.\nEndvidere peger evalueringen på, at screeningsmodelen frembringer viden om den ledige som ellers ikke var kommet frem. Dermed giver den grobund for at tilrettelægge en realistisk beskæftigelses- eller uddannelsesplan. Særligt fremhæves det, at ikke synlige handicaps bliver opdaget tidligt, således at man kan målrette indsatsen fra starten af ledighedsforløbet. Evalueringen viser også, at den grundige afdækning af borgerens funktionsnedsættelse og tilhørende skånebehov gør det muligt at udvide jobperspektivet og tænke i nye tilgange til jobmatch.\nScreeningen og visitationssamtale i praksis\nI Aabenraa kommune, hvor virksomhedskonsulent Bent Christensen var projektleder for RUM2, har de gode erfaringer med screeningen.\n”Selve opsporingen var en opgave, hvor der blev kradset i overfladen. Vi introducerede opsporingsskemaet ved første samtale med de ledige, og sendte derefter skemaet ud som de skulle udfylde. De borgere der ikke havde udfyldt skemaet, fik så en opringning, hvor der blev spurgt ind til deres helbred. Effekten af opkaldet har været, at borgerne er blevet glade og trygge, da mange ledige er nervøse for, hvad der skal ske fremadrettet”, forklarer Bent og forsætter:\n”Hermed er der skabt et godt fundament for visitationssamtalen, hvor vi etablerer et tillidsbånd til borgen, som føler sig hørt og set og derved også fik en grundlæggende tro på forløbet”\nBent forklarer, at der ligger en stor opgave i at afdække den enkelte borgers behov, og efter én visitationssamtale kan man ikke vurdere borgerens skånebehov. Derfor har man i Aabenraa kommune valgt at lave et gruppeforløb efter visitationssamtalen, hvor borgerens behov bliver afdækket.\n”I en visitationssamtale kan problemstillingen eksempelvis være en dårlig ryg, hvilket man kan kompensere for hurtigt, men der er ofte også andre ting i vejen som først kommer frem senere. Måske er funktionsnedsættelsen kommet pludseligt og har vendt op og ned på borgerens tilværelse. Måske er et brancheskift nødvendigt, og det kan påvirke hele deres eksistensgrundlag. Borgere i de situationer er derfor ofte samtidigt under stort psykisk pres”.\nPersonlig jobformidler med en virksomhedsrettet vinkel\nEt særligt element i RUM2 var at de ledige blev tildelt en personlig jobformidler, som gennem en ressourceorienteret tilgang, kendskab til det lokale arbejdsmarked og vejledning om de handicapkompenserende ordninger har haft fokus på etableringen af virksomhedsrettede forløb og jobmatch. At Bent Christensen er jobformidler med en virksomhedsvendt profil, ser han som en klar fordel i hans arbejde med borgerne i projektet.\n”Med mit kendskab til de lokale virksomheder og deres kultur, har det været vigtigt for mig, at borgerne og jeg arbejder løsningsscenarier til at afhjælpe de barriere, som der kan ligge i handicappet. Arbejdsgiveren er interesseret i at finde en borger som kan løse en opgave. Hvis borgeren kan løse opgaven med hjælp fra en kompenserende ordning, er borgeren en attraktiv arbejdskraft. Her har det været en fordel for mig, at min kollega har haft et godt kendskab til de handicapkompenserende ordninger, og brugte den viden til at tænke i løsningsscenarier.\nBent fremhæver i det hele taget den virksomhedsrettede vinkel i projektet, som også har øget samarbejde på tværs af fagligheder.\n”Særligt samarbejdet med virksomhedskonsulenterne har været en positiv oplevelse. Her blev fordelingen, at jeg og den anden personlige jobformidlere, som var koblet til projektet, havde til opgave at hjælpe borgerne med at tro mere på sig selv og få gejsten op, og virksomhedskonsulenternes opgave blev, at varetage virksomhedsdelen”.\nBent fortæller, at der I Aabenraa jobcenter er planer om at etablere et dialogforum og bruge virksomhedsambassadører, til at formidle den gode historie om ansættelse af borgere med handicap. Grundet corona og nedlukning har det ikke været muligt at etablere dialogforummet eller sende virksomhedsambassadører ud på virksomhedsbesøg. Han fortæller dog, at det er noget de vil arbejde videre på i fremtiden i en bredere forstand, hvor målgruppen ikke kun er borgere med handicap.


Casa Monticelli i Rom til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nVia Di Santa Maria In Monticelli 74, Pantheon, Rom, Italien, 00186 - Fantastisk placering - Se på kort\nMere om Casa Monticelli\nNår du besøger Rom, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Casa Vacanze Monticelli, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Casa Vacanze Monticelli gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nAtmosfæren på Casa Vacanze Monticelli afspejles på hvert eneste værelse. aircondition, opvarmning, skrivebord, fjernsyn, tekøkken er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Oplev en engageret og professionel service samt det brede udvalg af bekvemmeligheder på Casa Vacanze Monticelli.\nDu bedes give Casa Monticelli besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Du skal betale via bankoverførsel før ankomst. Overnatningsstedet kontakter dig med flere oplysninger, når du har gennemført bookingen.


Kvinde på datingside: Faldt for billedet af hans penis | RokokoPosten\tKvinde på datingside: Faldt for billedet af hans penis\n17 marts, 2013 Indland\nEt overbelyst fotografi af Kenneth Nielsens moderat erigerede lem var alt, hvad Kathrine Henning behøvede for at blive overbevist: Her var en helt særlig mand. I dag er de gift, venter barn og dyrker sex stort set hver dag.\nEfter 17 måneder på diverse datingsider var Kathrine Henning på nippet til at give op. Hun var stadig single, så tilsyneladende havde de mange kærlighedsportaler ikke nogen partner til hende.\n“Jeg havde fået rigtig mange mails og virkelig prøvet at fatte interesse for de mænd, der beskrev sig selv som kærlige, omsorgsfulde og lyttende. Men i sidste ende var de altså ikke interessante nok til, at jeg gad mødes med dem,” fortæller Kathrine, der er 33 år og uddannet civilingeniør.\nHun havde allerede lukket alle sine profiler ned på nær én, da mailen fra Kenneth Nielsen dukkede op.\nKraftigt belyst penis\n“Emnet for mailen var ‘Hva’ siger du til det her?’, og da jeg klikkede på overskriften, dukkede der straks tre billeder op: Et af Kenneths overkrop i badeværelsesspejlet, et nærbillede af hans højre overarm og et kraftigt belyst billede af hans penis,” husker Kathrine, der straks hæftede sig ved mailens usædvanlige karakter og den moderate erektion.\n“Typisk sender mændene en lang smøre om deres arbejde, fritidsinteresser og kærlighed til børn og dyr. De skriver, at de elsker gåture, romantik og rejser til eksotiske steder,” forklarer Kathrine opgivende.\nKenneths billeder skilte sig ud ved at være både originale og raffinerede; noget, som Kenneth selv har tænkt en del over.\n“Uden at prale synes jeg nok, jeg har styr på, hvad kvinder vil have, og det prøver jeg at imødegå. Kathrines profil virkede spændende, så jeg gjorde en ekstra indsats og sendte hende en velovervejet mail med det bedste, jeg havde,” forklarer den 35-årige Kenneth Nielsen, der er selvstændig i byggebranchen.\nKathrine skrev straks tilbage, og efter syv måneders kæresteri flyttede parret sammen og blev senere gift. Ikke lang tid efter blev Kathrine gravid og skal nu føde en lille pige om tre måneder.\n“Vi har et fantastisk samliv, hvor vi dyrker sex næsten hver dag og har lange, dybe samtaler,” fortæller Kathrine og opfordrer de håbefulde singler på datingsiderne til at bevare håbet:\n“Hvis man tror på kærligheden, skal der nok vise sig noget helt specielt!”


Kære cigaret jeg slår op\n1450 københavnere på rygestopkurser i 2013. Det er målet, når kampagnen Kære Cigaret- Jeg slår op i uge 2 og 3 løber over byen i form af byplakater, busreklamer og annoncering i både aviser og på nettet.\nDermed vil København trodse tendensen til faldet i antal af deltagere på landets rygestopkurser. Massiv markedsføring af rygestoptilbuddene, opsøgende medarbejdere og udvikling af tilbuddene er nogle af de ingredienser, der skal få københavnerne til at strømme til.\nUddover at få flere på rygestopkurser er målet også, at flere vil benytte sig af telefonrådgivningen Stoplinien. For chancerne for at blive røgfri er næsten 10 gange så stor, hvis man får hjælp på kurser eller over telefonen frem for at prøve på egen hånd. I 2012 ringede 700 københavnere til Stoplinien. Af dem var 52 % kortuddannede.\nPå kampagnesiden www.kaerecigaret.dk kan du se de mange muligheder, der er for at få hjælp til rygestop i København og se videoklip med andres erfaringer. På siden kan du også komme med dit bud på en afskedssalut til din cigaret og dermed deltage i den månedlige konkurrence om biografbilletter.\nSlå op nu\nPå www.kaerecigaret.dk kan du se, hvor og hvordan du kan slå op med din cigaret i København. Du kan også ringe til Stoplinien på 80 31 31 31 og få råd direkte over telefonen eller blive tilmeldt et rygestopkursus. De fleste kurser bliver holdt på forebyggelsescentrene på Amager, Nørrebro, Østerbro, Vanløse og Vesterbro\nFor yderligere information kontakt kommunikationsmedarbejder Anne Clausen, Københavns Kommune på mobil 24 52 68 95 eller pressekonsulent Birgitte Finnemann Bruun, Københavns Kommune på mobil 21 34 74 44


Le Fix online ⚡ shop dit nye outfit idag\nHjem /Le Fix\nFiltrér i Le Fix\nSuper Standard Kaj Tee\nEcho LS T-Shirt\nProdukterne fra Le Fix er dansk streetwear, når det er allerbedst. Le Fix er grundlagt ud fra en kærlighed til kunst, tatoveringer og ikke mindst til lækkert tøj af Benny Kusk, Rasmus Jacobsen og Jesper Holm i København i 1999. Brandet er særligt et populært brand i undergrunden blandt hiphoppere og musikere. Kernen bag var siden opstart en gruppe af kunstnere og designere, der sammen skabte et rum med kreativ frihed til at udfolde deres individuelle og gensidige potentiale, og Le Fix har i dag opnået en unik position, der placerer brandet som et højt profileret livsstilsmærke med stærke rødder i København og en in-depth international appel. Med andre ord er brandet skabt til succes, og nu kan du blive en del af brandets dynamiske udvikling.\nCool streetwear til den modebevidste herre\nDanske Le Fix holder til på Nørrebro i København, men brandet har på kort tid også opnået international anerkendelse og er nået udover landegrænserne. Le Fix er inspireret af byens puls, og der fokuseres både på mode, tattoos, kunst og interiør, der har to butikker lokaliseret i København. Virksomheden er en legeplads for kreativitet, og her er alting tilladt. Nøgleord som kvalitet og godt håndværk er dog altid omdrejningspunkt for det arbejde, som de foretager sig, og du kan derfor altid trygt vælge Le Fix, når du er på jagt efter nyt og lækkert streetwear til din garderobe.\nLe Fix er til dig, der har en klar holdning til det tøj, som du går klædt i. Til dig, der helst ikke vil gå på kompromis med hverken kvaliteten, pasformen, komforten eller det flotte design. I sortimentet finder du både smarte t-shirts med print, hættetrøjer, Sweatshirts, tracksuits og en lang række af andre produkter fra Le Fix, som du kan kombinere på kryds og tværs eller mikse med styles fra vores øvrige brands her hos Spreeglee. Hvilke styles skal flytte hjem i din garderobe denne sæson? Få frisket indholdet i klædeskabet op med nyt og stilet kluns fra super kreative Le Fix, der altid er garanti for styles, der får dig til at skille dig ud fra mængden. Hvorfor ligne alle de andre, når du kan skabe et outfit med masser af personlighed? Den mulighed har du altid, når du shopper nye styles hjem hos Spreeglee. Start med at check vores fede udvalg fra Le Fix til mænd her.\nBliv klar til den nye sæson med de bedste styles fra Le Fix\nDet kan være svært at finde smart herretøj inden for streetgenren, der samtidig har en kvalitet, så det kan holde mere end en enkelt sæson. Heldigvis har Le Fix specialiseret sig i netop lækkert streetwear til den stilbevidste mand, så du ikke behøver at lede forgæves, når du gerne vil kunne klæde dig flot på til enhver tænkelig lejlighed. Før dig frem med stil og masser af coolness, når du er iført sæsonens styles fra Le Fix. Køb godt ind af Le Fix t-shirts, så du altid har en smart t-shirt med tryk klar i skabet, og husk også din favorit blandt vores hoodies, der kan bruges hele året rundt – forår og sommer som overtøj og efterår og vinter under en god, varm jakke, så du kan holde varmen og se godt ud samtidig.\nGrib mulighederne, og forny din garderobe i dag med Le Fix. Du finder hele vores aktuelle udvalg her på siden, hvor du kan bestille en enkelt style eller fylde kurven op med lækre styles til klædeskabet derhjemme. Når du har fundet de styles, der tiltaler dig, er der blot tilbage at klikke dem hjem og derefter læne dig trygt tilbage velvidende, at Spreeglee.com leverer varen til dig. Vi pakker din ordre med det samme og sender den afsted til dig med levering inden for 1-2 hverdage, så du aldrig skal vente længe på dine nye styles fra Le Fix. Samtidig giver vi fri fragt, så måske du skal benytte lejligheden til at få fyldt godt op i garderoben med sæsonens fedeste items fra Le Fix. Hvad venter du på? Sæt i gang!


