Ny termisk, håndholdt binokulær bruger to linser til at spotte mål – selv i mørke | Installatør\nKameraet giver udendørsentusiaster, såsom vandrere, fuglekiggere og jægere mulighed for at observere og spotte dyr – selv om natten og i dårlige vejrforhold. Udendørsentusiaster kan altså få det fulde ud af deres udendørs oplevelse, og være sikre på ikke at misse det, de kom for.\nKameraet bruger bi-spektrum image-fusion teknologi til at forbedre deltaljer og genkendelse, der gør det nemmere for brugerne at finde målet. På kameraet OLED-skærm produceres et krystalklart billede med en opløsning på 1024 x 768 pixels. Den optiske linse giver samtidig ultra low-light belysning, som gør det muligt for kameraet at operere i ned til 0.001 lux.\nMed 640 x 512 termisk opløsning og en meget følsom, termisk detektor, kan meget mørke omgivelser omdannes, så detekterede mål vises tydeligt i op til 700meters afstand (35mm modellen), og 1000meters afstand (50mm modellen).\nDen binokulære kikkert er uafhængig af enhver lyskilde. De termiske og optiske teknologier arbejder sammen for at give det bedste billede – selv i tåge, kraftig regn, sne og skumring. Tidspunkter hvor dyr har tendens til at være mest aktive.\nEt mål (med en højde på omkring 1.7meter) kan låses mellem definerede linjer på skærmen, hvilket giver en mere nøjagtig identifikation og placering. Endvidere tilbyder kikkerten optagelse, snapshots, replay og billedsøgningsfunktion, så brugerne nemt og hurtigt kan gennemse, hvad de har optaget.\nOpbevaring: 32GB SD-kort.\nTemperatur arbejdsområde: -30°C till 55°C (-22°F til 131°F).\nOp til 7 timers batteri levetid og 4 ekstra batterier som back-up.\nBeskyttet til IP67\n”Der er mange mennesker, der elsker at opleve naturen – fuglekiggere, vandrere og jægere” siger Marcel Wiechmann, Termisk Produkt Manager hos Hikvision. ”Vores kikkert kombinerer den nyeste termiske teknologi med en højt performende optisk linse i et bærbart format. Det giver udendørs entusiaster mulighed for at få det fulde udbytte af naturen, ved at kunne spotte de ting, som de ellers ville have misset” afslutter han.


www.uncut.dk - Obskuriøst #2\nHVEM ER STÆRKEST, CAESAR ELLER CAPTAIN AMERICA?\nObskuriøst #2, Februar 2002\nDa redaktør Henrik Larsen i efteråret 2001 udgav første nr. af Obskuriøst havde jeg ikke ventet en udgivelsesfrekvens der lå meget over hvad man er vant til på det danske (ekspanderende) fanzinemarked, men der er tryk på, på djævleøen, så må man håbe tempoet fortsætter.\nFørste nr. var ekstremt alsidigt og præget af lange og velskrevne artikler, om alt fra superhelte film og litteratur til nostalgiske beretninger fra en videomans hverdag. Nyeste nr. er bestemt ligeså velskrevet, men dog noget mere målrettet med to artikler om peplum. En om Cameron Mitchel, velskrevet af Graham Rix, og en kortere af redaktøren selv omhandlende peplumfilmens afløber: vikingefilmene. Førstnævnte er, som meget andet af bladets materiale, på engelsk (helt nøjagtigt 7 1/2 sider), hvad der i mine øjne virker mærkeligt inkonsekvent, for hvem er helt nøjagtigt målgruppen? Ikke at jeg ikke har lært engelsk i den frygtelige folkeskole der stjal min barndom, men det virker en anelse, skal vi sige skizofrent.\nDerudover har Stay Sick! redaktør, Jack J. afset tid til at forfatte to artikler/anmeldelser. En om en obskur (selvfølgelig...) japansk superhelteproduktion, Midnats Fantomet, samt en om tegneserien Starlord. Begge i samme løsslupne, men informative og velskrevne stil, der gør Jacks skriblerier til en sikker træffer, med maksimal underholdningsværdi. Det ser i det hele taget ud til at Stay Sick! og Obskuriøst har indgået en eller anden form for symbiose, således medvirker de to redaktører i hinandens blade, citere gerne hinanden, og Obskuriøst har lånt Stay Sicks! punchline, der i lettere omskrevet form lyder: "Djævleøens eneste psykotroniske filmblad i farver!", ligesom Stay Sicks er blevet ændret fra "Djævleøens eneste..." til "Djævleøens bedste...". Lidt interessant eftersom de to blade tilsyneladende udgjorde to modpoler på den danske filmfanzinescene, med Obskuriøst som det prangende og farverigt perfektionistisk gennemførte på den ene side og Jack J. som den evigt kompromisløse og nådesløse kloakrotte i sort/hvid på den anden side, men det vidner vel bare om hvad vi andre har vidst i lang tid: filmnørder/fans/freax, whatever, er meget rare og åbensindede mennesker, nemlig!\nAyman kole fortsætter stilen fra første nr. med endnu en anmeldelse af en titel fra det, sikkert overvældende, marked af tyrkiske superheltefilm. Som sidst føles det lidt underligt at læse om film man sikkert aldrig før at se, med mindre man går sin lokale kioskejer/grønthandler på klingen og får ham til at skaffe dem, og som man i bedste fald bare ikke forstår, men underholdende og velskrevet uden tvivl, også denne gang uoversat.\nOgså superhelte er emnet for artiklen Supermen, Superguys... Whats the difference?, der dog forekommer mærkeligt indholdsløs, sin længde til trods. Der er nærmest tale om en slags snakken frem og tilbage mellem Ayman Kole og Larsen, og man sidder tilbage med en følelse af hverken at være blevet klogere, eller nysgerrigere. Det samme gør sig gældende for den noget længere artikel No horrorfilms, we're German!, der fremstår som to en halv sides snik-snak mellem Henrik Larsen og Harald Gruenberger. Meningen er tilsyneladende at afdække 60'ernes filmproduktion i Tyskland, men måske fordi Gruenberger, som han selv siger indledningsvis, ikke er specielt klog på området kommer artiklen ligesom ikke ud af stedet, og fremstår mest som et stykke research, der burde være blevet liggende på redaktørens computer.\nDerudover bruges lidt spalteplads på at rette et par fejl fra første nr., samt to halvsides anmeldelser af Stay Sick! #3, og KLF singlen What Time is Love? Sidstnævnte beskrives som "...halvfemsernes svar på Manowar!" Øh, javel...?\nFælles for alle artiklerne er at de (uden stillingtagen til indholdet) er yderst velskrevne, og til dels dybdegående, især Larsen selv virker til at have et godt forhold til tasterne. Største kritikpunkt er bestemt layoutet, der af uvisse årsager (forhastet færdiggørelse?) ikke når nr. 1 til sokkeholderne. Her er flere sider uden billeder overhovedet, hvad der kan gøre læsningen af de tætskrevne til en lidt tung omgang, og de billeder der er virker mærkeligt tilfældigt placerede. En skam, da Obskuriøst som det eneste filmfanzine i Danmark har et virkeligt flot tryk til at understøtte et godt layout.\nOvesen (februar 2002)\nBladet kan erhverves i tegneserieforretningen Fantask (I København) eller ved henvendelse til redaktøren: Henrik Larsen, Johan Kellersvej 37, 2. tv. 2450 København SV.


Slå dig løs til Oktoberfest - Magasinet 3. december\nLivsstil 30. oktober 2018 Rasmus Johansen\nDanskerne er glade for druk, så det kommer næppe bag på nogen, at den tyske tradition, Oktoberfest, har vundet mere og mere frem herhjemme gennem de seneste år. Hvad enten det er arrangementer, der laves her i Danmark, eller danske turister, som valfarter til Tyskland for at deltage i den rigtige, tyske festlighed.\nKlik her og se det store udvalg af tyrolerkjoler\nOktoberfesten går helt tilbage til starten af 1800-tallet. Dengang var Tyskland endnu ikke et egentligt land, men i stedet en samling af en masse små fyrstedømmer, der samarbejdede med hinanden.\nBayerns kronprins Ludwig valgte i forbindelse med sit bryllup at holde et hestevæddeløb foran Münchens bymure, og dette blev en årlig tradition for at glæde folket. Det udviklede sig dog allerede i slutningen af 1800-tallet til den fest, som vi kender i dag, hvor hestevæddeløb er glemt til fordel for fest og druk, og Oktoberfest strækker sig nu over flere dage.\nSiden traditionen opstod i Bayern er det ikke ualmindeligt at se folk fejre Oktoberfest iført Bayerns traditionelle lederhosen, komplet med de korte smækbukser, lange strømper – hoser – og hvide skjorter.\nBåde mænd og kvinder kan gå i sådan et kostume, om end kvinder nok oftere vælger de traditionelle kostumer, der indeholder skørter og fine mønstrede snøreliv. Det kaldes ’tyrolertøj’ og er nok det mest velkendte traditionelle tøj fra Tyskland. Vi har vist alle set billeder af mænd i lederhosen, og kvinder med fletninger iført nogle fine puffede nederdele med lange hvide strømper og flot dekorerede overdele med korte puffede ærmer.\nI 1800-tallet var sådan noget tøj muligvis helt almindeligt hverdagstøj – eller måske noget, man tog på i formelle sammenhæng. Nu til dags er det enten noget, der findes frem i traditionelle sammenhæng. Altså når noget helt særligt sker, eller en eller anden tradition skal mindes. Eller også er det noget, der bruges som kostumer i anledningen af for eksempel Oktoberfest.\nSiden tyrolertøj er det mest velkendte traditionelle tøj fra Tyskland, kan det være sjovt at bruge det som udklædning til Oktoberfesten i et forsøg på at blive en del af traditionen og den festlige stemning.\nDet Oktoberfest er mest kendt for er uden tvivl druk – og masser af det. Der har vi nu en gang meget tilfælles med vores tyske naboer. Oktoberfest er én stor drukfest, og siden den strækker sig fra slutningen af september og ind i oktober, kan den på sin vis kaldes ’De voksnes Halloween’.\nMan klæder sig ikke ud og går rundt til huse for at få slik. I stedet klæder man sig ud og tager ud for at feste og drikke sammen med en masse andre folk. Oktoberfest er først og fremmest en fest for folket, så det gælder om at komme ud og slå sig løs i gaderne, frem for blot at sidde og drikke hjemme i huset.\nSå find et sjovt kostume på nettet, hvor der er udvalg mellem alt fra lederhosen til kjoler og nederdele. Det er bare et spørgsmål om at springe ud i det.\nSådan slipper du for tandlægeskrækken\n14. maj 2018 Rasmus Johansen\nHar du bange anelser eller direkte angst for at gå til tandlægen? Vi mennesker lever med mange fobier, og odontofobi (fobi for tandlægebesøg) er...


Autoværksted i Herning med speciale i Citröen | Ketner Herning - en del af Nordjysk Diesel-Elektro A/S\nAutoværksted i Herning - specialist i Citroën\nSom kunde hos Ketner Herning er du sikker på, hos vi udfører reparationer og serviceeftersyn iht. fabrikker, forskrifter og pris aldrig overskrider den lokale Citroën forhandler.\nHos Ketner Herning beholder du fabriksgarantien på din Citroën. Vi laver service på din bil efter bilproducentens forskrifter, og vi er online med Citroën-fabrikken.\nHente og bringe service af din Citroën i Herning og omegn\nKetner Herning elsker franske biler og ved alt om en Citroën.