⇒ Køb Brisbin Loftlampe Ø45,7 cm 1 x E27 – Brændt messing – 3499 kr.\nEn stor portion online shops udlover heldigvis alverdens fragttyper. Den mest benyttede er lige nu pakkeshops, fordi det så er super fleksibelt for dig at kunne hente dine nye produkter når du har lyst. Fragtløsningen er nemlig meget smertefri, samt tit endda den mest betalelige fragtløsning ved køb af Brisbin Loftlampe Ø45,7 cm 1 x E27 – Brændt messing.\nDu burde alternativt forsøge at få varerne sendt hjem til dig selv eller til dit arbejdes adresse. Fragttypen bliver som regel en lille smule mere omkostningsfuld, men derudover ret så fremkommelig. Den mest letkøbte fragtform er dog selv at hente ordren, som dog betinges af at du befinder dig tæt på online butikkens arbejdslager.\nLeveringstiden på Loftlamper & Pendler kan i nogle tilfælde være rigtig central hvis vi skal bruge dine nye varer om et øjeblik, så i det øjemed er det skam vigtigt at man kigger nærmere på leveringstidspunktet for den vedkommende vare.\nEn del internet foretagender frembyder levering på blot en enkelt hverdag på mange af shoppens varenumre, eksempelvis Brisbin Loftlampe Ø45,7 cm 1 x E27 – Brændt messing, som imidlertid kræver at bestillingen anbringes før et aftalt tidspunkt, med hensynstagen til at de sandsynligvis kan nå at få varerne pakket før pakkemedarbejderne har fri.\nNogle enkelte butikker på nettet tilbyder gratis levering, men oftest kun ifald man bestiller for et fastsat beløb. Derudover må du beslutte sig for den prisbilligste leveringsløsning, der typisk – om du befinder sig ved Silkeborg, Smørumnedre eller Ringkøbing – vil blive at få dem til at bringe dine varer til et udleveringssted.\nDet er efterhånden særligt let gængeligt for almindelige dødelige at finde de bedste priser hos flere firmaer på nettet, og til gengæld har en lang række Feiss Lighting firmaer på nettet været presset til at at mindske udsalgspriserne på produkterne – til babyer og børn, og endvidere også til voksne – betydeligt, og endda nogle gange sikre fri fragt.\nDet kan ikke desto mindre blive nyttigt at granske diverse e-butikker efter rabatkoder på Brisbin Loftlampe Ø45,7 cm 1 x E27 – Brændt messing forinden du køber, så man er skudsikker på at modtage den billigste pris.\nMan skal lige meget hvad være så påpasselig, at når en internet handler frembyder deres varer til salg for en pris der er ubegribelig tiltalende, så burde det ofte være et kendetegn på en svindel online virksomhed. Kortbetalinger er i hvert fald inkluderet i en lov, der begunstiger folk overfor svindlende internet selskaber.\nGenerelt foreslår vi køb med gængse betalingskort eller mobilbetaling. Som alternativ kunne du vælge en afbetalingsløsning som eksempelvis ViaBill, såfremt du vil finansiere prisen over en længere periode.\nForinden folk bestiller i en Feiss Lighting e-butik burde man utvivlsomt gennemlæse e-shoppens forretningsvilkår, dog er det for det meste et omfattende projekt.\nEn nem løsning er at undersøge hvorvidt netbutikken er medlem af e-mærket, grundet at det typisk er en forsikring om at webbutikken respekterer den officielle danske lovgivning, samt at netbutikken jævnligt besigtiges af eksperter der forstår de gældende regler. Desuden tilbydes du chance for support, hvis du bliver udsat for problemer i forbindelse med din ordre.\nYderligere kan det være til hjælp at kunden er opmærksom på de mest aktuelle retningslinjer gældende for transaktionen, som fx den returneringsret e-shoppen kører med. Derfor er det virkelig relevant, at man permanent opbevarer sin kvittering på e-mail, så man en anden gang kan dokumentere sin ordre af Brisbin Loftlampe Ø45,7 cm 1 x E27 – Brændt messing, hvad end man er på udkig efter et produkt til en pige eller dreng.\nTrustpilot leverer faktisk hæderlige genveje til at analysere diverse forhenværende forbrugeres bedømmelser og derfor rekommanderer vi, at du eftergår online firmaets kritik af Brisbin Loftlampe Ø45,7 cm 1 x E27 – Brændt messing forinden du handler.\nFacebook forærer dig derudover ganske ønskværdige chancer for at få kendskab til online forhandlerens popularitet. Her ser vi en række webshops som giver folk mulighed for at frembringe en vurdering af virksomhedens service, hvilket lige så vel bør anvendes til at danne dig et indtryk af kundernes tilfredshed.\nHjemmesiden er reklamefinansieret. Vi arbejder sammen med flere forhandlere på nettet eftersom vi introducerer forretningernes produkter, og modtager godtgørelse under forudsætning af at en af de besøgende på vores hjemmeside realiserer en bestilling.\nFakta angående produkter og internet outlets understøttes hele tiden, men vi ønsker ikke at tage ansvar for justeringer der kan være udført efter at vi sidst opdaterede sidens oplysninger.


Minder, historier og glemte roser - Solskin, smil og hyggelig bådtur - Movellas\n6. Solskin, smil og hyggelig bådtur\nSe alle de glade ansigter! Alle de smil. Se hvor lyst det er! Man kommer til at savne somme, når man kigger på dette billede. Det var en af de dage, man kan kalde for perfekt,og dem er der jo ikke mange af! Der var varme, sol, venner og kakao fra Baresso.Alt åndede fred og ro. Ingen grund til bekymring. Derfor: perfekt!\nDet var den sidste uge inden sommerferien. Den sidste uge i ottende klasse. En uge hvor der ikke skulle være noget arbejde, blot hygge og museumsbesøg. Så den næst sidste dag skulle vi selvfølgelig også på tur. Denne gang bliv det til en bådtur for hele klassen. Altså sådan en, hvor man sejler rundt, og så er der en guide, som fortæller, hvor man er. Det var så hyggeligt. Vi grinede meget og smilte en del. Okay det hører måske ind under at grine.\nVi fem havde haft en dejlig dag. Det er sjældent, man laver de helt store ting med vennerne. Altså de ting som koster penge. Det kan være en tur i bio, ud på cafe eller resturent, museumsbesøg, Tivoli-besøg eller en hyggelig bådtur. Så det var dejligt aat lave noget nyt og anderledes med disse fire fantastiske personer. Altså andet end at tage hjem til Bertram (ham den høje længst ude i venstre side) og spille et spil der.\nDet her øjeblik er fyldt med glæde, og det tror jeg også, vi alle følte. En slags lettelse over, at det blev en god tur. Efter bådruten tog hele klassen på Baresso. I kender vel alle sammen den cafe? Vi fik lov til at vælge en kakao hver, og så sad hele klassen i fællesskab og drak kakao. Det var så hyggeligt! Det er nok noget, som ikke kommer til at ske igen, og jeg er meget taknemmelige over, at jeg var med til at opleve det. Det var desuden også første gang, jeg var på Baresso.\nDet her billede betyder rigtig meget for mig. For det første er det nok det eneste billede, vi har taget, hvor det (billedet) faktisk er blevet godt! Jeg mener, helt ærligt hvor tit er det så, at et billede med fem personer bliver godt? Og det skal være alle personerne, der skal være tilfredse med det! Ikke så tit, det tænkte jeg nok.\nFor det andet, så er det her et minde, som er meget værdifuldt for mig. Et minde låst ned i min mindekiste. Den nede i mit hjerte. Et minde der vil blive bevaret til evig tid, og det er billedet et bevis på. Jeg elsker mine venner og om et halv år, går vi alle ud af niende klasse. Hvad sker der så? Det ved ingen. Jeg håber, jeg ikke mister dem. Jeg krydser fingre for det! Derfor er det vigtigt for mig at have sådan nogle minder, som det her. At bevare dem så jeg aldrig mister dem (mine venner) helt. Så de altid på en måde vil være hos mig. I mit hjerte for altid!\nvenner, familie, mindebog, 2015, kærlighed, selfie, roser, tekst


Sådan opfyldes krav om tilgængelighed - Peytz & Co\nTilgængelighed: Onsdag 23/9 skal alle offentlige sites opfylde kravene til webtilgængelighed. Men hvad gør du, hvis du alligevel ikke når det?\nOnsdag den 23/9 har de sidste par år været den endelige dato for at alle offentlige sites i Danmark skal opfylde Lov om Webtilgængelighed.\nMen for mange er datoen alligevel kommet som en tyv om natten – den har langsomt sneget sig ind på os alle og står nu truende foran os.\nSå hvad gør du, hvis dit site ikke er tilgængeligt endnu – og heller ikke er klar den 23/9?\nDu skal gøre 3 ting så hurtigt som muligt:\nFå et tilgængelighedstjek af jeres hjemmeside\nLav en plan for rettelser\nOpdatér jeres Tilgængelighedserklæring\n1. Få et tilgængelighedstjek\nDu har ingen anelse om, hvor godt – eller skidt – det står til med din hjemmeside, hvis ikke du har gennemgået din hjemmeside og holdt siderne, designet og koden op imod de krav, der stilles i tilgængelighedskravene WCAG 2.1.\nDu kan sagtens selv gennemgå sitet eller selv bruge værktøjer til at scanne dit site.(Digitaliseringsstyrelsen, som har ansvaret for at offentlige sites overholder kravene, har sagt god for, at du selv gør det).\nMen du kan også bede os om at analysere jeres hjemmeside.\nAnalysen bør vise alle fejlene og give konkrete forslag til rettelser.\n2. Lav en plan for WCAG-rettelser\nPå baggrund af tilgængelighedsanalysen skal I få lagt en plan for, hvordan jeres hjemmeside hurtigst muligt kan overholde de mange krav i WCAG 2.1.\nDet skal ske ASAP i samarbejde med enten jeres IT/Udvkilingsafdeling eller jeres eksterne IT-partner.\nOg det kan kun gå for langsomt! I forvejen er det ikke kosher, at hjemmesiden ikke opfylder tilgængelighedskravene, men hvis I ikke engang har en plan for, hvordan I kommer til at opfylde kravene, så falder der brænde ned.\n3. Opdater jeres tilgængelighedserklæring\nAlle offentlige sites SKAL udfylde en Tilgængelighedserklæring senest den 23/9 2020. I denne erklæring skal man oplyse, om hjemmesiden opfylder kravene 100%, sådan næsten eller slet ikke.\nHvis man nu er “Sådan næsten” eller “Slet ikke”, så er det essentielt, at man i sin erklæring tydeligt skriver, hvordan man vil tilpasse hjemmesiden og ikke mindst hvornår man forventer, at rettelserne er gennemført. Og det skal være i nær fremtid. At satse på et helt nyt design i 2022 går ikke.\nDet er for øvrigt også her, at man kan fortælle, at man på grund af et uforholdsmæssigt stort ressourceforbrug vælger IKKE at rette noget. Det kan f.eks. gøre sig gældende for ikke tilgængelige PDF’er med meget lidt trafik. (P.S. Den gælder dog ikke fremover, når der publiceres PDF’er – de SKAL være tilgængelige!)\nBrug for lidt ro? Ring til Bo.


Radikal Dialog. Velfærdspolitik. Tema om. I dette nr.: 6August Radikale Vælgerforening for København og Frederiksberg - PDF\nRadikal Dialog. Velfærdspolitik. Tema om. I dette nr.: 6August Radikale Vælgerforening for København og Frederiksberg\nDownload "Radikal Dialog. Velfærdspolitik. Tema om. I dette nr.: 6August 2003. Radikale Vælgerforening for København og Frederiksberg"\n1 6August 2003 Den Radikal Dialog Radikale Vælgerforening for København og Frederiksberg Tema om Velfærdspolitik I dette nr.: Tema om velfærdspolitik Kandidatpræsentation: Boye Haure Fotoreportage fra studietur til Strasbourg\n2 Lederen Velfærdssamfundet i forandring Vi hører det dagligt, parolen om at velfærdsstaten er under pres udefra og indefra. Udefra af EU og globaliseringen og indefra af den stigende indvandring, øget arbejdsløshed og alt for mange ældre i forhold til unge kombineret med et alt for højt skattetryk. Og der er da meget om snakken. Selvfølgelig kan velfærdssamfundet ikke forblive som det var, når alt andet ændrer sig. Problemet er, at diskussionen er en såkaldt politisk varm kartoffel. Ingen tør rigtigt røre ved velfærdssamfundet, som det er blevet opbygget siden 1930 erne, for danskerne elsker velfærdssamfundet, og vi er ganske overbeviste om, at det er det bedste af sin art i hele verden. Af Lone Dybkjær MEP, folketingskandidat i Vestre Storkreds Det Radikale Venstre har altid haft det lidt ligesom Ekstra Bladet. Vi tør, hvor andre tier. Vi har turdet sige de upopulære, men rigtige ting med overhængende fare for at blive kaldt bedrevidende og arrogante og miste vælgere! Det ville kun være naturligt om Det Radikale Venstre blev det parti, der fremlagde en vision for velfærdsstaten i det 21. århundrede. Men lad os lade være med at bilde hinanden ind, at det kan ske med små knips med fingrene. Det er ikke nogen nem sag. Den danske velfærdsmodel bygger på, at mennesker (danskere) bor i Danmark hele deres liv og at kun ganske få udlændinge vælger at bosætte sig i Danmark. At vi alle ligner hinanden. At få har for meget og færre for lidt. At vi hurtigt bliver ansvarlige voksne. Og at alle helst vil arbejde. Sådan ser verden ikke ud anno 2003 og formentlig slet ikke anno 2020 for nu at se en smule længere ud i fremtiden. Danske unge ikke mindst blandt det radikale vælgere bor og arbejder gerne flere år i udlandet og bliver senere færdige med deres studier. Ældre bosætter sig under varmere himmelstrøg (Sydfrankrig, Spanien og Italien er nok de mest populære steder), når de pensioneres og det gør de, når de er 60! Endelig får vi adskillige flygtninge og indvandrere, der ikke fra starten er i stand til at forsørge sig selv. Hertil kommer så det stigende demografiske problem, at der bliver flere og flere ældre, som lever længere og længere og skal forsørges af færre og færre i den produktive erhvervsaktive alder. Den danske velfærdsmodels udgangspunkt er et retfærdigt samfund, som bygger på en række kerneydelser. Først og fremmest, at den enkelte skal have mulighed for et værdigt liv uafhængigt af familien. Alle skal have gratis undervisning (både af hensyn til dem selv og samfundets opretholdelse), gratis og god lægehjælp (altså hospitaler uden nævneværdig ventetid), bistand eller arbejdsløshedsunderstøttelse, når det er nødvendigt osv. Disse kerneydelser er nedslidte i dag. Overførselsindkomsterne er blevet prioriteret. Hvad enten det er efterløn, børnetilskud eller café-penge. Udgangspunktet for velfærdsdiskussionen skal efter min opfattelse være, hvilke kerneydelser vi skal have i fremtiden. Jeg mener de gamle ovenfor nævnte ydelser skal fastholdes og forbedres. Men hvorfor ikke gratis tandlæge og børnehave? Og der kan være andre. Efter det må vi så diskutere finansieringen og herunder hvilke overførselsindkomster vi kan fjerne eller skære i. Lad os starte debatten om den danske velfærdsmodel med udgangspunktet: En international verden med åbne grænser. Den Radikale Vælgerforening for København og Frederiksberg Hovedstadens Radikale Venstre Ny Kongensgade 18, 5.tv København V, tlf/fax , Giro: Internet: Sekretariat: Frederik Berling, telefontid: tirsdag og torsdag Medlemskab: 250 kr. pr. halvår, 175 kr. for studerende/pensionister/arbejdsløse. Formand: Jesper Gronenberg, / , Næstformand: Hans Grishauge, , Hovedkasserer: Mads Friis Thomsen, , Folketingsrepræsentanter: Naser Khader , Martin Lidegaard, / , Medlemmer af Borgerrepræsentationen: Klaus Bondam, , Sundhedsborgmester Inger Marie Bruun-Vierø Tanwir Ahmed, , Manu Sareen, , Monica B. Thon, ,\n3 Indhold Leder: Velfærdssamfundet i forandring...2 Interview: Nej til automatydelser...4 Radikal Dialog Postbesørget blad nr Udkommer ca. 10 gange årligt Oplag: 1975 Tryk: Lito Tryk Redaktion: Anders Nielsen (ansvh.) Bogtrykkervej 16, 3.tv København NV Tlf / Charlotte Aagaard Esben Fjord Nielsen Johnny Claes Starfield Tina Bostrup Margrethe Straarup Wivel Charlotte Rørbøl Amalie Nørgaard Dorte Kaiser Ea Lundberg Rasmus Paludan (RUK) Internetredaktør: Marianne Asbæk Tlf.: Indlæg sendes til eller pr. post til Vælgerforeningen. Forslag om en central barselsfond...6 I det mørke hjørne af velfærdsstaten...7 Velfærd via viden...8 Velfærd via familierelationer...9 Debatmøde med Marianne Jelved...9 Kend kandidaten Boye Haure Fotoreportage: Studietur til Strasbourg Radikalenderen/arrangementer... bagsiden Forsiden: Europaparlamentet i Strasbourg se også fotoreportagen på side 11. Foto: Anders Nielsen. Rettelse: Ved en beklagelig fejl kom der en forkert forfatter på artiklen Mediernes muslimer eller muslimernes medier? i sidste nr. Artiklens forfatter er Jane Tolstrup, som er specialestuderende i religionssociologi. Redaktionen forbeholder sig ret til at redigere og forkorte i alle indlæg. Næste nummer: Deadline: 31. juli kl Udkommer: ca. uge 33 Udgivelsesplan for Radikal Dialog: Nr. 7: Deadline 28. august. Udkommer ca. uge 37 Nr. 8: Deadline 23. september. Udkommer ca. uge 41 Nr. 9: Deadline 21. oktober. Udkommer ca. uge 45 Nr. 10: Deadline 18. november. Udkommer ca. uge 49 Medlem af Frederiksberg Kommunalbestyrelse: Pernille Høxbro: , , Folketingskandidater, Østre Storkreds: Naser Khader, Inger Marie Bruun-Vierø, Heidi Nygaard, Mona Mejsen Westergaard, Ulf Lolk Larsen, Boye Haure, Rasmus Hylleberg og Bent Kroghly. Vestre Storkreds: Lone Dybkjær, Peter Ravn Olesen, Lars Østergaard, David Munis Zepernick, Charlotte Fischer og Peter Jægerskou. Søndre Storkreds: Christian Friis Bach, Monica Thon, Anders Lundt Hansen, Thomas Køhler og Anders Thomsen. EU-kandidat: Camilla Hersom, , Bydelsformænd: Brønshøj/Husum: Jonathan Nielsen, , Frederiksberg: Rikke Danielsen, , Indre by/blaagaard: Hans Grishauge, , Nørrebro/Nordvest: Benny K. Nielsen, , Sundby/Christianshavn: David Munis Zepernick, , Vesterbro/Valby: Kasper Johansen, , Østerbro: Mikkel Søndergaard, / ,\n4 Velfærdspolitik Nej til automatydelser Er tiden ved at løbe fra den nuværende velfærdsmodel? Vil den ændrede befolkningssammensætning i den nærmeste fremtid betyde, at der skæres ned på velfærdsydelser som efterløn, folkepension og børnecheck, for at der fortsat skal være råd til børnepasning, sygehuse og omsorgen for de ældre, eller er hele denne diskussion en storm i et glas vand? Vi har spurgt Thomas Køhler, som er folketingskandidat i Søndre Storkreds. Af: Anders Nielsen Efterlønnen har været et af forårets store diskussionsemner. Er du enig med dem, der siger, at den skal afskaffes? Helt overordnet vil jeg gerne advare mod at tro, at vi kan udtale os så skråsikkert om, hvad fremtiden vil bringe. Selvfølgelig skal vi være opmærksomme på de økonomiske og befolkningsmæssige prognoser, men først og fremmest skal man have nogle grundholdninger til, hvordan samfundet skal indrettes. Om der så bliver decideret mangel på arbejdskraft, og hvordan hele situationen kommer til at se ud i løbet af år, kan vi ikke rigtig sige noget om. Jeg mener, at efterlønnen er en ordning, der trækker i den forkerte retning. Det er ikke så meget en overvejelse om, hvorvidt der er råd til den eller ej, for det synes jeg egentlig, der er flere forskellige ting modstridende bud på. Men jeg håber jo generelt, at det vil være sådan, at folk vil kunne have et job gerne til de er 65 eller 70. Det har noget at gøre med, at jeg synes, det er en grundlæggende kvalitet at kunne have et arbejde, mere end det er en overvejelse over, om det er tvingende nødvendigt for landet som sådan. Nu er efterlønnen jo en meget populær ordning. Jeg tror, der er mange af dem, der går på efterløn de næste par år, de vil gøre det, fordi de føler sig presset til det. Det er en følge af, at vi har ordningen, at man siger til folk, at nu er du jo blevet 60, så kan du jo lige så godt trække dig tilbage, og det synes jeg i virkeligheden er den mest uheldige effekt af efterlønnen. jeg er ikke sikker på, at tidlig tilbagetrækning er ensbetydende med et godt liv. Tværtimod tror jeg, at hvis man holder liv i ordningen og hele tiden beder folk forholde sig til, om de vil trække sig tilbage, når de bliver 60, så bliver det en selvopfyldende profeti, og dermed bliver efterlønnen også en ordning, der er meget vanskelig at røre ved også om 5 eller 10 år. Et mere vidtgående bud er, at vi skal koncentrere os om velfærdens kerneydelser i stedet for en tilstand, hvor populært sagt de 80% rigeste betaler til de 80% fattigste. Jeg synes helt grundlæggende, at det skal være sådan, at man har nogle grundlæggende rettigheder og pligter. Jeg har sidste år været med til at skrive et bud på en ny grundlov, og der fik vi formuleret tre paragraffer, som jeg synes passer meget godt med, hvad der bør være grundlæggende danske værdier i den forbindelse, og det lyder sådan her: 1. Enhver har pligt til at forsørge sig selv efter bedste evne 2. Enhver er forpligtet til at betale skatter og afgifter til almen vellet 3. Enhver har ret til offentlig understøttelse og omsorg i tilfælde af sygdom, invaliditet, tab af forsørger og ved arbejdsløshed Hele den her diskussion om, hvad der er råd til, og hvem der betaler til hvem, den er en lille smule abstrakt, så længe man har så store grupper, som ikke er i reel beskæftigelse, men bliver holdt i gang på nogle beskæftigelsesordninger. Det, der så videre kan ligge i spørgsmålet, det er det her om automatordninger, som vi har så mange af. Dem synes jeg, vi skal have afskaffet, så det ikke er alle, der får en eller anden ydelse, bare fordi de når en bestemt alder eller alle, der får en børnecheck, bare fordi de får noget så naturligt som et barn. Der er det vel de 80% rigeste, der betaler til de 80% fattigste, fordi man bare sender nogle penge rundt i systemet, som ikke er til et bestemt, specifikt behov. Det, der tværtimod kunne være brug for, det var, at man definerede mere nøje, hvad det er for nogle ydelser, der som minimum skal være fra det offentliges side, og der vil jeg så pege på, at i stedet for at udbetale børnecheck til hele befolkningen, så kunne man sige, at det skal være sådan, at der er en pasningsgaranti, så man kan få en institutionsplads til dit barn efter endt barselsorlov. Er der behov for at bruge flere ressourcer på offentlig service frem for passiveindkomstoverførsler? Grundlæggende set skal det være sådan, at man ikke er i tvivl om, at man kan få den service, som de fleste mennesker regner med at få det vil sige, at man selvfølgelig kan blive behandlet på sygehuset, at man har en god folkeskole og så videre. Så bør man fjerne de ting, som ikke hører ind under det, som folk har en berettiget forventning om at få alt det, der ligesom kommer dumpende,. 