Forside Roller Fotosafari\nHvorfor: Det kan ofte være gavnligt at se på det, man kender godt med nye øjne. Når man beder brugeren betragte og beskrive det de oplever på andre måder end de er vant til dukker der ofte helt nye perspektiver op, som man ellers ikke ville have været vant til. På samme måde kan det være en hjælp til selv at sætte sig i sine brugeres sted og betragte fx bibliotekets service med deres øjne.\nHvordan: Tag et kamera i hånden og gå ned i udlånet og registrer fx alle ting i børnehøjde (hvis I fx designer noget til børn), alle de steder brugeren kan interagere med biblioteket, skilte osv. Brug billederne til en visuel analyse af biblioteket og den måde, vi møder brugerne på.\nI kan også bede udvalgte målgrupper tage billeder af ting der fungerer godt eller dårligt i forhold til deres brug af biblioteket og herefter bede dem knytte kommentarer til billederne.\nUnge og Playspots - Idrætsprojekt med unge som informanter\nI forbindelse med at man ønskede at øge unges aktivitetsniveau, bad man en række 6. og 7. klasser fotografere de ting der henholdvis hæmmer og fremmer fysisk aktivitet i deres hverdag. Billederne blev lagt på en hjemmeside hvor de unge efterfølgende kommenterede på hvad det var ved de forskellige billeder der fremmede eller hæmmede aktivitet.\nBiblioteket i oplevelsen - oplevelsen i biblioteket: Det kan også være en god ide at lade brugerne tage på fotosafari på biblioteket. I denne opgave brugte tre studerende fra Danmarks Biblioteksskole fotos til at få brugerne til at fortælle om deres oplevelser på biblioteket.\nBiblioteket i oplevelsen - oplevelsen i biblioteket\nUnge og Playspots http://cancer.dk/playspots


Sødt og godt – Kageportalen.dk\nDet søde køkken er en bred vifte af lækre desserter, kager, brød og syltesager, og har man først fået smag for denne verden, er der ingen ende på, hvad man kan få ud af den.\nEt af de områder, hvor de søde sager for alvor er kommet på banen de senere år, er inden for oste, hvor det ikke længere er nok at sevre et par strimler peberfrugt og nogle druer, men hvor der på næsten alle restauranter, hvor man kan få ost til at slutte et måltid med, bliver serveret en skøn palet af syltesager, som kan give ostene et godt modspil. For eksempel går et stykke moden Danablu perfekt sammen med eksempelvis honningsyltede valnødder, så man har et godt match mellem den kraftige ost og den liflige sødme.\nDet søde skal gås væk\nNår man indtager søde sager, indtager man jo også nogle kalorier, som man gerne skulle have forbrændt igen. Det kan man blandt andet gøre ved at investere i et par skønne vagabond sko, som er perfekte til traveturene efter et godt måltid med søde sager.\nViften af søde sylterier til oste er bred, og ofte laver restauranterne selv deres sylterier, som så kan fuldende ostebordet. Syltede citrusskaller, nødder i honning, marmelader med bid af for eksempel kvædefrugter er perfekte ledsagere til ostes aromatiske og salte smag og duft.\nDe søde desserter\nDet er jo ikke alle, der holder af ost, selv om ost er en indgroet del af den danske madkultur. Til disse personer er der heldigvis også hjælp at hente i det søde køkken. Kager, is og lækre desserter hører også til det søde køkkens univers, og har man mod på selv at gå i gang med at lave disse lækre, søde sager, er der masser af hjælp at hente både i kogebøger, ugeblade og på nettet – men kan selvfølgelig også vælge den nemme vej og købe sig til en lækker kage eller dessert hos en bager, der leverer god kvalitet.\nPå www.kageportalen.dk kan man finde et hav af gode tips, opskrifter og ideer, og det er bare om at gå i gang med at kreere de skønne sager.\nHar du adgang til bær og frugt, så vil vi anbefale dig at prøve at lave den engelske klassiker inden for dessert, nemlig en fool, som er utrolig enkel og rigtig lækker og velsmagende.\nEn fool er letpisket flødeskum, som sødes let og mikses sammen med en frugtmos. Hvis du som Mrs. Hyacinth vil holde en rigtig vandlelight dinner for dig og køresten, så kunne du jo prøve at lave en fool til dessert. Tag 1½-2 dl piskefløde, kom en tsk. flormelis i og pisk den, til den er stiv. Den skal ikke være for stiv, men stadig blød og lækker. Så tager du nogle skefulde frugtkompot eller blot lidt sukkermosede bær, for eksempel hindbær, stikkelsbær eller jordbær, og blander dem med den piskede fløde, så det er blandet, men ikke pisket helt sammen. Spis med en vaffel eller lidt friske bær – det er bare lækkert!


Dødsfald - Costa del Sol - Spanien\nPalle Jørgensen sov stille ind den 28. december 2005 efter lang tids sygdom.\nPalle kom til verden den 11. august 1929 i Helsinge, Nordsjælland.\nHan har betydet meget for os alle. Mødte man ham efterlod han et indtryk, man ikke glemte, med sit gode humør og engagement.\nSom 15-årig kom han kom han til Langeland, hvor han blev landvæsenelev hos sin morbror på Bogøgård. I 1954 mødte han sin hustru Annelise, og sammen overtog de gården. I 1961 solgte de den og købte Carlsberg gården på Tåsinge, hvor de i 1963 startede Carlsberg Camping, som de drev indtil sønnen og svigerdatteren tog over i 1996.\nPalle og Annelise købte Villa Irmgard i Torreblanca i 1979, og det blev deres andet hjem.\nPalle var med til at starte “Drengeklubben” i 1980. Han var medlem af Skydeklubben og en ivrig bridgespiller. Ligeledes var han også meget aktiv som hjælper i DSS Fuengirola - indtil hans sygdom tog til.\nPalle vil blive savnet af familien og venner. Bisættelsen fandt sted den 4. januar.\nFamilien vil gerne sige tak for den store sympati og deltagelse ved bisættelsen.


3F Bold'en triller derudaf - Dansk Firmaidræt\n15. juli 2018 09:35\n3F Bold'en triller derudaf\nFirmaidrætten indgik i foråret et samarbejde med 3F omkring afviklingen af det landsdækkende fodboldstævne 3F Bold, og de første tre stævner i hhv. Hvidovre, Odense og Aalborg blev færdigspillet tidligere på sommeren. Firmaidrætten stod for afviklingen af stævnerne i Aalborg og Odense og det var en stor succes med mange glade deltagere og godt vejr.\nTilmeldingsfristen for de sidste tre stævner nærmer sig, men du kan stadig nå at stille hold og være med. Stævnerne er gratis at deltage i og for alle – både nybegynderen og dem, der er garvede på grønsværen. De sidste tre stævner finder sted i Aarhus (18. august), Fredericia (25. august) og Køge (1. september).\nUdover fodbold er kodeordene for 3F Bold; fællesskab, fede oplevelser og en stor ’Fun-zone’ med aktiviteter og konkurrencer, så det er oplagt at tage familie, venner og kolleger med til at heppe fra sidelinjen.\nTilmelding til 3F Bold foregår på www.3fbold.dk\n3F Bold er et landsdækkende fodboldstævne, for dig, dine kolleger, venner og familie. Det er gratis og for alle uanset niveau. Det afholdes som 1-dags-events for 5-mands fodboldhold, og i 2018 afvikles i følgende seks regioner: Nordjylland, Østjylland, Trekantområdet, Fyn, Sjælland og Storkøbenhavn.


Video med Cecilia: Efterårets læber\nDen røde læbestift er en evig klassiker, og er at finde i de fleste velassorterede makeuppunge. Men hvilke nuancer hitter lige nu?\nNeutral eller knald på farverne? Dette efterår byder på begge dele, og vil du vide mere om, hvilke farver du skal investere i, så kig med i videoen, hvor Cecilia viser hvilke tre nuancer du ikke kan undvære i dit makeup-arsenal. Du kan også blive klogere på, hvordan du kan bruge de smukke læbestifter til at peppe dit look op, og nemt og enkelt ændre din hverdagsmakeup til et festfyrværkeri.\nColor Envy Sculpting Lipstick\nEstée Lauder/Makeup læber/Lipgloss


Hvad er arbejdsmiljø egentlig?\nEt godt arbejdsmiljø betyder, at man er glad for at gå på arbejde, og at man ikke risikerer at komme ud for ulykker eller for hårde belastninger på jobbet. Arbejdsgiver skal sikre et godt arbejdsmiljø - men de ansatte har også selv et ansvar.\nI Danmark er der en lang række love og regler, som beskriver, hvad et godt arbejdsmiljø er, og hvilke pligter og rettigheder man har som arbejdsgiver, leder og ansat. Målet er at sikre, at alle kan gå på arbejde uden risiko for ulykker, nedslidning eller dårlig trivsel. Det er Arbejdstilsynets opgave at holde øje med, om reglerne bliver overholdt.\nDet skal din arbejdsgiver/leder sørge for\nLoven siger, at arbejdsgiveren skal sørge for et godt arbejdsmiljø. I det daglige er det din leder, som har ansvaret for, at du har et sikkert og sundt arbejdsmiljø.\nInstruktion og oplæring: Arbejdsgiveren skal give en grundig instruktion og oplæring i arbejdet, og hvordan opgaverne skal udføres. Det handler fx om, hvor meget du må løfte og bære, og hvordan du bruger fx palleløftere, sækkevogne, kasseapparater osv.\nHjælp: Der skal være en voksen, der kan hjælpe dig til rette, hvis du er i tvivl eller har spørgsmål. Det kan være opgaver, du ikke ved, hvordan du bedst kan løse, eller du kan være ude for ubehagelig behandling fra fx en vred kunde.\nRisiko: Lederen skal løbende vurdere, om der er risiko for at komme til skade på jobbet. Hvis der er en risiko, skal den fjernes, eller du skal flyttes til en anden opgave.\nDet skal den unge selv gøre\nFølg reglerne: Alle ansatte skal følge de anvisninger, de får af deres leder. Man skal udføre opgaven på en sikker måde og bruge de hjælpemidler og det sikkerhedsudstyr, som lederen giver besked på. Det kan fx hjelm, beskyttelsesbriller, handsker eller høreværn.\nGiv besked: Hvis du opdager noget, som kan være farligt eller en maskine, som ikke virker korrekt, skal du straks give din leder besked.\nSpørg! Spørg altid, hvis der er noget, du er usikker på. Tag risikoen alvorligt og tænk dig godt om. Hvis reglerne ikke bliver fulgt, kan du komme til skade - og din arbejdsgiver kan i værste fald få en bøde.\nHvem har styr på arbejdsmiljøet?\nPå mindre arbejdspladser med under 10 medarbejdere, er det din leders ansvar at have styr på arbejdsmiljøet.\nHvis I er flere end 10 medarbejdere, skal arbejdspladsen have en arbejdsmiljøorganisation. Den består af en repræsentant for ledelsen samt en (eller måske flere) arbejdsmiljørepræsentanter, som er valgt af medarbejderne.\nDet er medlemmerne af arbejdsmiljøorganisationen, som skal have styr på arbejdsmiljøet. Dem kan du gå til, hvis du har spørgsmål eller problemer.\nSenest revideret den 21. maj 2021


Superman er en GUD iblandt mennesker. Jeg fik gåsehud da jeg så traileren. Lige meget hvad alle andre siger, så er The Mann of Steel, den ultimative Super Hero, efter min mening. Og det vil han altid være set med mine øjne. Glæder mig sindsygt meget til at se denne film. Mvh\nfilm. Smukt lavet og meget velspillet. Mvh\nen lækkerbisken af en Sci-Fi film. Flotte detaljer og dejligt veludført. Mvh\nelsker simpelthen den Sci-Fi gyser. Mvh\nlavet. Dejlige detaljer. Og en skøn rollebesætning. Mvh\njeg skal se den igen men denne gang i 2D. Hvis nogen kan huske pop op bøgerne i 3D, hvor man tydeligt ser det som popper op, men ikke det som er i bagrunden. Det virker mere sløret. Man lægger ikke mærke til hvad der er i bagrunden. Det er min oplevelse i denne film, i dette format. Og som en rigtig "find Holger" type, er det et must for mig at kunne se alle detaljer som er i en film. Og mange gange er det netop der de bedste detaljer findes.Men hvis det er Imperials anlæg som ikke fungere optimalt og den f.eks. ses bedre i en anden biograf, så vil jeg blive glad hvis nogen giver mig et fif om det. Ellers er det en dejlig oplevelse at se Midgård igen. Mvh\nSci-Fi jeg glæder mig til at sei i 2013. Mvh\nset traileren. Meget dyster. En uhyggelig føelse af afmægtighed. Ser den sikkert alligevel. Mvh\nMåske. Vi har før oplevet at der er sagt farvel og så dukker der sørme en fortsættelse op. Så lad os nu se tiden an. Man kan jo aldrig vide ;-) Dog vil jeg sige at det er en awesome ending når det nu skal være. Han har gjort det igen, igen den kære C. Nolan. Glæder mig nu til at se Man of Steel. Mvh\nJeg skal helt klart i biografen den dag. Han er den ultimative Super helt. Mvh\ntotal fan af Wolverine tegneserien. Så ja da. Den skal jeg da se. Mvh\nså ska' jeg se den igen. Den er så dejlig underholdende. Mvh\nSci-Fi. Så, bring it on!! Mvh\nuden Mads Mikkelsen, Så vil jeg da helt klart se den. Også selvom det er en Tegneserie- og Hollywood- udgave af vores Nordiske tordengud ;-) Mvh\nGod rollebesætning. Super god instruktør. Den film ser jeg frem til. Mvh\nse traileren igen. GÅSEHUD!! Altså på den gode måde ;-) Mvh\nJeg var meget skeptisk inden jeg så filmen. Den startede.....og så var jeg solgt!! Den har simpelthen det hele. Der blev grinet højlydt ind i mellem. Der blev klappet lidt:-) og så rystede hele salen da en rotor eksploderede. Det er den absolut bedste superheltefilm, fra Marvels univers, som til dato er lavet. Det er en must see film. Mvh\nEt smukt men barskt afsnit af serien. Glæder mig til at se den sidste. mvh\nJeg er faldet pladask for denne film. Man kan ligefrem sige at jeg er blevet forelsket i den;-). Jeg fik desværre ikke set den på det store lærred, men alligevel var nydelsen sublim. Der var nogle ting som var udeladt fra fortællingen, men det er helt ok, da hele filmen, lige fra valg af skuespillere og deres skuespil til alt andet omkring denne film, simpelthen bare er så fremragende lavet og fremført at jeg stadig kan "føle" den.Jeg er glad for at jeg har brugt penge på anskaffelsen af denne film. Den skal ses mange gange endnu. Mvh\nblive interessant. Så den skal da ses. Mvh\nJeg er vild med Sigourney Weaver, og ikke kun fra Alien-filmene. Hun er en så intelligent skuespiller at jeg jeg bare må berundre hende. Hun kan og har kunnet spille alt. Lige fra forførisk demon i Gostbusters til forsker/Avartar i Avarter. Plus mange andre roller og også mere akavede og skæve personligheder. Mvh\nDet er da godt nok en hårdtslående kvinde, men man skal vist ikke, iflg. Ewan McGregor, se hende som en kvinde. Hun virker til at være lidt for farlig. Jeg skal da helt sikkert se den. Gina Carano virker til at være mere troværdig i denne rolle end Angelina var i Salt. Mvh\nJeg skal da helt sikkert se den, MEN musikken til denne trailer er bare så upassende. Bare min mening. Ellers er jeg på. Mvh\nDen vil jeg da gerne anbefale. Det er en rigtig god historie og det er rart at se Matt Damon spille andet en action film. Han er en forrygende skuespiller. Mvh\nSå fik jeg endelig set den:-) Den var god. Jeg blev dog lidt skuffet over hvor dårlig 3D visiningen var/er. Den er, efter min mening, bedre tjent med at blive set i 2D versionen. Men historien er super og kulisser og effekter er smukke. Gode skuespillere. Jeg giver den dog "kun" 4 stjerner, da jeg havde forventet lidt mere af den. Men jeg vil dog anbefale at den bliver set. Mvh\nRidley Scott er, efter min mening, nok en af de bedste filmmager som beboer denne planet. Der er ingen tvivl om at jeg skal se denne film og det bliver ikke alene, for den bliver nok lidt uhyggelig:-0 Mvh\nEn god film, med mange hop i stolen:-) og godt med skrig og råb i biffen. Rigtig gode effekter. En god, udaf øjenkrogen, gyser. Mr. Radcliffe gør et strålende stykke arbejde med hoved karakteren. Mvh\nJeg håber virkelig at Madonna formår at vise os, at hun virkelig kan instruere og lave film. Denne historie var én af det engelske kongehus største skandaler, specielt for den tid. At en konge frasiger sig sin trone er ikke at spøge med. Det er stort. Uanset hvad årsagen er.Netop fordi det er så stor en historie, skal den fremvises stort set perfekt, så jeg håber og krydser finger. Jeg skal helt klart se den. Mvh\nHvem ville ikke være i Reeses sko her. To virkelig hotte mænd som kæmper om ens gunst. Det er sgu for sexet. Super lækker trailer og seriøst, Chris Pine og Tom Hardy er faktisk ret så morsomme også i andre film. Og Reese er bare èn kuldklump af morskab. Jeg tror at det bliver en af årets sjoveste film og for os tøser nok også en af de hotteste:-) Mvh\nJeg er mere til X-Men og TDK, men jeg giver gerne denne film en chance. Jeg har læst utrolig mange Marvel tegneserier og dem om Avengers har jeg også læst. Det bliver interessant at se hvem af skuespillerne som er mest fremtrædene i deres karakter. Denne film er èn playground for big egoes, bare se på rollelisten. Men den skal nok blive set af mange, rigtig mange, og jeg er også èn af dem. For der er nu noget over de her superhelte/helte film, som virker dragende. Mvh\nHvis man er opvokset med "gamle" film, sort/hvid TV og teater, så virker denne film til at være det helt rigtige at gå ind og se. Men også for alle jer andre derude, som godt kan lide en god og "gammeldags" film, tror jeg det vil være pengene værd. Stumfilm lagde grundstenen til alle nutidens film, just to remember. Tænk bare Charlie Chaplin, Buster Keaton, plus mange flere som var pionere i filmbranchen, de var stjerner. Denne flm har allerede fået fin kritik og nok ikke uden grund. Mvh\nJeg kan godt lide denne film. Daniel C. og Ford er dejlige rå, hårdkogte og hårdtslående mandfolk:-) i denne film. Olivia W. er en super skøn skuespiller. Og ligesom i Tron L. er hun den helt rigtige kvinde til jobbet. Og så er der jo lige disse grimme og uhyggelige aliens. Ja de kan godt gå hen og blive éns værste mareridt, hvis man er for tæt på. Daniels "lænke" er en fed opfindelse, mener hjemmeholdet i bagrunden:-0 og jeg må give dem ret. Jeg anbefaler varmt denne film. Den er dejlig underholdende og man kan slå hjernen fra og bare nyde den. Mvh\nJeg indrømmer at jeg er en smule skuffet. Ryan Renolds er super dejlig også i denne film, men jeg vil kalde filmen en grøn "gummi film". Øv! jeg havde set frem til den. Effekterne er gode nok, men de er også animeret. Måske er jeg bare lidt træt af super helte film. Jeg tror det måske er på tide at holde en pause fra denne type film. Mvh\nSom ventet, super skøn film. 2 stærke skuespillere som R.D.J. og J.L. der folder sig ud i skønne dialoger og masser af humor. Som i den første film; hårdtslående underholdning med masser af fantastiske effekter. Den lægger samtidigt op til en 3'er, så det håber jeg at der kommer. Holmes er ikke færdig med sin ærkefjende endnu:-). Mvh\nDanmark er faktisk et af verdens mest fantastiske lande, når det gælder historie, og rigtigt mange af dem. Hvis filmselskaberne vil og kan, er der en hel guldgrube at hente i Danmarkshistorier. Med de teknikker og de skuespillere vi har og med evt samarbejde med andre lande, og ikke kun nordiske, vil vi kunne få de mest spændende visuelle historier at se. Det vil være øjenguf og en super oplevelse for de fleste. Jeg glæder mig meget til at se denne film. Mvh\nJeg skal da helt klart invitere nogen med i biffen til denne film. Den virker til at være meget lovende. Mvh\nGlæder mig bare så meget til at se denne her film. Den sparker helt sikkert mås og det er lige noget for moi! Mvh!\nGlæder mig til at se Antonio Banderas i en anderledes type film end de sædvanlige. Den ser ud til at være en lidt skæv film, men det gør den kun mere interessant. Skal ses. Mvh\nJeg får helt lyst til at læse bogen nu hvor jeg har set denne trailer. Det lyder måske underligt at en trailer kan give inspiration til at læse bøger, men temaet er er ikke en skrøne og stadig ikke et helt overstået kapitel. Disse kvinder var bare så modige for den tid. Det skal blive en fornøjelse at se denne film og at læse bogen. Mvh\nEndnu en lækker trailer til endnu en gyserfilm som ser meget lovende ud. Der er efterhånden lavet og fremvist mange gyserfilm de sidste par år. Jeg føler mig hensat tilbage til 70'erne og 80'erne, hvor der også blev lavet mange film indenfor denne genre. En god ting for nogen og en skidt ting for andre. Vælg selv. Jeg holder mig til det første, hvis filmen er godt lavet og der er brugt gode/fremragende skuespillere. I denne film er det, for mig at se, fremragende skuespillere. Altså: Filmen skal ses. Mvh


Galaxy J7 Max Smart Glow: 5 måder at få mest muligt ud af - Gadgets | Februar 2021\nSer ud til LED anmeldelse lysene er for arkaiske, i det mindste for nogle af de smartphones, der har budgettet fra Samsung. Og det kan være en af grundene til, at Samsung har inkluderet en alternativ strimmel med LED-underretningslampe på Galaxy J7 Max.\nMen snarere end at ignorere den tynde lysstrimmel, lad os grave dybere og omfavne dette 'nye hjul' af underretninger - Smart Glow. I dette indlæg undersøger vi, hvordan du kan få mest muligt ud af Galaxy J7 Max Smart Glow.\nEt kort overblik over Samsung Smart Glow\nSamsung Smart Glow er en lille lysdiode LED-lys, der omslutter bagkameraet, der lyser i forskellige farver, når der kommer en bestemt meddelelse, eller du har gået glip af at deltage i visse vigtige opkald.\nTanken bag denne strimmel er, at den kan bruges til at underrette dig om prioriterede underretninger eller alarmer, når telefonen ligger med forsiden nedad.\nDen gode ting ved denne funktion er, at den let kan tændes / slukkes fra hurtigmenuindstillingerne. Nedenfor er nogle af de smarte anvendelser af Smart Glow.\n1. Brug det til at angive et prioriteret opkald\nBrug Smart Glow til at fortælle dig, hvornår du har gået glip af underretninger fra en af dine forretningsforbindelser. Så det være sig en Slack-anmeldelse, et ubesvaret opkald eller en e-mail, som du ikke har hentet - ringen fortsætter med at gløde i faste intervaller.\nPå den tilpasningsniveauer, kan du ændre farven for at afspejle appens navn eller kontakt. Alt hvad du skal gøre er at trykke på en af Smart Glow-indstillingerne og trykke på farve. Juster RGB, som du vil, og vælg Glow.\nLED-strimlen lyser i enhver farve - rød, violet, Megenta og endda den all-time favorit pink.\nBemærk, at forslagene kun viser dine foretrukne kontakter og apps. Hvis du foretrækker at have nogen anden app, kan du gøre det ved at trykke på Smart Glow-indstillingerne.\n2. Brug det til at give besked om lav batterisaft\nSelvom det lykkedes Samsung Galaxy J7 Max at imponere os med dets utrolig batterilevetid, normal brug får et hit, når batteriprocenten falder under 20%. Pludselig skal du være forsigtig med skærmens lysstyrke, placeringsnøjagtighed og hvad ikke.\nMen forestil dig scenariet, når denne situation ikke bliver markeret - den vil fortsætte med at glide ned og i sidste ende efterlade dig en død telefon. Men vent, inkluderer ikke Galaxy J7 Max en brugsadvarsel?\nMed en smart glød, specielt til brugsadvarsler, når batteriprocenten når under 20%, lyser LED-lyset i rødt, hvilket opfordrer dig til at sætte det fast på en stikkontakt. Sej, ikke?\n3. Brug det til at kontrollere din spionionsvenn\nHar du en klovn af en ven, der ofte navigerer bort til sider og apps, som de ikke skal se? Hvis ja, hjælper Smart Glow's Snoop-funktion dig med at fange dem rødhåndede.\nAlt hvad du skal gøre er at aktivere snoop alarm før du overleverer telefonen til din ven.\nNår de først navigerer væk fra skærmen, du oprindeligt delte, lyser ringen med al sin herlighed.\n4. Brug det til at perfeksjonere dine selfies\nJa, den forreste 13 MP kamera til Galaxy J7 Maxgør et fantastisk stykke arbejde med at fange dine selfies. Men hvis du vil gå foran og fange en fantastisk ramme med bagkameraets f / 1.7-blænde, kan du forvente, at den handy LED-stripe giver dig en hjælpende hånd.\nAktivér Spejl Selfie tilstand og stå foran et spejl. Når motivet er i fokus, lyser LED-strimlen - et signal til dig at trykke på udløserknappen. Det er det. Se, så enkel.\nTjek denne hurtige måde at tage selfies på Android\n5. Som en lukker-kø\nApropos Cue, kan du bruge den praktiske funktion, der kaldes Kamerahjælp som blinker, når du trykker på udløserknappen på dit kamera.\nAlt hvad du skal gøre er at tænde for funktionen og bruge den til din fordel.\nSe også: 6 Ude af kassen måder at bruge et mobilkamera på\nDette var nogle af de nyttige ting, du kan gøre med den dejlige LED-strip, der sad bag på din Galaxy J7 Max. Hvis du spørger mig, fandt jeg det virkelig cool og plus, hjælper det mig med at holde mig på toppen af mine meddelelser.\nblokere YouTube på iPhone\nhvad er forskellen mellem whatsapp og whatsapp messenger


3 uger efter de regionale turneringer afholdes den skandinaviske finale. Her mødes alle Champions for at konkurrere i innovative løsninger, programmering, design, markedsføring og kerneværdier.\nSkandinavisk finale 2021 afholdes i Ålesund, Norge 4. december.\nPræsentationer og indledende robotkørsel\nPræsentationer og indledende robotkørsel fortsætter\nDen skandinaviske finale er en fejring og konkurrence for de stærkeste hold i Skandinavien. Holdene har forskellige styrker, og nogle har således fantastiske innovative løsninger til problemer inden for årets tema, mens andre har en funktionel robot med et innovativt design og gode programmer.\nUmiddelbart efter den regionale turnering inviteres Champions-vinderen til den skandinaviske finale, og skal hurtigt give besked om, om man ønsker at deltage. Til finalen må holdene maks. have 12 deltagere. Det betyder, at meget store hold skal beslutte, hvem der evt. skal repræsentere holdet i finalen.\nHoldene skal selv finansiere og arrangere rejsen til finalebyen. Stedet, hvor finalen afholdes, skifter mellem forskellige byer i Skandinavien. Det er ofte nemmere for holdene at få sponsorater til finalen end ellers, både fordi det giver gode profileringsmuligheder for virksomhederne, men også støtter en god sag.