4 Radikal Dialog\n5 Hvis man nu tager et andet konkret eksempel, som er lidt ildeset i radikale kredse: det her, som man nedladende kalder cafépenge SU til hjemmeboende studerende. Én ting er, at man kan se det som en overflødig luksus, men man kan også spørge, om man skal være afhængig af sine forældres indtægt, når man er studerende Jeg synes egentlig, at det er meget reelt, at man siger, at når man er myndig, så skal man ikke være afhængig af, om far og mor nu er i humør til at støtte en igennem studierne. Der er også noget forkert i en samfundsudvikling, hvor man ansporer til, at forældrene skal købe en lejlighed til deres børn, og så belønner man dem med et skattefradrag for det. Men cafépengene, det er jo en lidt anden diskussion, for det handler jo især om de aller yngste dem der måske lige når at blive 18 i 3.g, og som så bor hjemme, og så lige pludselig på deres 18 års fødselsdag kan de gå hen og få de her penge i SU. Jeg vil hellere sige, at hvis du var startet på en uddannelse, så ville der i forbindelse med, at du startede på den uddannelse, være en eller anden form for uddannelsesstøtte. Det ville give mere mening, tror jeg. Hvis man gik mere radikalt til værks og målrettede de offentlige ydelser Velfærdspolitik mere snævert til de dårligst stillede, ville det så ikke blot synliggøre de sociale skel yderligere lidt ligesom med ældre tiders fattighjælp? Jeg tror ikke, vi kommer frem til en situation nogen sinde, hvor det kun er de aller rigeste, der betaler til de aller fattigste. Det har gennem mange år været sådan, at langt de fleste mennesker i Danmark selv dem, der ikke har ret meget at gøre godt med betaler en relativt stor del af deres indkomst i skat, og derfor bidrager alle jo stort set til fællesskabet. Så ville det være underligt, hvis der var en eller anden overklasse, der sagde: jamen vi betaler mest i skat, derfor er det også os, man skal have mest ondt af eller os, der skal have mest lov til at føle os hævet over andre. Når det gælder velfærdsydelser af mere praktisk karakter såsom sundhed, undervisning, kollektiv trafik m.m. tyder meget på, at Danmark er ved at komme bagud i forhold til andre vesteuropæiske lande. Mener du, det er et problem? Jeg ser det største problem på sundhedsområdet og ser, at den danske befolkning ikke lever så godt og længe, som man gør i mange andre lande, det har jo også noget at gøre med vores levevaner, og det er et stykke hen ad vejen også et valg af livsstil, som jeg ikke ved, hvor meget man skal gribe ind overfor. Så er der det der med skolen, Jeg ved ikke, om det er så stort et problem, at vi sakker bagud i forhold til andre lande, fordi den privilligerede del af klassen skal såmænd nok få lært alt det, de skal. Men dem, det går ud over, det er jo mere dem, som risikerer at komme ud af skolen uden at kunne læse og skrive og regne. De er ikke så meget i konkurrence med resten af verden, som de er i konkurrence med andre i det danske samfund. Det sidste var noget med, om vi har et potentiale for en bedre offentlig sektor, hvis vi i højere grad kan inddrage dem, der i dag er uden for arbejdsmarkedet. Det er for mig at se hovedproblemet, og det er også derfor, jeg synes, at vi skal være en lille smule forsigtige med at være for krigeriske i tonen, når vi siger, at nu mangler der arbejdskraft, så nu går det helt galt om ti år, fordi vi har den store reserve af folk, som vi ikke bruger. Hvad kan man så gøre ved det? Jeg er altså nok ved at gå så langt som til at sige, at jeg synes, vi skal til at eksperimentere med at bruge nogen af alle de penge, som vi bruger i beskæftigelsessektoren på rigtige job i stedet for. Det er selvfølgelig sådan noget som kan være lidt vanskeligt at sige helt præcist, hvordan man gør, for løsningen er jo ikke bare at lave en masse flere offentlige arbejdspladser og så ansætte folk der, for det ved vi jo også ikke fungerer økonomisk set. Men jeg synes jo sådan set heller ikke altid er politikeres opgave at være meget hittepåsomme med hensyn til, hvordan man kan skrue ordninger sammen rent teknisk. Det er det, som man har embedsapparatet til at komme med forslag til. Det, det handler om, det er nogle grundholdninger, og så ikke at være bundet så meget fast i nogle ordninger, der ikke er til at ændre. Nr. 6/2003 5\n6 Mediepolitik Forslag om en central barselsfond Anders Samuelsen har på folketingsgruppens vegne udarbejdet et forslag om en central barselsfond, der skal gøre, at firmaerne ikke risikerer at blive ramt på pengepungen, hver gang en ansat går på barselsorlov. Dermed håber man, at de vil være mindre tilbageholdende overfor at ansætte kvinder. Af Naja Alberdi Platz Indtil videre er der politisk flertal for en central barselsfond. I hvert fald ifølge en landsdækkende avis i juni. Men faktisk er det sådan, at der endnu ikke foreligger nogen undersøgelse af fordele og ulemper ved en central barselsfond, og at der endnu ikke er et konkret forslag på bordet. Men det er ikke fordi, Det Radikale Venstre og arbejdsmarkedsordfører Anders Samuelsen ikke kæmper for sagen. Central barselsfond Det er Anders Samuelsens fortjeneste, at der i maj blev iværksat en undersøgelse, der skal se på de økonomiske muligheder for en central barselsfond. I december vil der foreligge et resultat af undersøgelsen. Det primære mål er at skabe en mere solidarisk ordning, udtaler han. I forslag B82 om barselsfond påpeger han den store forskel, der er på antallet af kvinder i de forskellige brancher: Den store variation med hensyn til andelen af kvinder i de forskellige brancher gør, at ekstraudgifterne til afholdelse af barsel er særdeles ujævnt fordelt. Ifølge Anders Samuelsen er det vigtigere, at der bliver vedtaget regler for en central barselsfond, end hvad disse regler konkret vil indeholde. I Information d. 14. juli udtaler han: Det handler jo om at fordele den økonomiske byrde mere retfærdigt, end det sker i dag. Så derfor vil vi arbejde for den model, der kan skabe det bredest mulige flertal. I telefon fra sommerlandet siger han: I første omgang er det vigtigt at få etableret en fond. Derefter må vi se på, hvordan vi kan påvirke den, og justere den fornuftigt. Barsel på fuld løn. En central barselsfond er en fond, hvorfra arbejdsgiverne kan hente de penge, der skal til for at kunne betale sine ansatte fuld løn under barsel. Det vil sige at: Barselsfonden finansieres af at arbejdsgiverne indbetaler en procentdel af lønsummen til fonden. På den måde kan: medarbejdere gå på orlov med løn og arbejdsgiveren få udbetalt fuld kompensation fra fonden. Som forholdene er nu, er det for arbejdstageren problematisk at blive gravid, fordi: Man kan ikke blive ansat som ung/yngre kvinde, for man er en stor omvandrende barselsfælde, der især klapper hårdt om mindre firmaer. For hver fødsel bliver man (ofte kvinder, der tager mere barsel end mænd) en fattigere pensionist, idet der frafalder lange pensionsindbetalingsperioder. Som en ekstra perfiditet er gennemsnitsalderen for kvinder længere end for mænd, og man er derfor fattig pensionist i rigtig lang tid. Med den nye barselsorlov er der nu blevet 52 ugers barsel. Tidligere var det 32 uger. De ekstra uger finansieres formedelst af dagpenge. I den økonomiske virkelighed, som de fleste børnefamilier lever i, kan det betyde en ganske stor nedgang i husholdningskassen, især hvis fædrene tager meget barsel, idet mænd statistisk har højere løn end kvinder. Fordelene ved en central barselsfond er således at: Arbejdsgiverens lønkompensation giver bedre muligheder for at ansætte vikarer, så barsel ikke bliver en belastning for arbejdspladsbarselsorlov og to uger fædreorlov. Virksomhederne kan søge barselsfonden om at få refunderet differencen mellem dagpengebeløbet som kommunen betaler og medarbejdernes løn. Men for det første omfatter Industriens barselsfond mænd og kvinder. Det er anderledes end de brancher, hvor der er en overvægt af kvinder ansat, som for eksempel frisørbranchen. I disse kvinde-tunge brancher har arbejdsgiverne en betydeligt større økonomisk belastning i indbetaling til en barselsfond, idet kvinder til stadighed tager langt den største del af barselsorloven. Desuden er der også et større spænd mellem dagpenge og fuld løn i de mere højtlønnede brancher, hvilket ville kræve en større fond. Derfor er de private fonde ikke fyldestgørende og skaber ikke den ønskede solidaritet mellem brancherne i forhold til barsel. Anders Samuelsen har følgende kommentar til kritikken af en central barselsfond: Vi kan ikke blive ved med at vente på, at arbejdsmarkedet selv finder på en ordning. Hvis de når at komme med et brugbart forslag, inden resultatet af analysen foreligger i december, skal de være evigt velkomne. Men vi kan ikke blive ved med at vente på arbejdsgiverne. 