B&B Oliva i Scala til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nVia Acquacciola, 31, Scala, Scala, Italien, 84010\nbaseret på 150 anmeldelser "The Olivas were the most gracious hosts. They treated us lik..."\nOm B&B Oliva\nB&B Oliva ligger i hjertet af Amalfi Centrum og er en idéel base til at opleve Amalfi. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. B&B Oliva tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Nyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder opvarmning, minibar, altan/terrasse, fjernsyn, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Hotellet tilbyder fantastiske faciliteter inklusive massage, solarium, hesteridning, have, der vil hjælpe dig med at slappe af efter en begivenhedsrig dag i byen. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Amalfi, så er B&B Oliva det perfekte sted til en spændende rejse.\nDu bedes give B&B Oliva besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse.


Hvorfor knurrer min hund af mig og hvad skal jeg gøre ved det?\nJeg har en pomeranian tæve på 8mdr, og hun er så småt på vej i\nløbetid, men hun er begyndt at knurre (uden at vise tænder) af os og\nhende selv, hvad kan det være?Hilsen Kristina.\nDin hund bør ikke knurre af dig. Ingen hund bør nogensinde knurre af deres ejer. Når hunden knurrer af sin ejer, er det fordi den ikke ved hvor dens pkads er i hirakiet.\nHundens plads skal altid være lavere end ejerens plads.\nNår din hund er på vej i sin første løbetid, er den samtidig på vej til at blive voksen. Den er lige nu at betragte som en genstridig teenager, der er ved at forsøge, at tage magten eller rettere komme et trin op på rangstien. Hormonerne gør sit til dette forsøg p.t.\nJeg vil anbefale dig straks, at sætte hunden på plads nu med det samme, ellers vil du få alvorlige problemer siden hen med din hund.\nDu bør verbalt skælde hunden ud, når den knurrer af dig. Det kan du f.eks. gøre ved at give den et hårdt nej og eventuelt tage et fast greb i hundens nakke. Det skal foretages konsekvent i en periode.\nEfter en kortere periode burde det få din hund til at acceptere at du er leder af jeres lille flok.\n← Min hvalp kryber og sjattisser.\n7 årsager til at din hund tisser blod →


26-årige Rasmus døde på banen – Ekstra Bladet\nForside 2 timer siden Ekstrem sult og sygdom: 85.000 børn kan være døde i Yemen Forside 3 timer siden Sverige gav Danmark hjælpende hånd: Her er vores modstander ... måske Forside 3 timer siden Dræbt eks-bandeleder ville være pædagog: - Han var supersød Forside 16. nov. 2018 - kl. 01:22 Jeanett, 20 år og fra Hvidovre Forside 3 timer siden Paris kan ånde lettet op: Nedtoner Neymar-skade Forside 2 timer siden Ekstrem sult og sygdom: 85.000 børn kan være døde i Yemen\nTirsdag d. 13. jun. 2006 - kl. 08:37 0\n26-årige Rasmus døde på banen\nNæstveds Rasmus Green faldt om foran chokerede kammerater under træningen\nRasmus Green på banen, da han spillede for AB i 2001.\nAf: Rene Schrøder , Flemming Thor Madsen\nDet skulle have været en træning med sjov og spas. Men den endte i sorg og umenneskelig tragedie. 26-årige Rasmus Green var 2. pinsedag med til at spille Næstved Boldklub op i 1. division.\nI aftes faldt han om under mandagens lette træning. Træningen var knap nok gået i gang, før tragedien indtraf.\nTroede det var sjov\nEfter lidt hyggelig småbold skulle spillerne lige have lidt fart i de tunge ben. Men de få spurter bliver aldrig sprintet til ende, for uden varsel dejser Rasmus Green omkuld. Benene ryger væk under den formstærke midtbanespiller, som nærmest laver en maveplasker.\nAlle på anlægget tror i første omgang, at spasmageren laver sjov. Men da han ikke reagerer, breder mystikken sig, og de første tililende spillere får vendt ham om. Øjnene er tomme og udspilede. Den er helt gal.\nChokerede medspillere ser på, mens både klubbens fysioterapeut, holdets anfører -den politiuddannede Karsten Jensen -og en tilstedeværende læge kæmper for at genoplive Rasmus Green. Forgæves. Han bliver erklæret død ved ankomsten til Næstved Sygehus.\nBryllup med sin lille søns mor\nRasmus Green skulle i den kommende fodboldferie giftes med Lise, der også er mor til parrets lille søn, Magnus.\nDen lille familie var det vigtigste i Greens' liv. Gang på gang gav han udtryk for al den glæde og lykke, der herskede i den lille familie. Og som sædvanlig var Rasmus Green i godt humør, da han gik ud til den lette sommertræning i går sidst på eftermiddagen.\n- Jeg stod og talte med ham før træningen, og han var lige så frisk og glad, som han plejer at være, fortæller Næstveds målmandstræner, Brian Flies, der har kendt Rasmus Green, siden han som et stort talent for otte år siden - sammen med bl.a. Peter Løvenkrands og Martin Albrechtsen - blev rykket op på AB's bedste hold, hvor Brian Flies dengang var målmand.\nSenere kom Rasmus Green til Ølstykke, hvor han, som både i AB og i Næstved, bliver betegnet som en god holdkammerat.\n- Det var en fyr, der ikke havde fjender. En medspiller, som bare var populær i alle kredse. Han var en kanonfyr, der altid var i toptræning. Rørte aldrig spiritus eller cigaretter og gik altid foran, når der skulle trænes og spilles kamp, siger en tidligere medspiller og kammerat med Rasmus Green i Ølstykke.\nRasmus Green kom til Næstved for et år siden, men desværre blev han ramt af en knæskade. Men en hård og lang genoptræning bragte ham tilbage til 1. holdet i de sidste og afgørende kampe om oprykningen til 1. division.\n2. pinsedag var der stor fest i Næstved Boldklub. I aftes skulle den næstsidste træning bare overstås, før spillerne på torsdag skulle sige god ferie til hinanden.\n- Alt andet er ligegyldigt nu. Vi tænker slet ikke på fodbold, men kun på Rasmus Greens efterladte, siger Næstveds sportschef, Per Andersen.\nSkrev ikke kontrakt\nRasmus Green havde endnu ikke skrevet under på den kontrakt, som Næstved havde lagt foran ham.\nHan var bosiddende i Gentofte og syntes, at turen til Næstved flere gange om ugen var lige lovlig lang. Også fordi han nu var blevet far.\nMen efter oprykningen og Rasmus Greens flotte spil i de afgørende kampe håbede Næstveds ledere på, at den kreative midtbanespiller ville blive. Men 5-0-sejren over Søllerød/Vedbæk 2. pinsedag blev Rasmus Greens sidste i kamp - både for Næstved og for altid.\nDansk fodbold 16. jun. 2006 - kl. 08:57\nBrøndby og Næstved mødes i mindekamp\nLiverpool 10 timer siden


Taverna Ousia græsk gourmetrestaurant - Berlinblog.dk\nBerlinblog.dk\t0 Kommentarer\tSchöneberg\nGræsk restaurant i Berlin\nTaverna Ousia er en græsk restaurant ved Bayerische Platz i Schöneberg. Restauranten er næsten altid fyldt godt op, og det er ikke så underligt, for Ousia har i årevis haft rigtig gode anmeldelser. Af samme grund er det en god ide at reservere bord.\nOprindelig var det min gode ven, Bengt, som er feinschmecker, der gjorde mig opmærksom på restauranten. Jeg ville nok ikke have valgt en græsk restaurant, men her er vi oppe i en kvalitet, jeg ikke har oplevet hverken i eller uden for Grækenland.\nDengang lå restauranten længere henne ad gaden ved Goltzstrasse, men den flyttede til nye og større lokaler i 2014.\nGeorge, som er vores tjener, kom til Berlin for snart 20 år siden. Han har i næsten alle årene arbejdet hos familien Gortsas, der har haft restauranten siden 1999. Han er oprindeligt fra Kreta, og han vil rigtig gerne snakke, både om græsk gourmet og om København, hvor hans datter studerer.\nVi har været på Ousia et par gange, og vi bliver hver gang overraskede over den meget stemningsfulde restaurant med sit autentiske græske køkken i topklasse. Kolde og varme forretter, fisk, grøntsager, skaldyr, traditionelle græske retter som mousakka, souvlaki og lam.\n← Fransk vinbar ved Rote Insel\nPfaueninsel – Påfugleøen ved Wannsee →


Indsatsplan for OSD 1437 Nørager REBILD KOMMUNE - PDF Gratis download\nDownload "Indsatsplan for OSD 1437 Nørager REBILD KOMMUNE"\n1 REBILD KOMMUNE Indsatsplan for OSD 1437 Nørager En plan for beskyttelse af drikkevandet. Haverslev Vandværk, Mejlby Vandværk, Nørager Vandværk, Ravnkilde Vandværk og Rørbæk Vandværk 1\n3 Indhold FORORD 5 RESUME 7 INDLEDNING 8 PRÆSENTATION AF INDSATSOMRÅDET HANDLINGSPLAN Haverslev Vandværk Mejlby Vandværk Nørager Vandværk Ravnkilde Vandværk Rørbæk Vandværk REDEGØRELSE Vandindvindingsstruktur Grundvandsmagasinerne Arealanvendelse og forureningskilder Områdeafgrænsning ADMINISTRATIONSGRUNDLAG FOR INDSATSPLANER Prioritering af indsatser Retningslinjer for Rebild Kommunes planlægning og sagsbehandling Administrative forhold Retsvirkning REFERENCELISTE 62 3\n5 Forord Område med Særlige Drikkevandsinteresser(OSD) Nørager 1437 dækker den sydvestligste del af Rebild Kommune (se evt. figur 1.). Denne indsatsplan omfatter indvindingsoplandene til Haverslev Vandværk, Mejlby Vandværk, Nørager Vandværk, Ravnkilde Vandværk og Rørbæk Vandværk samt hele OSD 1437 Nørager uden for indvindingsoplande. Forslag til indsatsplanen har været i høring 12 uger efter byrådet vedtog planforslaget d. 28. november Indsatsplanen skal sikre, at vandværkerne i OSD 1437 Nørager fortsat kan levere godt drikkevand til forbrugerne i dag og i fremtiden, uden brug af udvidet vandbehandling. Indsatsplanen er blevet til i et samarbejde mellem Rebild Kommune og en følgegruppe bestående af: Haverslev Vandværk Mejlby Vandværk Nørager Vandværk Ravnkilde Vandværk Rørbæk Vandværk Lynge Terp, Støvring Vandværk og koordinationsforum Niels Fruekilde, Nørager Vandværk og koordinationsforum Claus Nødgård Hansen, Suldrup-Hjedsbæk Vandværk og koordinationsforum Zijad Cosic, Naturstyrelsen Aalborg og koordinationsforum Annette Dohm, Region Nordjylland og koordinationsforum Henrik Dalgaard Christensen, AgriNord og koordinationsforum Jan Stistrup, Nordjysk Familielandbrug og koordinationsforum Indsatsplanen er udarbejdet i henhold til følgende lovgivning: Vandforsyningsloven Miljømålsloven Miljøbeskyttelsesloven Bekendtgørelse om indsatsplaner Rebild Kommune er omfattet af vandplanerne for følgende hovedoplande: Limfjorden Nordlige Kattegat, Skagerrak Mariager Fjord Indsatsplanen er bundet af gældende lovgivning samt Regionplan 2005 og kommende vandplaner. Som baggrund for indsatsplanen har Nordjyllands Amt i perioden gennemført en kortlægning af grundvandsressourcen. Det daværende Miljøcenter Aalborg og nuværende Naturstyrelsen Aalborg har færdiggjort kortlægningen i perioden Indsatsplanen for OSD 1437 Nørager blev suppleret med beregninger af BNBO af Orbicon A/S. Forslaget har været forelagt koordinationsforum for grundvandsbeskyttelse i Rebild Kommune den Koordinationsforum består af repræsentanter fra: - Vandrådet i Rebild Kommune, - Naturstyrelsen Aalborg, - Region Nordjylland, - AgriNord, Nordjysk 5\n6 - Familielandbrug, - Danmarks Naturfredningsforening - Rebild Kommune. Forslaget til indsatsplanen var i offentlig høring i perioden 12. april 28. juni 2013, hvor alle kunne komme med bemærkninger og ændringsforslag. Yderligere har Rebild Kommune sendt informations brev med pjecen om indsatsplanen til berørte lodsejer. Bemærkningerne skulle sendes til Rebild Kommune senest den 28. juni. Der blev indsendt 4 høringsvar til planforslaget i høringsperioden fra henholdsvis landbrugets organisation AgriNord, Naturstyrelsen Aalborg, Region Nordjylland og FVD (Foreningen af Vandværker i Danmark). Indsigelserne gav anledning til, at kommunen har fortaget ændringer i planforslaget bl.a. på følgende punkter: - jordforureningslokaliteter - områder afgrænsning - indsats områder afgrænsning - tidsplanen Indsigelser til planforslaget drejer sig bl.a. om tiltag vedrørende nitrat og lovligt udpegningsgrundlag af indsatsområder. Yderligere høringssvar havde form af bemærkninger eller kommentar om at præcisere formuleringer eller opdatere data. Selvom indsatserne over for nitrat har vidtgående konsekvenser for landbruget, har de indkomne indsigelser ikke givet anledning til ændring af planen mht. indsatser over for nitrat eller udpegning af indsatsområder. For oversigt over høringssvar henvises til hvidbog Vurdering af bemærkninger til Indsatsplan for OSD 1437 Nørager. 6\n7 Resume Det er Rebild Kommunes mål, at drikkevandsforsyningen, nu og i fremtiden, baseres på rent grundvand. Målet skal sikres gennem en effektiv og forebyggende grundvandsbeskyttelse. Indsatsplanen er et vigtigt værktøj til sikring af den fremtidige drikkevandsforsyning. Da vandplanerne pt. ikke er gældende er indsatsplanen udarbejdet i henhold til Vandforsyningsloven 13 og 13 a. Der er 8 OSD områder i Rebild Kommune, og denne indsatsplan omfatter hele OSD 1437 Nørager og indvindingsoplandene til Mejlby Vandværk, Ravnkilde Vandværk, Haverslev Vandværk, Nørager Vandværk og Rørbæk Vandværk. OSD 1437 Nørager ligger i den sydvestlige del af Rebild Kommune (se evt. figur 1.). I dag indeholder området 5 almene vandværker: Haverslev Vandværk, Mejlby Vandværk, Nørager Vandværk, Ravnkilde Vandværk og Rørbæk Vandværk. Lille Binderup Vandværk som tidligere lå i området, blev lukket i år De 5 nuværende vandværker har tilsammen indvindingstilladelser på m 3. Ifølge vandplanernes vandbalance er ressourcen ikke overudnyttet. Resultatet af kortlægningen viser, at den østligste del af området omkring OSD 1437 Nørager er påvirket af en kompleks nordvest-sydøst gående forkastningszone. Saltpuder der ligger øst og syd for området, kan også påvirke geologien. Der er blevet identificeret tre begravede dale i området (figur ). Lerlagene i området varierer i tykkelse fra 0 m til 30 m. De største lertykkelser følger de begravede dale. Der indvindes fra to forskellige grundvandsmagasiner i området, begge består af smeltevandssand. Det øvre magasin har tyndt lerdække, vandtype A eller B, og er udpeget som sårbart. Det nedre magasin har et betydeligt lerdække, vandtype D og er udpeget som ikke sårbart /33/. I foråret 2012 har Naturstyrelsen Aalborg revideret udpegningen af ION (IndsatsOmråder med hensyn til Nitrat). Over halvdelen af området er udpeget som ION (se evt. figur ). Der er en relativ stor udvaskning af nitrat i dele af indvindingsoplandene /33/. Med henblik på at forebygge udvaskning af nitrat fra rodzonen stilles der i indsatsplanen krav til nitratudvaskningen i indvindingsoplandene. Målet for udvaskningen er 37,5 mg/l eller mindre og det maksimalt tilladte er 50 mg/l. Det er af stor vigtighed at vandværkerne opretholder den lovpligtige (lovpligtig pr. 1. august 2011 jf. Miljøbeskyttelsesloven) 25 meters beskyttelseszone, som er en dyrknings-, pesticidog gødskningsfri zone. Ligeledes skal vandværkerne tilstræbe at mindske brugen af miljøfremmede stoffer og spildevandsslam i indvindingsoplandene. Der er ikke kortlagt punktkilder, som kan forurene grundvandet i Mejlby, Nørager og Ravnkilde vandværkers indvindingsoplandene (se evt. figur , figur og figur ). Der er dog punktkilder i indvindingsoplandet til Haverslev Vandværk og Rørbæk Vandværk (se figur og figur ). I indsatsplanens redegørelsesdel for Rørbæk Vandværk og Haverslev Vandværk er der en tabel, som indeholder de pågældende punktkilder samt Region Nordjyllands status for dem /34/. De handlinger, der er beskrevet i indsatsplanen, skal som udgangspunkt gennemføres ved frivillige aftaler mellem de berørte parter. Vandværkerne afholder udgifterne til at gennemføre de tiltag, som vandværkerne ifølge indsatsplanen er ansvarlige for. 7\n8 Indledning Vand- og Naturplanerne angiver rammerne for den generelle beskyttelse af grundvandsressourcen, mens indsatsplanen angiver rammerne for de nødvendige ekstra indsatser, som skal iværksættes for at sikre godt drikkevand i fremtiden. Statens Vandplaner har erstattet Landsplansdirektivet, som var en videreførelse af Regionplan Da fokus i første generation af Statens Vandplaner ikke har været på grundvandsbeskyttelse, er principperne i Landsplandirektivet inddraget i indsatsplanlægningen. Indsatsområder med hensyn til nitrat (ION) udpeges af Naturstyrelsen i vandplanerne, og i praksis i forbindelse med den nationale grundvandskortlægning. Der udarbejdes indsatsplaner på baggrund af 13 og 13 a i vandforsyningsloven. En indsatsplan for grundvandsbeskyttelse i OSD 1437 Nørager angiver de indsatser, der skal iværksættes for at beskytte drikkevandet i et nærmere afgrænset område som ION og vandværks indvindingsoplande. I indsatsplanen er den nødvendige indsats beskrevet. Det er beskrevet hvem der er ansvarlig for at gennemføre de forskellige indsatser, og hvornår de skal gennemføres. En vedtaget indsatsplan er en aftale mellem aftaleparterne om disse forhold. Aftaleparterne er her Rebild Kommune, Region Nordjylland og vandværkerne i indsatsområdet. Indsatsplanen er grundlaget for de aftaler, som skal indgås, for at beskytte drikkevandsressourcen, samt for Kommunens administration på området. En indsatsplan er en dynamisk plan, hvor effekten af indsatserne og behovet for disse løbende vurderes. Rebild Kommune har besluttet, at indsatsplanen har som udgangspunkt en planperiode på 10 år. Planen vil i planperioden blive revideret, hvis effekten af indsatserne udebliver, hvis ny teknologi giver mulighed for bedre og evt. billigere indsatser eller ny viden ændrer forudsætningen for de valgte indsatser. Denne indsatsplan omfætter OSD 1437 Nørager, og indvindingsoplande til Haverslev Vandværk, Mejlby Vandværk, Nørager Vandværk, Ravnkilde Vandværk og Rørbæk Vandværk. Indvindingsoplandene til Ravnkilde Vandværk og Rørbæk Vandværk er udpeget som ION og der er udarbejdet anbefalinger og generelle samt konkrete indsatser for vandværkerne. Haverslev Vandværk, Mejlby Vandværk og Nørager Vandværk har indvindingsoplande beliggende uden for ION, og der er udarbejdet anbefalinger og generelle indsatser for vandværkerne. Sådan er planen blevet til Indsatsplanen for grundvandsbeskyttelse i OSD Nørager er udarbejdet i samarbejde med følgegruppen, som har drøftet kortlægningsresultaterne og de nødvendige tiltag. Følgegruppen består af følgende repræsentanter: - Haverslev Vandværk - Mejlby Vandværk - Nørager Vandværk - Ravnkilde Vandværk - Rørbæk Vandværk - Koordinationsforum Koordinationsforum består af følgende repræsentanter: - Vandrådet i Rebild Kommune - Naturstyrelsen Aalborg - Region Nordjylland - AgriNord - Nordjysk Familielandbrug 8\n9 - Danmarks Naturfredningsforening - Rebild Kommune Gruppens medlemmer har bidraget med vigtig information om indvindingsbehov, forureningskilder og lokalt kendskab til arealudnyttelsen. Det videre forløb For at sikre indsatsplanens virkning, er der behov for løbende at: Sikre at de konkrete indsatser, der er beskrevet i indsatsplanen, bliver gennemført. Vurdere om forudsætningerne, der ligger til grund for de konkrete indsatser, stadig er gældende. Evaluere indsatsplanens effekt i forhold til målsætningerne. Til at foretage ovenstående vurdering er der nedsat en arbejdsgruppe, bestående af formændene for vandværkerne samt en repræsentant for Rebild Kommune. Arbejdsgruppen mødes minimum én gang om året, og efter 5 år tages planen op til vurdering. Læsevejledning Indsatsplanen består af tre dele: En handlingsplan, en redegørelse og et administrationsgrundlag. Handlingsplanen Handlingsplanen beskriver de indsatser, der er nødvendige for at sikre drikkevandsinteresserne i OSD 1437 Nørager. Indsatserne er målrettede mod indvindingsoplande i OSD 1437 Nørager og OSD 1437 Nørager uden for indvindingsopland der er udpeget som ION (indsatsområder med hensyn til nitrat). Indvindingsoplandene til Ravnkilde Vandværk og Rørbæk Vandværk er udpeget som ION og der er udarbejdet anbefalinger og generelle samt konkrete indsatser for vandværkerne. Haverslev Vandværk, Mejlby Vandværk og Nørager