6 Radikal Dialog\n7 Velfærdsdebat I det mørke hjørne af velfærdsstaten Af Merete B. Riisager Medlem af bestyrelsen for DRV Nørrebro/Københavns Hovedbestyrelse Hvad bør vi gøre ved prostitution i Danmark? Når dette spørgsmål stilles i avisernes debatsektioner, ved middagsselskabet eller på DRV Københavns debathjemmeside er det som at åbne døren til et mørkt og hengemt værelse i velfærdsstaten. Et værelse hvor kvindefrigørelsen og kønnenes ligestilling ikke er nået frem. Dogmer, som man i sin frisindede naivitet ikke troede fandtes mere, vælder frem og efterlader en dunst af jordslåede og irrationelle betragtninger. Det bærende dogme, der synes at dukke frem under alle protesterne mod at gøre noget ved prostitutionen, er myten om mandens seksualitet. Han kan ikke styre sig. Det lader sig ikke gøre. Mandens seksualitet er en vild og ustyrlig kraft, der må og skal finde sin forløsning. Hvis en mand ikke er i stand til at finde sig en kvinde, eller hvis han ikke orker at gøre sig fortjent til seksualakten, bliver løsningen på problemet at gå til en prostitueret. Grundlæggende for diskussionen om prostitution er det derfor at diskutere, om ikke mandens seksuelle lyst er at sidestille med andre lyster. Lysten til at slå sin nabo, når hans ukrudt breder sig ind på ens egen græsplæne. Eller lysten til at smide et æg i hovedet på statsministeren. Disse og andre lyster kan være så presserende at det næsten sortner for øjnene af trangen til at få afløb. Alligevel formår langt de fleste mennesker, at styre sådanne lyster, når de viser sig. Hvordan kan det dog være? Vel nok fordi begge handlinger regnes for socialt uacceptable og desuden er strafbare. Nogle vil hævde at det at benytte prostitution også regnes for socialt uacceptabelt. Dette er dog kun rigtigt i nogen grad. Prostitutionen lever i velfærdsstatens mørke og hengemte hjørne, hvor vi ikke behøver at se den. Alligevel synes den at være socialt acceptabel, idet prostituerede fortæller om øget omsætning i tilfælde af messer, møder og konferencer. Hvad siger prostitutionskunderne mon til kollegerne fra konferencen, når de tager af sted til bordellet? Et andet eksempel er den vedtagne brug af prostituerede til handicappede, der opholder sig på institutioner. Prostitution accepteres her som et middel til at fremme handicappedes velbefindende og gøre dem mere rolige. Om køb af ydelser hos prostituerede bør gøres strafbart er en diskussion i sig selv. Men før man griber til dette middel, er der nok af muligheder for at gøre noget for de prostituerede og for at begrænse prostitutionen. Og der er nok af grunde til at gøre det. ProCentret, der laver faktuelle analyser af prostitueredes vilkår, oplyser, at langt over halvdelen af alle prostituerede udvikler psykiske sygdomstegn (Post Traumatik Stress Disorder). At over halvdelen udvikler fysiske sygdomme. Og at 92% af alle prostituerede ønsker en anden levevej, hvis de vidste, hvor de skulle vende sig hen i deres søgen. Mange danske kvinder befinder sig i et miljø, der beviseligt er meget farligt for både psyke og krop. Et arbejdsmiljø, der ikke kan sammenlignes med noget andet arbejdsmiljø, uafhængig af hvor stressende og krævende det end måtte være. Oven i dette er der et voksende antal udenlandske kvinder, der bedriver prostitution i Danmark. Kvinderne kommer ofte fra fattige kår, og Danmark bliver på denne måde et rigt land, der lukrerer på social elendighed i andre lande. Med det sociale og ressourcemæssige overskud Danmark må siges at være i besiddelse af, kan man vælge at gøre noget ved denne uværdige situation. Vi skal bare bestemme os til, hvor vi skal starte. Møde om prostitution/trafficking: D. 3. september kl. 19:00 afholder DRV Nørrebro et møde om prostitution og trafficking. Mødet har til formål at sætte en debat i gang, omkring hvilke realistiske løsningsforslag DRV kan komme med i forhold til handel med kvinder. Mødet indledes med oplæg fra Henrik Brun, der er medforfatter af bogen Kroppe over grænser og Charlotte Odile Poulsen, der er forfatter til bogen Hustler. Oplæggene efterfølges af politisk debat, der indledes af Manu Sareen fra BR. Sted: Vælgerforeningens lokaler, Ny Kongensgade 18, 5.tv. Nr. 6/2003 7\n8 Velfærd via viden Velfærdsdebat Efterløn, børnecheck eller hofteoperationer? Velfærdspolitikken føres på et for snævert grundlag, hvor det kun handler om prioriteringer af de svage grupper. Debatten bør bredes ud til, hvordan vi skaffer midler til at finansiere velfærden. Og her må vi tage højde for udviklingen fra industrisamfund til videnssamfund. Af Lisbeth Jarlov, Velfærdspolitik handler traditionelt om den klassiske velfærdsstats kerneydelser, nemlig omsorg for børn, syge, gamle og andre, der ikke umiddelbart kan klare sig selv og derfor har krav på samfundets omsorg. Derfor bliver velfærdsdiskussionen til et spørgsmål om, hvordan man vil prioritere forskellige gruppers behov, og i den mest ulækre version: Hvem er det mest synd for? Og så kobler vi lidt traditionel samfundsøkonomisk tænkning på: Det er i orden at øge de offentlige udgifter lidt, hvis arbejdsløsheden er stor, men ikke for meget, og kun indtil beskæftigelsen igen er steget. For ellers gældsætter vi os til skade for de kommende generationer. Sådan er den tænkning, vi er flasket op med i de skandinaviske velfærdssamfund efter 2. verdenskrig. Modellen har været en succes, spørgsmålet er bare, om den også fører til de næste 50 års velfærd. Jeg mener, vi fremover er nødt til at tænke bredere end det, den klassiske velfærdsmodel lægger op til. Den indtænker nemlig ikke innovation og videnudvikling sammen med velfærden. I det klassiske velfærdssamfund skulle man kun uddanne til det niveau, der var nødvendigt for at opretholde en industriel produktion. Udgifter til uddannelse og forskning blev betragtet som et offentligt forbrug, som der skulle holdes hus med på samme måde som andet offentligt forbrug. I den tænkning er det fint nok, hvis de unge mennesker vil have en høj uddannelse, men det er lidt af en luksus, hvis der bliver for mange højtuddannede, for de er ikke produktive, Højtuddannede og andre vidensarbejdere er produktive, og udgifter til uddannelse og forskning er en samfundsmæssig nødvendig investering, og der skal være penge tilovers til velfærdssamfundets kerneydelser, for eksempel plejehjem og sygehuse! Men sådan hænger tingene ikke sammen, hvis vi tager videnssamfundet alvorligt. De fleste er vel enige i, at vi er ved at forlade det gamle industrisamfund og på vej ind i et nyt samfundsmæssigt paradigme, der især er karakteriseret ved konkurrence på et globalt marked om viden. Så må vi også tage konsekvensen af, at det er viden og videnudvikling, der sælges, og at virksomhederne konkurrerer om at være de mest kreative og idéudviklende. I det perspektiv får uddannelse og forskning en helt ny betydning. Højtuddannede og andre vidensarbejdere er produktive, og udgifter til uddannelse og forskning er en samfundsmæssig nødvendig investering, hvis danske virksomheder skal klare sig i den internationale konkurrence. Hvis ikke vi satser, og satser meget, på at give rammer for innovation og videnudvikling, så kan vi ikke på sigt finansiere udgifterne til børnepasning, sygehuse og plejehjem. I det perspektiv er det ikke betænkeligt at tillade et underskud på de offentlige budgetter i en periode, hvis det er en følge af en øget satsning på uddannelse og forsk- ning, netop fordi der er tale om investeringer. Langsigtede, ganske vist, men netop derfor har det offentlige et særligt ansvar. Man kan selvfølgelig ikke påstå, at al form for uddannelse og forskning pr. definition er god. Set i et samfundsmæssigt perspektiv er noget bedre end andet. Problemet er bare, at det er svært at forudsige, præcist hvilken form for uddannelse og hvilken form for forskning, der giver det bedste samfundsmæssige afkast. Faktisk er det umuligt, hvad tidligere fejlslagne forsøg på topstyring og planlægning da også viser. Derfor må man opgive ambitionen om at kunne styre uddannelsesvalg og forskning politisk og i stedet satse på at give gode rammer for, at innovation og kreativitet kan udfolde sig. Det gælder både i offentligt og privat regi. Her har vi et Derfor må man opgive ambitionen om at kunne styre uddannelsesvalg og forskning politisk og i stedet satse på at give gode rammer for, at innovation og kreativitet kan udfolde sig, stort efterslæb, idet Danmark i mange år har brugt en mindre del af sit bruttonationalprodukt på forskning end sammenlignelige lande. Så altså: En øget satsning på vidensudvikling giver flere muligheder for at skabe velfærd. 8 Radikal Dialog\n9 Velfærdsdebat Velfærd via familierelationer Af Lasse Borggren Jørgensen I årtier har der i Danmark været en del fokus på velfærd: økonomisk velfærd, materiel velfærd og under den seneste socialdemokratisk ledede regering dyrevelfærd, og ikke uden grund er vi alle i Danmark kommet et langt stykke ad vejen mod de mål, vi i fællesskab har arbejdet for, men vi har stadig ting, som skal forbedres på disse områder. Men det er ikke disse emner, jeg vil berøre i dette lille debatindlæg. Dette indlæg vil handle om familievelfærd. I mange hellige bøger beskrives familien som værende vigtig og hellig, og den kærlighed en mor, far, mormor, morfar, farmor, farfar etc. hvis de er nogenlunde sunde og raske mentalt føler, er så stor og dyb, at ingen samfundsmæssige foranstaltninger kan erstatte den. Derfor går jeg ind for, at familiesammenføre generationer og støtte herboende flygtninge og indvandrere og ændre danskernes familiemæssige relationer. I vores nogle gange udvandede kristendom har vi brug for at genfinde tabte værdier. Jeg har, synes jeg selv, en smuk blåøjet, lyshåret søn, og nu gælder det om at give ham nogle af de værdier, som vores nybyggere (danskere af anden etnisk baggrund) repræsenterer. Jeg kender et dansk kristent/muslimsk par, som har en datter fra Derfor vil jeg foreslå, at der oprettes en familiefond til styrkelse og støtte af familiemæssige relationer, Afrika, og de har lært hende, at hun skal spørge naboerne, som er danske pensionister, om der er noget, hun skal hjælpe dem med. De har hjemmehjælp hver 14. dag, så hun går byærinder