Vandværk er ikke udpeget som ION, og der er kun udarbejdet anbefalinger og generelle indsatser for vandværkerne. For de vandværker, hvis indvindingsoplande er udpeget som ION, er der opstillet en oversigt over de konkrete indsatser, der skal gennemføres, hvem der skal gennemføre dem, og hvornår det skal ske. For alle vandværker er der opstillet en oversigt med anbefalinger som kan gennemføres. Anbefalingerne er ment som inspiration til vandværkernes fremtidige arbejde. For resten af OSD 1437 Nørager uden for indvindingsopland, der er udpeget som ION, er der opstillet en oversigt med generelle indsatser, som Rebild Kommune og/eller vandværker skal gennemføre i planperioden. Redegørelsen Redegørelsen beskriver baggrunden for indsatsplanen, herunder en opsummering af resultaterne af kortlægningen af geologi, arealanvendelse og forureningskilder /33/, som er grundlaget for de konkrete indsatser. For en mere detaljeret beskrivelse henvises der til baggrundsrapporterne, listet under referencelisten. Administrationsgrundlaget Administrationsgrundlaget beskriver Rebild Kommunes målsætninger for beskyttelse af grundvand og principperne i prioriteringen af indsatser. Det indeholder et flow diagram, der viser, hvilke faktorer der fører til de forskellige indsatser. Der redegøres for Rebild Kommunes ret- 9\n10 ningslinjer i sagsbehandling og planlægning i indsatsområderne. Administrationsgrundlaget indeholder baggrund og lovgrundlag for, samt kravene til en indsatsplan, og desuden retsvirkningen af en indsatsplan. Miljøvurdering I henhold til lov om miljøvurdering af planer og programmer skal offentlige myndigheder gennemføre en miljøvurdering af lovfæstede planer og programmer. Miljøvurderingen skal udføres for planer og programmer, der fastlægger rammer for fremtidige anlægstilladelser til projekter. Endvidere skal der udføres en miljøvurdering, hvis der kan ske væsentlige påvirkninger af et udpeget internationalt beskyttelsesområde ( 3 i ovennævnte lov). Forslaget til indsatsplan for grundvandsbeskyttelse for OSD 1437 Nørager omfatter ikke rammer for tilladelser til fremtidige anlæg og medfører ikke væsentlig påvirkning af internationalt naturbeskyttelsesområde. Det er derfor i henhold til 4 i ovennævnte lov vurderet, at der ikke skal udarbejdes en miljøvurdering af indsatsplanen. Denne afgørelse blev offentliggjort samtidig indsatsplanen var i høring. Præsentation af indsatsområdet Placering OSD 1437 Nørager ligger i Naturstyrelsens kortlægningsområde (aktivitetsområde), som udgør den sydvestlige del af Rebild Kommune, og ligger sydvest for Rold Skov (se figur 1.). I dag indeholder området 5 almene vandværker. Denne indsatsplan omhandler den del af OSD 1437 Nørager området, der er upeget som ION samt indvindingsoplande. Vandværker og kildepladser I OSD 1437 Nørager er der 5 private almene vandværker: Haverslev Vandværk, Mejlby Vandværk, Nørager Vandværk, Ravnkilde Vandværk og Rørbæk Vandværk. Haverslev Vandværk indvinder fra 2 boringer. Indvindingsoplandet ligger halvvejs inde i OSD 1437 Nørager, og den nordlige del af indvindingsoplandet ligger inde i Haverslev by. Vandværket har en årlig indvindingstilladelse på m 3. Mejlby Vandværk indvinder fra 1 boring. Indvindingsoplandet ligger inde i OSD 1437 Nørager og på landbrugsjord. Vandværket har en årlig indvindingstilladelse på m 3. Nørager Vandværk indvinder fra 3 boringer. Den nordlige del af indvindingsoplandet ligger i OSD 1437 Nørager. Den sydlige del, hvor boringerne er placeret, ligger i udkanten af Nørager by. Vandværket har en årlig indvindingstilladelse på m 3. Ravnkilde Vandværk indvinder fra 3 boringer og en 4. boring er klar til at blive taget i brug. Vandværket har 2 kildepladser, den ældste og østligste har 1 boring, og den yngste og vestligste har 3. Begge indvindingsoplande ligger i OSD 1437 Nørager, og er domineret af landbrugsjord. Vandværket har en årlig indvindingstilladelse på m 3. Rørbæk Vandværk indvinder fra 2 boringer. Den nordlige del af indvindingsoplandet ligger i OSD 1437 Nørager. Indvindingsoplandet ligger i Rørbæk by, men dækker også landbrugsjord. Vandværket har en årlig indvindingstilladelse på m 3. 10\n11 Tilsammen har de to vandværker indvindingstilladelser på m3 per år. Figur 1. Kortlægningsområde med OSD 1437 Nørager, indvindingsoplande, vandværker og boringer. Området udgøres af landbrugsjord. Store dele af området fremstår som uudnyttet med hensyn til drikkevandsindvinding. 11\n12 Geologi Landskabet er dannet af opskudte kalkblokke, som siden er formet af den efterfølgende gletsjeraktivitet. Hele kortlægningsområdet har, gennem tusindvis af år, været påvirket af store strukturelle ændringer i form af lokal hævning og indsynkning, som har ført til omfattende niveauforskelle i den prækvartære overflade. Niveauforskellene er med tiden enten blevet begravet eller uddybet og har forplantet sig i terrænet /33/. Der ligger saltpuder syd og øst for området, og de påvirker områdets geologi og struktur. På den østlige og vestlige side af aktivitetsområdet ligger to forkastninger, retningen af dem er nordvest-sydøst gående. Endnu en forkastning, denne er sydsydvest-nordnordøst gående, strækker sig ind i den sydlige del af området, omkring Rørbæk. Forkastningen har samme retning som den største af de begravede dale (figur ), der blev identificeret i forbindelse med TEM-kortlægningen. I dag er de begravede dale fyldt op med moræne- og smeltevandsaflejringer /33/. Grundvandsmagasinerne udgøres primært af smeltevandssand og grus, som er adskilt af lerlag /10/. Vandbalance Ifølge vandplanerne er grundvandsressourcen i Rebild Kommune ikke overudnyttet, det vil sige mindre end 35 % af ressourcen udnyttes. Den kvantitative tilstand vurderes til at være ringe for de øvre magasiner og god for dybere magasiner. Hovedproblemstillinger I den største del af området er den naturlige beskyttelse i form af lerlag begrænset, og grundvandsmagasinerne er dermed sårbare overfor nedsivning af nitrat, pesticider og andre forurenende stoffer. De kortlagte potentialetoppe falder sammen med de sårbare områder. Flere af boringerne ligger i byområder, hvor der allerede er påvist, eller er stor risiko for påvisning af pesticider i boringerne. 1. Handlingsplan En handlingsplanen er en del af indsatsplanen og beskriver de konkrete indsatser, der skal iværksættes for at beskytte grundvandet i et bestemt område (ION). I denne indsatsplan er der udarbejdet en oversigt over konkrete indsatser og generelle indsatser samt anbefalinger, som inspiration til vandværkernes videre arbejde. For hvert af de fem vandværker er der opstillet en oversigt over de konkrete indsatser, der skal gennemføres, hvem der skal gennemføre dem, og hvornår det skal ske. For resten af OSD Nørager 1437 uden for indvindingsoplandene men udpeget som ION, er der opstillet en oversigt over generelle indsatser eller anbefalinger for vandværker eller Rebild Kommune. Der er udarbejdet oversigtskort samt geologiske profiler, som blandt andet visualiserer vandtype, strømningsretning og sårbarhed omkring vandindvindingsboringerne og indvindingsoplandene. Ligeledes er der udarbejdet tidsserier for indvindingsboringerne, som viser den kemiske udvikling for den enkelte vandindvindingsboring. Skemaet til handlingsplanerne indeholder oplysninger for det enkelte vandværk, som ligger til grund for de enkelte indsatser (se afsnit 3.1). 12\n13 Generelt for prioriteringerne gælder det, at jo tættere en potentiel kilde til forurening ligger på en indvindingsboring og jo større grundvandsrisiko, der er forbundet med den enkelte kilde, jo højere prioriterer Rebild Kommune, vandværkerne og Region Nordjylland en indsats mod forureningskilden (se afsnit 3). Handlingsplanenerne for Haverslev Vandværk, Mejlby Vandværk, Nørager Vandværk, Ravnkilde Vandværk og Rørbæk Vandværk er opstillet i skemaerne i dette afsnit, hvor de generelle og konkrete indsatser samt anbefalinger er beskrevet. 13\n14 1.1 Haverslev Vandværk På figuren ses, af Haverslev Vandværks indvindingsopland er beliggende inden for området med lille sårbarhed overfor nitrat. Figur Oversigtskort over Haverslev Vandværks boringer, kildeplads, vandværksbygning, vandtype, grundvands strømningsretning samt sårbarhed over for nitrat. På figuren ses et geologisk profilsnit SØ-NV for Haverslev Vandværk. Ler Sand Grundvandspotentiale Figur Geologisk profilsnit for Haverslev Vandværk. Geografisk placering af profillinje er vist på figur\n15 Den geologiske model er ikke beregnet til at vise så små områder, derfor ser det ud som om, der indvindes fra ler i visse boringer. På figur ses tidsserier og de væsentligste grundvandskemiske parametre for Haverslev Vandværk for DGU nr og DGU nr Figur Tidsserier for Haverslev Vandværkets boringer dækkende de væsentligste grundvandskemiske parametre. 15\n16 Oversigt for Haverslev Vandværk Kildeplads (aktive boringer DGU nr.) og Tilladelse/Indvinding (2011) m 3 / m 3. Arealanvendelse inden for indvindingsopland Grundvandsmagasin Lertykkelse (akk.) over grundvandsmagasin Vandtype Naturligt forekommende stoffer Vandbehandlingskrævende stoffer Nitratindhold seneste analyse (grænseværdi 50 mg/l, indsatsværdi 37,5 mg/l) Miljøfremmede stoffer Landbrug (76 %), bebyggede områder (13 %), skov (1 %) og uklassificeret (10 %). Glimmersand- og grus. DGU nr : 31 meter, DGU nr : 29 meter (se evt. figur ). C (svagt reduceret). Arsen: DGU nr : 8,9 µg/l og DGU nr : 9 µg/l. Arsen tæt på grænseværdien på 5 µg/l (Afgang vandværk). < 0,5 mg/l. Ingen. NitratFølsomt Indvindingsområde (NFI) Nej (se evt. figur ). Nitratsårbarhedszonering Lille nitratsårbarhed (se også afsnit 2.2 Grundvands magasinerne: sårbarhed). Indsatsområde mht. nitrat (ION) Nej (se evt. figur ). Lokaliteter kortlagt efter jordforureningsloven inden for vandværkets indvindingsopland Boringsnære Beskyttelsesområder (BNBO) 3 kortlagte lokaliteter (Se evt. figur ). Der er beregnet BNBO for vandindvindingsboringerne /35/. Rebild Kommune vurderer at en tilsvarende beskyttelse opnås ved 25 meters zonen. INDSATSER OG ANBEFALINGER Generelle anbefalinger, Haverslev Vandværk: Oplysningskampagne over for beboerne inden for indvindingsoplandet, og især inden for 25 meters afstand til boringerne, med henblik på at minimere pesticidforbrug, spildevandsslam samt opspore ubenyttede brønde og boringer. Generelle indsatser, Haverslev Vandværk: 16\n17 Ubenyttede brønde og boringer i indvindingsoplandet bør opspores og sløjfes. Tilstræbe, at der ikke udspredes spildevandsslam og miljøfremmede stoffer i indvindingsoplandet. Generelle anbefalinger, Rebild Kommune og Region Nordjylland: Rebild Kommune og Region Nordjylland sikrer, at opdaterede informationer om jordforureningslokaliteter på grænsen til og inden for indvindingsoplandet til vandværket tilgår kommunen. Det vil være hensigtsmæssigt at sikre, at kortlægningen efter jordforureningsloven færdiggøres i og på grænsen til indvindingsoplandet, samt at eventuelle uafklarede lokaliteter i området søges afklaret. Dette kan kun ske efter Regionens løbende prioritering. Konkrete til indsatser, Haverslev Vandværk: Opretholde 25 meters beskyttelseszone omkring boringerne (lovpligtigt pr. 1. august 2011). I samarbejde med Rebild Kommune tage stilling til indholdet af arsen, på basis af resultaterne fra den skærpede overvågning. OVERVÅGNING Overvågning foretages af Haverslev Vandværk: Skærpet overvågning af arsen TIDSPLAN Haverslev Vandværk skal inden for et år efter indsatsplanens vedtagelse igangsætte overvågning og generelle indsatser og anbefalinger. Haverslev Vandværk skal inden for et år efter indsatsplanens vedtagelse sørge for, at 25 meters beskyttelseszone bliver overholdt omkring boringerne. Haverslev Vandværk i samarbejde med Rebild Kommune skal fra indsatsplanens ikrafttrædelse og løbende tage stilling til indholdet af arsen. 