for dem, gør rent o.s.v. Hun er blevet indskærpet, at hun ikke må modtage penge for det, for hjælpsomhed skal gives af hjertet og uden beregning. Behøver jeg fortælle, at hun er et lysende eksempel for os andre. De ældre naboer sagde til mig, at hun er respektfuld, hensynsfuld og beskeden. Ældre og børn har noget at give og lære hinanden og os andre. Derfor vil jeg foreslå, at der oprettes en familiefond til styrkelse og støtte af familiemæssige relationer. Lad os forestille os, at børn fra andre lande, som bor her med eller uden forældre og ikke har økonomisk mulighed for at besøge deres bedsteforældre, kan få økonomisk støtte til at besøge dem, eller bedsteforældrene kunne få støtte til at komme til Danmark på turistvisum. Men også forældre, som vil gå på nedsat arbejdstid i en periode for at have mere overskud til børnene, skulle have den mulighed. Hvordan skal denne fond så finansieres? Jeg vil foreslå et arbejdsgiverbidrag, frivillige bidrag med fradragsmulighed på selvangivelsen og nogle af de 5 mia. i ureturnerede grønne afgifter, som de mindre erhvervsvirksomheder har til gode, kunne puttes i denne fond. Debatmøde med Marianne Jelved Hvordan skal Danmark se ud om 10 år? Det er svært at spå især om fremtiden, men vi kan jo altid komme med ønsker og planer for, hvordan vi ville gøre vores indflydelse gældende. Hvad har Marianne Jelved af ønsker og bud på, hvad fremtiden skal bringe? Kom og deltag i dette enestående arrangement vi spår, at det vil blive en spændende aften med oplæg til lang og vidtspændende debat. Tid: Tirsdag den 30. september kl Sted: Vartov, Farvergade 27, opgang H, Store sal. Nr. 6/2003 9\n10 Boye Haure Kend kandidaten Folketingskandidat i 11. kreds Nørrebro Meget tidligt stiftede jeg bekendtskab med vidt forskellige syn på livet. Jeg kom til verden 19/ på en gård på Lolland. Et Venstre-miljø. Min far døde i 68, og jeg kom et år i pleje på et husmandssted. Måske blev jeg radikal allerede dengang! Derefter blev jeg arbejderdreng, da jeg kom til Nørrebro hos min mor og stedfar. Et socialdemokratisk miljø. Jeg elskede at gå i skole og at være bybud hos en købmand. I alt boede jeg 12 år på Nørrebro, tog matematisk-fysisk studentereksamen, var studenterformand i DJØF, hjælpelærer på uni., arbejdede i ungdomsklub og i Danske Banks hovedsæde. Blev cand.polit. i 86 og ansat i finanssektoren. Fik en søn i 87. Arbejdede som børsmægler. Siden 1990 har jeg arbejdet ved Handelshøjskolen i København og som selvstændig økonomisk rådgiver for institutionelle investorer. Født på Lolland i Uddannet cand.polit. Underviser på Handelshøjskolen i København og arbejder ved siden af som selvstændig økonomisk rådgiver. Hvornår og hvorfor blev du medlem af Det Radikale Venstre? Jeg meldte jeg mig ind i Det Radikale Venstre i 1988 efter det såkaldte atomvalg. Jeg var og er tilhænger af NATO, men nu har verden jo heldigvis forandret sig væk fra den kolde krig, og udfordringerne er meget anderledes i dag. Nu er jeg nærmest anti-militaristisk, og i øvrigt meget optaget af at udvikle og styrke FN samt EU som rammer for Danmarks frihed og velfærd samt en mere retfærdig og sikker global udvikling. Hvad er dit vigtigste politiske projekt? Mit vigtigste politiske projekt går ud på at sikre alle menneskers frihed, lighed og velfærd. Ren utopi. Det kan ikke lade sig gøre i vores levetid, måske aldrig, og jeg kan ikke klare det alene. Derfor må man afgrænse sig. Man kan jo starte med dem der bor i Danmark, særligt Østre Storkreds, Nørrebro. Jeg vil gøre op med fremmedhad og eurofobi, sikre en bedre sammenhæng mellem miljø- og sundhedspolitik, genoprette kulturpolitikken, afskaffe kirkeministeriet, afskaffe gebyrer for forbrugerklager, sikre innovation ved at stille høje krav til erhvervslivet, afskaffe efterlønnen og forbedre mulighederne for førtidspension, afskaffe offentlige tilskud og fradrag til de mest velstillede, sikre reel ligestilling, fremme udlicitering, sænke lønskatten, øge ejendomskatten og afgifterne på forurening, genoprette retsstaten, lette de administrative byrder for selvstændige erhvervsdrivende, tage fra de rige og give til de flittige og sårbare, øge ulandsbistanden, bryde den negative sociale arv via uddannelsesreformer, afskaffe fradrag for fagforeningskontingenter, hjælpe dem der kommer i klemme i systemerne. Fortæl om din største succesoplevelse som kandidat Min største succesoplevelse som kandidat, oplever jeg, når jeg forklarer, at jeg er socialliberal, fordi samfundet bør indrettes med respekt for menneskers meget forskellige ressourcer og behov, og folk så siger, at det kan alle danskere jo blive enige om, og at de vil stemme radikalt næste gang. Fortæl om en sag hvor du er uenig i partiets officielle linie Jeg synes, at man skylder partiets medlemmer og vælgere at følge partiets linie i store træk. Man repræsenterer jo mange andre end sig selv. Men jeg har f.eks. ofte tilladt mig at have en ret positiv holdning til ekspansiv finanspolitik, da dansk økonomi er uhyre stærk, og da statsgælden under hensyntagen til den lave rente, inflation og skat nærmeste kun er et administrativt problem. Ikke alle problemer kan løses med flere penge, men der hvor de kan, bør det altid prioriteres højere end administrative problemer. 10 Radikal Dialog\n11 Studietur til Strasbourg Ind imellem bliver der i radikalt regi arrangeret studieture med tilknytning til partiets internationale virke oftest (som her) med EU som omdrejningspunkt. Disse billeder stammer fra en tur i maj, som gik til Strasbourg med besøg i EU-parlamentet, Europarådet og Menneskerettighedsdomstolen blandt udflugtsmålene. Fotos: Anders Nielsen Strasbourg tager sig smukt ud i maj Europarådets mødesal Hele selskabet stillet op udenfor Europarådet Europaparlamentet fra vandsiden Der er stil over EP s kontorbude Thomas Bech Madsen (yderst til højre) oh Tina Bostrup (nr. 2 fra højre) havde arrangeret turen Vi var flittige gæster på Strasbourgs restauranter Nr. 6/\n12 Postbesørget blad (0900 KHC)) Sæt kryds i Søndage kl : Den Radikale Løbeklub mødes ved Den Franske Café ved nordspidsen ad Sortedams Sø til en frisk motionstur rundt om søerne eller nogle af dem. Bagefter får vi en hyggesnak om politik eller andet over en kop kaffe. Alle der deltager får en gratis løbe-tshirt med et radikalt slogan. Radikalenderen 26. aug Den Grønne Tænketank holder møde hos Københavns Miljøkontrol, Kalvebod Brygge 45. Vi vil snakke om grønne visioner, trafik, rekreative områder m.v. på baggrund af oplæg fra tre undergrupper, der blev dannet på det første møde. Hvis du vil være med til mødet, deltage i en af undergrupperne eller bare vide mere, så kontakt Bo Normander på eller tlf Mødet er åbent for alle. 26. aug Vesterbro - hvad nu? Kom og hør medlem af borgerrepræsentationen og Vesterbro- borgeren Klaus Bondam diskutere disse spørgsmål i selskab med Jan Christiansen, Københavns stadsarkitekt. Alle medlemmer er velkomne til arrangementet, der finder sted på Café Mama Lustra, Istedgade aug Åbent Hovedbestyrelsesmøde Hovedbestyrelse holder sit første møde efter ferien onsdag den 27. august kl i Vartov, Store Sal, Farvergade 27, opgang H. Tema: Debat med alle de radikale spidskandidater til EP-valget. Alle medlemmer er meget velkommen. 31. aug Cafémøde i partiets ligestillingsudvalg. Mødested og endelig tilmelding til Vera Eckhardt tlf eller senest 25. august. Endelig dagsorden sendes ved tilmelding 3. sep WTO op til Cancun topmødet Debatmøde med Peter Gæmelke, Præsident for Landbrugsrådet og Christian Friis Bach, Lektor og Radikal folketingskandidat. Nærmere information om tidspunkt og sted følger her på siden. 3. sep DRV Nørrebro afholder et møde om prostitution og trafficking. Mødet afholdes i vælgerforeningens lokaler, Ny Kongensgade 18, 5. tv, 1557 København V. Se annoncen side sep Debatmøde om den negative sociale arv - hvis den findes 23/9! - i beboerhuset på Halmtorvet, lokale 3, sal (ved indførelsen til Øksnehallen). 30. sep Debatmøde med Marianne Jelved: Hvordan skal Danmark se ud om 10 år? Kl i Vartov, Farvergade 27, opg. H, Store sal. Se også annoncen side 9. Næste nummer af Radikal Dialog vil have ligestilling som tema. Deadline for indlæg er 28. august.\nRadikal Dialog. Marianne Jelved 60 år. Stort tillykke fra Vælgerforeningen. I dette nr.: 7September 2003 Den\n7September 2003 Den Radikal Dialog Radikale Vælgerforening for København og Frederiksberg Marianne Jelved 60 år Stort tillykke fra Vælgerforeningen I dette nr.: Præsentation af EP-kandidater Kandidatpræsentation:


Servicemål på Glostrup Apotek\nPå Glostrup Apotek arbejder vi konstant på at øge kvaliteten i vores kundeekspedition og information om lægemidler. Som et led dette arbejde har vi fastsat en række servicemål, vi ønsker at overholde.\nDu kan finde vores servicemål og målopfyldelse på www.apoteket.dk\nLigeledes kan du se vores datapolitik her.\nGlostrup Apotek er akkrediteret efter Den Danske Kvalitetsmodel.\nVi ønsker tilfredse kunder på Glostrup apotek.\nVi har åbent alle årets dage mellem 06.00 - 24.00.\nI den almindelige åbningstid kan vi tilbyde hurtig ekspedition og optimal information. En kortere ventetid kan dog ikke altid undgås i spidsbelastede perioder.\nI vagtperioden har vi begrænset bemanding, men vi ekspederer naturligvis alle henvendelser. I vagtperioden betales et vagtgebyr på 20,65 kr., hvis der i købet ikke indgår en recept udstedt samme dag.\nVed refusioner, specielle forespørgsler, Covid-19 antistoftests, vaccination og lignende, henviser vi til vores almindelige åbningstid.\nVi har udbringning alle ugens dage - læs mere om udbringning her.\nHar du bemærkninger til vores ekspedition, vil vi gerne høre dem, hvad enten de er positive eller negative. Send en mail til glostrup@apotekeren.dk.\nDu kan læse mere om apoteket, på virksomhedsgrundlaget, som du finder her.\nRabatskilt til vores magistrel produktion kan du finde her.\nDette rabatskilt beskriver betingelser der skal være opfyldt for at opnå rabat ved køb af magistrelle lægemidler på Glostrup Apotek Magistrel Produktion, i henhold til § 36 i bekendtgørelse nr. 1153 af 22. oktober 2014 om reklame m.v. for lægemidler ("reklamebekendtgørelsen").