17\n18 1.2 Mejlby Vandværk På figuren ses, af Mejlby Vandværks indvindingsopland er beliggende inden for området med lille sårbarhed overfor nitrat. Figur Oversigtskort over Mejlby Vandværks boringer, kildeplads, vandværksbygning, vandtype, grundvands strømningsretning samt indsatsområde med hensyn til nitrat. På figuren ses et geologisk profilsnit SØ-NV for Mejlby Vandværk. Sand Grundvandsspejl Ler Figur Geologisk profilsnit for Mejlby Vandværk. Geografisk placering af profillinje er vist på figur\n19 Den geologiske model er ikke beregnet til at vise så små områder, derfor ser det ud som om, der indvindes fra ler i visse boringer. På figur ses tidsserier og de væsentligste grundvandskemiske parametre for Mejlby Vandværk for DGU nr Figur Tidsserier for Mejlby Vandværkets boringer dækkende de væsentligste grundvandskemiske parametre. 19\n20 Oversigt for Mejlby Vandværk Kildeplads (aktive boringer DGU nr.) Tilladelse/Indvinding (2011) m 3 / m 3. Arealanvendelse inden for indvindingsopland Grundvandsmagasin Lertykkelse (akk.) over grundvandsmagasin Vandtype Naturligt forekommende stoffer Vandbehandlingskrævende stoffer Nitratindhold seneste analyse (grænseværdi 50 mg/l, indsatsværdi 37,5 mg/l) Miljøfremmede stoffer Landbrug (93 %), bebyggede arealer (5 %) samt veje. Kvartært sand. 35 meter (se også figur ). D (stærkt reduceret). Arsen og chlorid. Arsen. < 0,5 mg/l. Ingen fund af kulbrinter og pesticider. NitratFølsomt Indvindingsområde (NFI) Nej (se evt. figur ). Nitratsårbarhedszonering Lille nitratsårbarhed (se også afsnit 2.2 Grundvands magasinerne: sårbarhed). Indsatsområde mht. nitrat (ION) Nej (se evt. figur ). Lokaliteter kortlagt efter jordforureningsloven inden for indvindingsopland Boringsnære Beskyttelsesområder (BNBO) Ingen kortlagte lokaliteter (se evt. figur ). Der er beregnet BNBO for vandindvindingsboringerne /35/. Rebild Kommune vurderer at en tilsvarende beskyttelse opnås ved 25 meter zonen. INDSATSER OG ANBEFALINGER Generelle anbefalinger, Mejlby Vandværk: Tilstræbe, at der ikke udspredes miljøfremmede stoffer i indvindingsoplandet. Generelle indsatser, Mejlby Vandværk: Ubenyttede brønde og boringer i indvindingsoplandet bør opspores og sløjfes. Tilstræbe, at der ikke udspredes spildevandsslam i indvindingsoplandet. 20\n21 Generelle anbefalinger, Rebild Kommune og Region Nordjylland: Rebild Kommune og Region Nordjylland sikrer, at opdaterede informationer om jordforureningslokaliteter på grænsen til og inden for indvindingsoplandet til vandværket tilgår kommunen. Det vil være hensigtsmæssigt at sikre, at kortlægningen efter jordforureningsloven færdiggøres i og på grænsen til indvindingsoplandet, samt at eventuelle uafklarede lokaliteter i området søges afklaret. Det kan kun ske efter Regionens løbende prioritering. Konkrete indsatser, Mejlby Vandværk: Opretholde 25 meters beskyttelseszone omkring boringerne (lovpligtigt pr. 1. august 2011). I samarbejde med Rebild Kommune tage stilling til indholdet af arsen og chlorid i råvandet, på basis af resultaterne fra den skærpede overvågning. OVERVÅGNING Overvågning foretages af Mejlby Vandværk: Skærpet overvågning af arsen og chlorid. TIDSPLAN Mejlby Vandværk skal inden for et år efter indsatsplanens vedtagelse igangsætte overvågning samt generelle anbefalinger. Mejlby Vandværk skal sørge for at der bliver opretholdet 25 meters beskyttelseszone omkring boringerne inden for et år efter indsatsplanens vedtagelse. Mejlby Vandværk i samarbejde med Rebild Kommune skal fra indsatsplanens ikrafttrædelse og løbende tage stilling til indholdet af arsen og chlorid. 21\n22 1.3 Nørager Vandværk På figuren ses, af Nørager Vandværks indvindingsopland er beliggende inden for området med lille sårbarhed overfor nitrat. Figur Oversigts kort over Nørager Vandværks boringer, kildeplads og vandværksbygning samt indsatsområde med hensyn til nitrat. På figuren og ses et geologisk profilsnit NØ-SV. Sand Ler Figur Geologisk profilsnit for Nørager Vandværk. Geografisk placering af profillinje er vist på figur\n23 Grundvandspotentiale Sand Ler Figur Geologisk profilsnit, forstørret. Profilets geografiske placering (profillinje) er vist på figur Den geologiske model er ikke beregnet til at vise så små områder, derfor ser det ud som om, der indvindes fra ler i visse boringer. På figur ses tidsserier og de væsentligste grundvandskemiske parametre for Nørager Vandværk for DGU nr og DGU nr Figur Tidsserier for Nørager Vandværks boringer dækkende de væsentligste grundvandskemiske parametre.der forefindes ingen tidsserier fra boringen med DGU nr (boret ). 23\n24 Oversigt for Nørager Vandværk Kildeplads (aktive boringer DGU nr.) , og Tilladelse/Indvinding (2011) m 3 / m 3. Arealanvendelse inden for indvindingsopland Grundvandsmagasin Lertykkelse (akk.) over grundvandsmagasin Vandtype Naturligt forekommende stoffer Vandbehandlingskrævende stoffer Nitratindhold seneste analyse (grænseværdi 50 mg/l, indsatsværdi 37,5 mg/l) 78 % landbrug, 9 % skov, 7 % bebyggelse og 5 % uklasificeret. Kvartært sand. DGU nr : 65 meter, DGU nr : 66 meter, DGU nr : 56 meter. (Se også figur ). DGU nr : C (svagt reduceret), DGU nr : D (stærkt reduceret). Ingen problematiske. Ingen. < 0,5 mg/l. Miljøfremmede stoffer DGU nr : 0,038 µg/l BAM (februar 2011). NitratFølsomt Indvindingsområde (NFI) Nej. Nitratsårbarhedszonering Lille nitratsårbarhed (se også afsnit 2.2 Grundvands magasinerne: sårbarhed). Indsatsområde mht. nitrat (ION) Nej (se evt. figur ). Lokaliteter kortlagt efter jordforureningsloven inden for indvindingsopland Boringsnære Beskyttelsesområder (BNBO) Ingen kortlagte lokaliteter. Der er beregnet BNBO for vandindvindingsboringerne./35/ Rebild Kommune vurderer at en tilsvarende beskyttelse opnås ved 25 meters zonen. INDSATSER OG ANBEFALINGER Generelle anbefalinger, Nørager Vandværk: Oplysningskampagne over for beboerne inden for indvindingsoplandet og især inden for 25 meters beskyttelseszone med henblik på at minimere pesticidforbrug. 24\n25 Generelle indsatser, Nørager Vandværk: Ubenyttede brønde og boringer i indvindingsoplandet bør opspores og sløjfes. Tilstræbe, at der ikke udspredes spildevandsslam i indvindingsoplandet. Minimere anvendelsen af pesticider i skovdriften. Generelle anbefalinger, Rebild Kommune og Region Nordjylland: Rebild Kommune og Region Nordjylland sikrer, at opdaterede informationer om jordforureningslokaliteter på grænsen til og inden for indvindingsoplandet til vandværket tilgår kommunen. Det vil være hensigtsmæssigt at sikre, at kortlægningen efter jordforureningsloven færdiggøres i nærheden af grænsen til indvindingsoplandet, samt at eventuelle uafklarede lokaliteter i området søges afklaret. Dette kan kun ske efter Regionens løbende prioritering. Konkrete indsatser, Nørager Vandværk: Opretholde 25 meters beskyttelseszone omkring boringerne (lovpligtigt pr. 1. august 2011). I samarbejde med Rebild Kommune tage stilling til det påviste BAM (februar 2011) i boring DGU nr , på basis af resultaterne fra den skærpede overvågning. OVERVÅGNING Overvågning foretages af Nørager Vandværk: Da der er påvist BAM i boring DGU nr i februar 2011, skal der udtages en analyse for pesticider i boringen hvert 2. år de næste 6 år. TIDSPLAN Nørager Vandværk skal inden for et år efter indsatsplanens vedtagelse igangsætte overvågning og generelle anbefalinger og indsatser. Nørager Vandværk skal inden for et år efter indsatsplanens vedtagelse sørge for, at 25 meters beskyttelseszone bliver overholdt omkring boringerne. Nørager Vandværk skal tage stilling til BAM indholdet i boring DGU nr sammen med Rebild Kommune, hvis grænseværdierne overskrides, og ellers 7 år efter indsatsplanens vedtagelse. 25\n26 1.4 Ravnkilde Vandværk På figuren ses, af Ravnkilde Vandværks indvindingsopland er beliggende inden for området med stor nitratsårbarhed. Figur Oversigtskort over Ravnkilde Vandværks boringer, kildeplads, vandværksbygning, vandtype, grundvands strømningsretning samt indsatsområde med hensyn til nitrat. På figuren og ses et geologisk profilsnit NØ-SV for Ravnkilde Vandværk. Sand Ler Grundvandspotentiale Figur Geologisk profilsnit for Ravnkilde Vandværk. Geografisk placering af profillinje er vist på figur\n27 Den geologiske model er ikke beregnet til at vise så små områder, derfor ser det ud som om, der indvindes fra ler i visse boringer. Sand Ler Grundvandspotentiale Figur Geologisk profilsnit forstørret, for området i den nordøstlige del af profillinjen, lige syd for Ravnkilde By. På figur ses tidsserier og de væsentligste grundvandskemiske parametre for Ravnkilde Vandværk for DGU nr , DGU nr og DGU nr Figur Tidsserier for Ravnkilde Vandværks boringer dækkende de væsentligste grundvandskemiske parametre. 27\n28 Oversigt for Ravnkilde Vandværk Kildeplads (aktive boringer DGU nr.) , , og Tilladelse/Indvinding (2011) m 3 / m 3. Arealanvendelse inden for indvindingsopland Grundvandsmagasin Landbrug (90 %), bebyggelse (4 %) og uklassificeret (6 %). Kvartært sand. Lertykkelse (akk.) over grundvandsmagasin Vandtype Naturligt forekommende stoffer Vandbehandlingskrævende stoffer Nitratindhold seneste analyse (grænseværdi 50 mg/l, indsatsværdi 37 mg/l) DGU nr : 9 meter, DGU : 36 meter, DGU nr : 39 meter, DGU nr : 32 meter (se også figur ). DGU nr : A (oxideret), DGU nr : C (svagt reduceret), DGU nr : AB (svagt oxideret), DGU nr : Ukendt. Ingen problematiske. Ingen. DGU nr : 38 mg/l, DGU nr : < 0,5 mg/l, DGU nr : 4,8 mg/l. Miljøfremmede stoffer DGU nr : 0,04 µg/l trichlorethylen (TCE) i 1998 (eneste analyse). NitratFølsomt Indvindingsområde (NFI) Ja. Nitratsårbarhedszonering Stor nitratsårbarhed (se også afsnit 2.2 Grundvands magasinerne: sårbarhed). Indsatsområde mht. nitrat (ION) Ja (se evt. figur ). Lokaliteter kortlagt efter jordforureningsloven inden for indvindingsopland Boringsnære Beskyttelsesområder (BNBO) Ingen kortlagte lokaliteter (se evt. figur ). Der er beregnet BNBO for vandindvindingsboringerne /35/. Rebild Kommune vurderer at en tilsvarende beskyttelse opnås ved 25 meter zonen. INDSATSER OG ANBEFALINGER Generelle anbefalinger, Ravnkilde Vandværk: Tilstræbe, at der ikke udspredes miljøfremmede stoffer i indvindingsoplandet. 28\n29 Generelle indsatser, Ravnkilde Vandværk: Ubenyttede brønde og boringer i indvindingsoplandet bør opspores og sløjfes. Tilstræbe, at der ikke udspredes spildevandsslam og miljøfremmede stoffer i indvindingsoplandet. Generelle anbefalinger, Rebild Kommune og Region Nordjylland: Rebild Kommune og Region Nordjylland sikrer, at opdaterede informationer om jordforureningslokaliteter på grænsen til og inden for indvindingsoplandet til vandværket tilgår kommunen. Det vil være hensigtsmæssigt at sikre, at kortlægningen efter jordforureningsloven færdiggøres på grænsen til indvindingsoplandet, samt at eventuelle uafklarede lokaliteter i området søges afklaret. Dette kan kun ske efter Regionens løbende prioritering. Konkrete indsatser, Ravnkilde Vandværk: Opretholde 25 meters beskyttelseszone omkring boringerne (lovpligtigt pr. 1. august 2011). Ændre arealanvendelsen eller dyrkningsmetoderne på landbrugsarealerne, til metoder hvor der er en mindre nitratudvaskning. Ved indgåelse af dyrkningsaftaler er målet 37,5 mg/l og maksimalt 50 mg/l udvaskning af nitrat fra rodzonen på markniveau og ingen pesticidanvendelse. Beregning af nyt indvindingsopland ved boringer DGU nr , DGU nr og DGU nr , da boringernes placering er justeret og en ny boring er boret siden beregningen af det nuværende indvindingsopland, se evt. afsnit 2.4 indvindingsoplande. OVERVÅGNING Overvågning foretages af Ravnkilde Vandværk: Rebild Kommune vurderer at vandværkets prøvetagningsprogram er fyldestgørende. TIDSPLAN Ravnkilde Vandværk skal inden for et år efter indsatsplanens vedtagelse igangsætte overvågning samt generelle indsatser og anbefalinger. Ravnkilde Vandværk skal inden for et år efter indsatsplanens vedtagelse sørge for, at 25 meters beskyttelseszone bliver overholdt omkring boringerne. Ravnkilde Vandværk skal tage stilling til, hvordan de ønsker at reducere nitratudvaskningen, og meddele det til Rebild Kommune inden for et år efter indsatsplanens vedtagelse. Ændring af arealanvendelse igangsættes inden for to år efter indsatsplanens vedtagelse. Beregning af nyt indvindingsopland skal ske før ændringer af arealanvendelse igangsættes. 