Rapport fra årets store selvkørende konference – Autodrive 2018 Del 4/4. - Selvkørende biler\nAutomatisering Biler Infrastruktur Økonomi Transport\nRapport fra årets store selvkørende konference – Autodrive 2018 – Del 4/4.\nDette er den sidste artikel i serien fra årets konference.\nMichael Svane bidrog med tanker fra erhvervslivet omkring den selvkørende teknologi, som især handlede om monetarisering, dvs. hvordan omsætter vi smartest denne teknologi til kroner og øre.\nMichael Svane, branchedirektør, DI Transport. (Foto: Selvkørende.dk)\nFor Svane drejer det sig især om mobilitet, ikke mindst logistisk – hvordan optimeres transporten fra produktion til lager til terminal til kunde.\nMaaS (Mobility as a Service) er trenden og mobilitet er fremtiden for dansk erhvervsliv.\nDerfor var han også inde på begrebet “Big Data”, de seneste års buzz-ord. Big data kan bruges til at udnytte og sikre mobilitet.\nDerudover efterlyste han i høj grad lempelser fra politikernes side, idet han frygter, at mange projekter om og med selvkørende teknologi aldrig rigtig vil blive til noget under den nuværende lovgivning.\nSøren Have, managing consultant, Rambøll\nSøren Have talte om smartcity koncepter og lagde mere end noget andet vægt på vigtigheden af, at enhver virksomhed, der giver sig i kast med selvkørende projekter, har en helt klar ide om, hvad det er, den vil, inden man går i gang.\nDer er meget at forholde sig til, og det kan blive en dyr fornøjelse ikke at prioritere rigtigt.\nSøren Have, managing consultant, Rambøll. (Foto: Selvkørende.dk)\nMads Voigt Hingelberg, Innovationslaboratoriet\nAfslutningsvis trådte Mads Voigt Hingelberg fra Innovationslaboratoriet op på scenen og lagde stor vægt på netop Big Data, som også D.I var inde på.\nIfølge Hingelberg er det her, man bør lægge sine investeringer i de næste par år, idet han forudsiger en enorm vækst på dette område.\nVi her på selvkørende.dk var generelt positive over indholdet og præsentationerne, og vil naturligvis deltage igen næste år.\nVi er meget enige i Christine Skovgaard Madsens vurdering af, at der er sket en nærmest eksplosiv udvikling i måden området håndteres på på blot et enkelt år, såvel fra politisk som fra erhvervs- og forskningssmæssigt hold.


Der er mange aktiviteter at tage sig til og steder at besøge i Roskilde\nVigen Strandpark nord for Roskilde by er roskildensernes foretrukne badestrand. Stranden ved Vigen Strandpark ligger ud til Roskilde Fjord mellem Veddelev og Roskilde. Bag stranden ligger Roskilde Ca...\nGimle er Roskildes regionale spillested, ungdomskulturhus og studenterhus, der har til huse i Roskildes gamle vandværk. Siden år 2000 har Gimle været dybt engageret i Roskildes kulturliv. Stedet tilby...\nBoserup Skov er et af de mest besøgte naturområder ved Roskilde. Det er der mange gode grunde til, for Boserup Skov er skøn at besøge hele året rundt. Der er både plads til friluftsliv, naturoplevelse...


4. klasses-elever i Danmark er på bare fem år rykket fra en 18. til en delt femteplads på verdensplan i læsning. Det går også fremad i matematik og natur/teknik.\nTirsdag D. 11. DECEMBER 2012 KL. 11:58 - opdateret Tirsdag D. 11. DECEMBER 2012 KL. 12:03\nDer sidder masser af læseheste rundt omkring i 4. klasserne på de danske skoler, og de er blevet rigtig gode læsere i de seneste fem år. Danske 4. klasseselever ligger nu på en delt femteplads i læsning på verdensplan, og det er noget af en fremgang fra den 18. plads, eleverne indtog i 2006.\nDet viser en ny international undersøgelse, PIRLS 2011, der har målt 4. klasseselevers læsekompetencer i mere end 50 lande, provinser eller regioner verden over i 2011.\nForskerne bag undersøgelsen glæder sig over de gode resultater og den markante fremgang siden 2006.\n- Hvis vi ser på de lande, vi normalt sammenligner os med, så ligger Finland fortsat i front over Danmark, mens Sverige og Norge ligger længere nede på listen. Faktisk ligger danske elever på linje med eleverne i den canadiske provins Ontario, der på det seneste har været forbillede for nye tiltag på skoleområdet, siger Jan Mejding, seniorforsker ved Institut for Uddannelse og Pædagogik ved Aarhus Universitet, i en pressemeddelelse.\nHan står bag den danske del af læseundersøgelsen, hvor i alt 4.594 elever fra 232 skoler har deltaget. Undersøgelsen peger også på, at lærernes uddannelsesniveau hænger sammen med resultaterne. Lærere, der er uddannet til at varetage læseundervisning, opnår bedre resultater med deres elever.\nSelvom eleverne i de danske 4. klasser overordnet set er gode læsere og er rykket op på listen, er der stadig en stor spredning i niveauet. Spredningen svarer til en forskel på to år i læseniveau, fortæller Jan Mejding. 12 procent af eleverne ligger på øverste læsekompetenceniveau, mens tilsvarende 12 procent ligger på det laveste niveau.\n- Der er færre svage læsere end i 2006, men vi må ikke hvile på laurbærrene, for der er stadig rum for forbedring, både i forhold til at løfte de svage og de stærke læsere, siger han.\nForskningen viser, at de svage læsere især findes blandt de elever, der har en dårlig socioøkonomisk baggrund, og som taler et andet sprog end dansk derhjemme.\nFremgangen hos de danske 4. klasseselever ses også i fagene matematik og natur/teknik. Her ligger otte lande over Danmark, og 10 procent af eleverne ligger på det højeste niveau, mens kun tre procent er på det laveste niveau. Det viser en tilsvarende undersøgelse, TIMSS 2011, der måler præstationerne i de to naturvidenskabelige fag hos elever i 4. klasse verden over.\nHer konkluderer forskningen også, at præstationen er afhængig af socioøkonomisk og etnisk baggrund.\nDe læser bedst\n5. Danmark (deles med Nordirland, USA, Kroatien, Taipei/Taiwan, Irland og England)\nListen er baseret på resultater fra en international undersøgelse af læsekompetencerne hos 4. klasseselever, Progress in International Reading Literacy Studies (PIRLS) i 2011. Undersøgelsen laves hvert femte år.\nOmkring 325.000 4. klasseselever fra mere end 50 lande, provinser eller regioner har deltaget. I Danmark deltog 4.594 elever fra 232 skoler.\nGrunden til, at Danmark er på en delt femteplads, er, at der ikke er nogen signifikant forskel i læseniveauet hos eleverne i de syv lande/provinser/regioner.\nDerfor er det også umuligt at fortsætte ranglisten. Dog ligger Norge og Sverige signifikant lavere end Danmark på listen.\nKilde: PIRLS 2011


Et kig på HTC Hero « Preman.dk\nJeg har haft fornøjelsen af at lege lidt med min bror’s iPhone, inden jeg bestilte Hero’en (og også efterfølgende), så anmeldelsen vil bære præg af en sammenligning med iPhone.\nHero’en har et lidt utradionelt design i form af det lille ”knæk”, men det giver en god støtte, når telefonen anvendes med én hånd alene. Telefonen er lidt mindre i både længde og bredde end en iPhone og skærmen er derfor også mindre (skærm opløsningen er dog den samme – HVGA 320×480). Forsiden er udstyret med 6 knapper samt en trackball til navigering. En ”telefon”-knap til hurtig adgang til opkaldsliste og numerisk tastatur. En ”home”-knap som fører én tilbage til opstartsvinduet, uanset hvilket program man befinder sig i. En ”menu”-knap som giver adgang til funktionerne i de enkelte programmer. En ”power on/off” knap, som udover de funktioner, som navnet selv antyder, også giver hurtig adgang til sætte telefonen i lydløs tilstand, i ”flight mode” og andet. Under disse knapper findes en ”søge”-knap der giver hurtig adgang til at google på web, men herudover også søgefunktioner relateret til de enkelte programmer, som er aktive. Ved siden af er en ”tilbage”-knap, som efter min mening, ikke er særlig hensigtsmæssig placeret for højrehåndede. Trackball’en er en handy funktion, når man skal klikke på links, som er for små til at ramme ordentlig med fingrene. Den anvendes også som udløser, når man tager billeder/video med kameraet.\nPå bagsiden ses et lille rundt vindue til kameraet. På undersiden ses mini-USB indgang til opladning og synkronisering med computeren. På toppen er der en 3.5 mm jackstick, så at telefonen kan tilsluttes direkte til musikanlægget.\nTelefonen er udstyret med en Qualcomm 528 MHz processor og 288MB RAM. Den har indbygget lagerplads på 512 MB, men kan udvides med mini-SD kort (der medfølger et 2GB). På iPhone 3GS er specifikationerne 600 MHz og 256 MB RAM og lagerplads på 16 eller 32 GB, der er dog ingen mulighed for udvidelse med hukommelseskort. Batteritiden er sammenlignet med iPhone en smule bedre: Standbytid er 440 timer (iPhone 3GS: 300 timer) og taletid er 7,8 timer (iPhone: 5 timer). Men generelt bliver batteritiden hurtigt brugt på begge telefoner, når man anvender GPS og trådløs net. Man kan regne med opladning dagligt, hvis telefonen bliver anvendt til meget surfing eller brug af GPS.\nMed det medfølgende usb-kabel er der mulighed for at tilslutte telefonen til en PC. Du kan nu overføre filer til SD-kortet på telefonen. Endvidere kan du dele dit internet på mobilen med din PC (samme funktion har iPhone 3GS også). Jeg har selv sat mit mobil bredbånd sim-kort fra 3 i min HTC Hero og kan nu bruge telefonen som ekstern modem. I denne tilstand kan telefonen fortsat bruges fuldt ud til både opkald og browsing. Der er også mulighed for at koble computer og telefon via bluetooth.\nTelefonen kører på det åbne Android styresystem, som hovedsageligt er promoveret af Google (der er dog også andre firmaer, der tager del i udviklingen). Derfor er telefonen godt integreret med Googles produkter (gmail, calendar, maps, contacts). Ved opstart bliver der automatisk fundet trådløs netværk. Man bliver bedt om at taste netværskode ind. Herefter får man mulighed for at konfigurere ens google-, flickr-, facebook- og twitterkonto.\nKontakterne fra ens google-konto bliver automatisk læst ind på telefonens kontaktliste sammen med numrene på SIM-kortet. Man har efterfølgende god mulighed for at koble de enkelte kontaktpersoner til deres respektive facebook- og flickr- kontoer, så der er direkte adgang til deres ”facebook-updates” og fotoalbum. SMS korrespondancerne er ligeledes let tilgænglige. Kontaktpersonernes adresser kan med et klik blive vist på Google Maps. Google Talk giver mulighed for direkte chat med de kontaktpersoner, som også er online. Der er altså god integration mellem telefonen og de populære sociale tjenester. På det punkt er HTC Hero ret unik i forhold til de andre smartphones på markedet.\nHTC har på flere mobilsider fået ros for deres brugerflade, som de kalder for Sense UI. Og det fungerer også rigtig godt. Som opstartskærm ser du et stor ur med angivelse af dagens vejr (baseret ud fra din lokalisation). Nedenunder er der fire ikoner. Ved at glide din finger til højre eller venstre på skærmen kan du komme til yderligere 6 skærme. Du kan tilpasse skærmene, som du vil, og placere de genveje og widgets, du ønsker, at der skal være på skærmene.\nDet er en super god måde, at tilgå de programmer, man ofte anvender samt se de oplysninger, man oftest har brug for (kalender, vejr, ur). Det skal ses i modsætning til iPhones brugerflade, hvor man blot ser en lang liste af ikoner. En anden og vigtig forskel mellem iPhone og Hero er, at Android styresystemet tillader multitasking. Det betyder, at du kan have flere programmer kørende samtidig.\nDen indbyggede browser fungerer rigtig godt. Den har i modsætning til iPhone indbygget mulighed for at afspille Flash indhold på hjemmesider. Den kontrastrige skærm gør det nemt at læse f.eks. længere nyhedsartikler. En god funktion er, at teksten automatisk tilpasses til skærmen (brydes), når man zoomer ind, således at man ikke behøver scrolle i vandret retning for at få hele teksten med. Zoom funktionen foregår ligesom på iPhone med to fingre. Der er et rigtigt godt flow, når man scroller over siderne. Man kan have flere vinduer åbne samtidigt. Bookmarks er visualiseret som store ikoner, som nemt kan tilgåes, også fra forsiden. Hjemmesider man finder interessante kan nemt deles med andre både via mail, sms eller twitter med en “share page” funktion direkte fra browseren.\nKamera, video & GPS\nKameraet er et 5 megapixel kamera. Der er dog ingen indbygget flash til at belyse motiverne. Det betyder, at billederne under lidt mørke forhold bliver slørede. Sammenlignet med de indbyggede kameraer på nogle af Nokias modeller (f.eks. N73 eller N86), så er billedkvaliteten ikke det bedste. IPhone har et 3.2 megapixel kamera, og heller ingen indbygget flash. Der er mulighed for at geotagge billederne, dvs. du kan tilknytte GPS-positionen til billedet, så lokalisationen, hvor billedet blev taget, kan blive vist på google maps. Video delen fungerer også udmærket, dog er opløsningen ikke særlig høj (352×288). Man får således ikke VGA kvalitet (640×480) som på en iPhone 3GS.\nGPS modtageren fungerer godt og modtager signalerne relativt hurtigt. Du kan hurtigt i Google maps finde din lokalisation og kan anvende programmet som rutevejleder. En køretur i bilen på en strækning med god 3G-dækning er det muligt at følge med ”oppefra” med sattelite-view under hele køreturen. Jeg har ikke haft mulighed for at teste det med et rigtigt navigationsprogram.\nDet mest interessante er dog applikationer, som kan bruge GPS-informationerne sammen med det indbyggede kompas og accelorometer. Et eksempel på et sådan program er Google Skymap. Her kan du på en aften med en skyfri himmel pege op og få vide hvad de enkelte stjernekonstellationer har af navn.\nEt andet interessant program er Layar. Programmet gør brug af Augmented Reality, som kan forklares med, at det kombinerer den virkelighed, du ser gennem dit kamera med en masse lag af data fra diverse hjemmesider/databaser (f.eks. Wikipedia). Du vil f.eks. være i stand til at pege på en bygning og få historiske oplysninger om den, f.eks. ud fra de oplysning, der vil være tilgængelig på Wikipedia. Eller pege på en restaurant og læse de seneste madanmeldelser eller åbningstider. Se et eksempel her.\nHTC Hero er en rigtig god smartphone med en velgennemført brugerflade. Den gode integration mellem de forskellige sociale tjenester gør den fantastisk til holde sig opdateret med ens online kontaktpersoner. Den indbyggede browser fungerer godt og kan vise de fleste hjemmesider, herunder også dem med Flash-indhold, uden væsentlige problemer. Et abonnement med god 3G forbindelse og mulighed for højt dataforbrug til fornuftig pris (evt. flatrate) er et must til at udnytte telefonens funktioner fuldt ud.\nJa, tillykke med det.\nDesignet på den mobil der er da KANONT! Gode billeder!


Gratis inkasso - sådan for du dine penge helt enkelt! - Amino.dk\nIværksætter Debatten Amino » Alt det andet.. » Jeg har et godt tilbud til dig! » Gratis inkasso - sådan for du dine penge helt enkelt!\nGratis inkasso - sådan for du dine penge helt enkelt!\nSkrevet 05-01-2012 kl. 12:46\nNu hvor de fleste af jer sikkert er ved at gøre regnskab op, vil jeg gerne lige komme med et lille hint. I har givet vis alle sammen i løbet af det sidste år oplevet en eller flere kunder der ikke har betalt hvad de skylder. Jeg vil derfor gerne gøre opmærksom på at I kan få gjort noget ved det – gratis!\nVi tilbyder gratis udenretlig behandling af alle inkassosager, store som små. Intet oprettelsesgebyr, intet abonnement, ingen brugerbetaling. Vi lever alene af de omkostninger som SKYLDNER skal betalt.\nDen gratis udenretlige inkasso dækker over at vi:\nKontakter skyldner og rykker for dit krav\nVarsler skyldner med registrering i RKI\nVi er RKI Inkassopartnere, og vi kan derfor allerede derefter foretage en skjult registrering af skyldner i RKI.\nHvis det udenretlige inkasso ikke skaffer jeres penge til jer, får i altid et gratis og uforpligtende tilbud på at vi fortsætter sagen i fogedretten. Omkostningerne for dette ligger normalt kun marginalt over retsafgiften, og vil derfor kunne betale sig i de fleste sager. Hvis skyldner gør indsigelse mod kravet, kan vil ligeledes tilbyde at behandle sagen som en småsag. På den måde kan vi hjælpe jer uanset hvad der måtte opstå af problemer.\nHvis det var interessant, kan i oprette jer og jeres sager direkte via vores hjemmeside. Der kan I så altid følge med i sagens udvikling, og på den måde holde hånd i hanke med jeres penge.\nI kan også læse mere om den gratis inkasso her : http://www.hornskovvindberg.dk/inkasso.php - Der er også konkrete tal-eksempler mm.\nSkrevet 05-01-2012 kl. 13:20\nSå skulle tråden vist være blevet flyttet det rigtige sted hen :)\nLyder da som et fremragende tilbud.\nEr der en nedre grænse for fakturabeløb?\nSkrevet 05-01-2012 kl. 13:23\nDer er ikke nogen nedre grænse for hvad vi kan behandle af sager, nej. Hvis beløbet er for småt kan det ikke bruges som grundlag for at registrere skyldner i RKI, men det er så også den eneste begrænsning. De helt små krav sender vi også i fogedretten uden at tage noget salær for det. Så koster det alene retsafgiften til fogedretten.\nSå alle størrelser krav kan vi hjælpe med.\nSkrevet 05-01-2012 kl. 13:32\nSkrevet 05-01-2012 kl. 14:11\nDet skulle jeg bare have vidst og brugt i 2008 . Dengang syntes kun at jeg fik fat i de virkelig dyre.\nSkrevet 05-01-2012 kl. 14:16\nIkke et ondt ord om nogen af mine kolleger indenfor inkassoverdenen, men der er ganske stor prisforskel på, hvad der dybest set er den selv samme ydelse. Vi har bare et princip at idet inkassoloven specifikt sætter takster for hvad skyldner skal betale til inkassobureauet for at inddrive en gæld, så er der ingen grund til også at kræve penge af dig som klient.\nMen jeg er glad for at du finder ideen tiltalende :)\nSkrevet 06-01-2012 kl. 10:40\nHej alle aminoer! Tak for den store interesse indtil videre. Vi har fået en del henvendelser med det samme spørgsmål, så vi kommer lige med et konkret eksempel. Det er lettere at forholde sig til.\nDu har en faktura på 1.000,00 kr. Den bliver ikke betalt, og du sender den til os. Vi tager os af inddrivelsen og inddriver til dig 1.000,00 kr. plus omkostninger til vores arbejde. Vi beholder omkostningerne og du får 1.000,00 kr.\nSkrevet 06-01-2012 kl. 10:58\nSuper godt tilbud! I er gemt i min "lille bog"\nSkrevet 06-01-2012 kl. 11:07\nDet sætter vi pris på. Tak for det :)\nJeg har fundet et indlæg på Amino.dk, som jeg tror kan interessere dig. Overskriften er: Gratis inkasso - sådan for du dine penge helt enkelt! Du kan læse indlægget her: http://www.amino.dk/forums/t/148087.aspx