29\n30 1.5 Rørbæk Vandværk På figuren ses, at Rørbæk Vandværks indvindingsopland er beliggende inden for området med stor sårbarhed overfor nitrat. Figur Oversigtskort over Rørbæk Vandværks boringer, kildeplads og vandværksbygning samt indsatsområde med hensyn til nitrat. På figuren ses et geologisk profilsnit S-N for Rørbæk Vandværk. Grundvandspotentiale Sand Ler Figur Geologisk profilsnit for Rørbæk Vandværk. Geografisk placering af profillinje er vist på figur\n31 Den geologiske model er ikke beregnet til at vise så små områder, derfor ser ud det som om, der indvindes fra ler i visse boringer. På figur ses tidsserier og de væsentligste grundvandskemiske parametre for Rørbæk Vandværk for DGU nr , DGU nr og DGU nr Figur Tidsserier for Rørbæk Vandværks boringer dækkende de væsentligste grundvandskemiske parametre. 31\n32 Oversigt for Rørbæk Vandværk Kildeplads (aktive boringer DGU nr.) og Tilladelse/Indvinding (2011) m 3 / m 3. Arealanvendelse inden for indvindingsopland Landbrug (50 %), bebyggelse (38 %) og uklassificeret (12 %). Grundvandsmagasin DGU nr : Ubestemt sand, DGU nr : Kvartært sand. Lertykkelse (akk.) over grundvandsmagasin Vandtype Naturligt forekommende stoffer Vandbehandlingskrævende stoffer Nitratindhold seneste analyse (grænseværdi 50 mg/l, indsatsværdi 37,5 mg/l) Miljøfremmede stoffer NitratFølsomt Indvindingsopland (NFI) Nitratsårbarhedszonering DGU nr : 14 meter, DGU nr : 23 meter (se også figur ). DGU nr : A (oxideret), DGU nr : AX (oxideret). Ingen problematiske. Ingen. DGU nr : 27 mg/l, DGU nr : 27 mg/l. DGU nr : 0,026 µg/l BAM (2012) (tidligere op til 0,045 µg/l BAM), DGU nr : 0,062 µg/l BAM (2012) (tidligere op til 0,06 µg/l BAM). Ja. Stor nitratsårbarhed (se også afsnit 2.2 Grundvands magasinerne: sårbarhed). Indsatsområde mht. nitrat (ION) Ja (se evt. figur ). Lokaliteter kortlagt efter jordforureningsloven inden for indvindingsopland Boringsnære Beskyttelsesområder (BNBO) 11 kortlagte lokaliteter (se evt. figur ). Der er beregnet BNBO for vandindvindingsboringerne /35/. Rebild Kommune vurderer at en tilsvarende beskyttelse opnås ved 25 meter zonen. INDSATSER OG ANBEFALINGER Generelle anbefalinger, Rørbæk Vandværk: Oplysningskampagne over for beboerne inden for indvindingsoplandet og især inden for 25 meters beskyttelseszone med henblik på at minimere pesticidforbrug. 32\n33 Generelle indsatser, Rørbæk Vandværk: Ubenyttede brønde og boringer i indvindingsoplandet bør opspores og sløjfes. Tilstræbe, at der ikke udspredes spildevandsslam i indvindingsoplandet. Generelle anbefalinger, Rebild Kommune og Region Nordjylland: Rebild Kommune og Region Nordjylland sikrer, at opdaterede informationer om jordforureningslokaliteter på grænsen til og inden for indvindingsoplandet til vandværket tilgår kommunen. Det vil være hensigtsmæssigt at sikre, at kortlægningen efter jordforureningsloven færdiggøres i og på grænsen til indvindingsoplandet, samt at eventuelle uafklarede lokaliteter i området søges afklaret. Dette kan kun ske efter Regionens løbende prioritering. Konkrete indsatser, Rørbæk Vandværk: Opretholde 25 meters beskyttelseszone omkring boringerne (lovpligtigt pr. 1. august 2011). Ændre arealanvendelsen eller dyrkningsmetoderne på landbrugsarealerne til metoder, hvor der er en mindre nitratudvaskning. Ved indgåelse af dyrkningsaftaler er målet 37,5 mg/l og maksimalt 50 mg/l udvaskning af nitrat fra rodzonen og ingen pesticidanvendelse. Minimere pesticidanvendelse på kirkegården i indvindingsoplandet. I samarbejde med Rebild Kommune tages stilling til indholdet af pesticider på basis af resultaterne fra den skærpede overvågning. Konkrete indsatser, Rebild Kommune og Region Nordjylland: Rebild Kommune og Region Nordjylland vurderer i samarbejde truslen mod grundvand fra de lokaliserede og kortlagte (efter jordforureningsloven) forureningslokaliteter (se figur ), inden for indvindingsoplandet. OVERVÅGNING Overvågning foretages af Rørbæk Vandværk: Skærpet overvågning af pesticider og nitrat Løbende analyser for de stoffer der kan forventes udvasket fra kirkegården og de kortlagte jordforureninger. TIDSPLAN Rørbæk Vandværk skal inden for et år efter indsatsplanens vedtagelse igangsætte overvågning samt generelle anbefalinger. Opretholdelsen af 25 meters zonen igangsættes inden for et år efter indsatsplanens vedtagelse. Rørbæk Vandværk skal tage stilling til hvordan de ønsker at reducere nitratudvaskningen, og meddele det til Rebild Kommune inden for et år efter indsatsplanens vedtagelse. Ændring af arealanvendelse igangsættes inden for to år efter indsatsplanens vedtagelse.. Rebild Kommune og Region Nordjylland skal igangsætte samarbejde omkring truslen mod grundvand fra de lokaliserede og kortlagte jordforureningslokaliteter senest ved indsatsplanens vedtagelse. 33\n34 2. Redegørelse Dette kapitel indeholder et resumé af kortlægningsområde med OSD 1437 Nørager. Resuméet er baseret på Miljøcenter Aalborg/Naturstyrelsen Aalborgs redegørelsesrapport fra 2010/33/ samt data vedr. jordforureningstatus /34/. Resumeet har fokus på følgende spørgsmål: Hvor er grundvandsmagasinerne? Hvordan strømmer grundvandet? Hvilken vandindvinding foregår? Hvor er grundvandsmagasinerne sårbare? Hvad truer grundvandets kvalitet? 2.1 Vandindvindingsstruktur I OSD 1437 Nørager indvindes der grundvand af 5 private almene vandværker: Haverslev, Mejlby, Ravnkilde, Nørager og Rørbæk Vandværker. Li. Binderup Vandværk lukkede i 2011, og området forsynes nu af Haverslev Vandværk. Vandværkernes indvindingsoplande ligger i eller delvis i OSD 1437 området. Størstedelen af Nørager Vandværks indvindingsopland ligger uden for OSD I tabellen vises tilladt indvindingsmængde (m 3 /år) samt antal af boringer tilhørende hvert vandværk. Navn Vandindvindingstilladelse Antal boringer (m 3 /år) Haverslev Vandværk Mejlby Vandværk Nørager Vandværk Ravnkilde Vandværk Rørbæk Vandværk Tabel Vandindvindingstilladelse samt antal af boringer for hvert vandværk 2.2 Grundvandsmagasinerne Geologi og landskab Den østligste del af området omkring OSD 1437 Nørager er påvirket af Fjerritslev forkastningen, som er en del af en kompleks nordvest-sydøst gående forkastningszone (Fennoskandiske Randzone). Saltpuder der ligger øst og syd for området, kan også påvirke geologien. Der er blevet identificeret tre begravede dale i området i forbindelse med TEM kortlægningen. Den mest markante har en nordnordvest-sydsydøstlig retning. Den går fra Rørbæk i syd til sydvest for Haverslev. Omtrent vinkelret på denne dal ses mindre begravede dale både vest og øst herfor, henholdsvis under Nørager by og i området omkring Ravnkilde. Den sidste er ikke så veldokumenteret som de to andre. I forbindelse med istiden (Weichsel) er der afsat moræneog smeltevandsaflejringer, og det er dem der udfylder de begravede dale. På figur ses de begravede dale og vandværkernes indvindingsoplande. Det ses, at Rørbæk, Nørager og Mejlby Vandværker indvinder vand fra den største af de begravede dale. Ravnkilde Vandværk indvinder fra et potentialetoppunkt, og den geologiske model viser, at Haverslev Vandværk indvinder fra dybere og ældre lag (Oligocæne silt- og sandaflejringer). 34\n35 Geologisk model Der er tolket 7 enheder i kvartæret, vekslende mellem 4 sandenheder og 3 lerenheder. Vandværkerne Ravnkilde, Rørbæk, Nørager og Mejlby indvinder vand fra smeltevandssandmagasiner i varierende dybde. I modellen er det de 3 nederste af sandenhederne der er potentielle grundvandsressourcer. Vandværkerne med god grundvandskvalitet indvinder sandsynligvis vand fra de nedre sandlag. I de øvre og mellem sandlag er der risiko for problematisk vandkvalitet. Haverslev Vandværk indvinder vand fra ældre, dybereliggende lag og ældre alder, som er overlejret af tykke lerlag. Figur Begravede dale inden for aktivitetsområdet. Geofysik Den geofysiske metode der er anvendt er TEM-metoden. Den understøtter den geologiske model og kortlægningen af grundvandsmagasinernes udbredelse. Herunder hører kortlægningen af bunden af magasinet i form af ler, tunneldale, salt grundvand samt andre strukturer i undergrunden. Vurderingen af mægtigheden tyder på, at de største magasinmægtigheder befinder sig i den største af de begravede dale med retningen NNV-SSØ. Det er i den vestlige og centrale del af dalen og i området syd for Haverslev de største mægtigheder ses. Der findes også store magasinmægtigheder i de to mindre dale. 35\n36 Dæklag Generelt følger de største lertykkelser dalstrukturerne. Den nordligste og den sydøstligste del af OSD 1437 Nørager området har lertykkelser på 5-15 m, se figur I den centrale del af OSD 1437 findes de tyndeste lerlag på 0-5 m. Der er 3 områder, ved Haverslev, syd for Mejlby og ca. midt mellem Rørbæk og Ravnkilde, der har lertykkelser på m. Indvindingsoplandet til Haverslev Vandværk har over 15 m ler over magasinet, de resterende vandværker har 5-15 m ler over magasinet. Figur Dæklag inden for OSD 1437 Nørager. 36\n37 Hydrologi Naturstyrelsen Aalborg vurderer, at potentialekortet fra 2004, er det der afspejler forholdene bedst muligt. På kortet ses et potentialetoppunkt omkring Ravnkilde, og det falder tilnærmelsesvis cirkulært mod nord, syd og vest. Øst for Haverslev og omkring Mejlby er der en forstyrrelse i den cirkulære udbredelse. Begge steder skyldes det pejlinger fra synkronpejlerunden, og det tyder på, at disse boringer er filtersat i mere lokale magasiner. Mod øst ses en stor gradient på potentialet, som skyldes Lindenborg Å og Simested Å. Indvindingsoplande Indvindingsoplandene er genberegnede i 2010 på baggrund af Geo-vejledning 5. Potentialekortet fra 2004 blev anvendt til beregningerne. Det er værd at bemærke, at alle indvindingsoplandene ligger i OSD 1437, dog ligger indvindingsoplandet for Nørager kun delvis i OSD Det ser ud til, at Nørager, Rørbæk og sandsynligvis også Mejlby Vandværker udvinder vand fra begravede dale og Ravnkilde Vandværk fra potentialetoppunktet. Haverslev Vandværk udvinder fra nogle dybere liggende lag og har mere end 15 m ler over magasinet. Transmissivitet På baggrund af hydrologiske data er der blevet beregnet transmissiviteter for boringer med tilstrækkelig hydraulisk information. Størstedelen af de beregnede transmisiviteter ligger inden for intervallet 0,001 til 0,005 m 2 /s, svarende til et magasin med god ydeevne. Grundvandskvalitet Datagrundlaget for Naturstyrelsen Aalborgs grundvandskemiske tolkning er fra Nordjyllands Amts database GeoGIS, og er senest opdateret den 15. februar Redoxgrænsen, nitratfronten og den oxiderede zone Redoxgrænsens beliggenhed fortæller hvor dybt jordlagene er påvirket af nitrat, og dermed hvilke dybder der skal indvindes fra, for at få nitratfrit vand. Beliggenheden af redoxgrænsen er vurderet med to forskellige metoder, den ene ud fra grundvandskemiske analyser og den anden ud fra farveskift i boringerne. De to metoder vil give lidt forskellige resultater, da farveskiftet er bestemt på det tidspunkt boringen blev boret, og de fleste vandanalyser er yngre. Grundvandskemiske analyser: Dybden til redoxgrænsen i området er estimeret til m u.t. Nedtrængningsdybden af nitrat i magasinet ligger mellem 8 og 28 m under grundvandsspejlet for størstedelen af filtrene. Af alle filtre, der sidder mindre end 30 m under vandspejlet, er der kun et enkelt, som er nitratfrit. Det indikerer, at nitratreduktionskapaciteten over filtertoppen i størstedelen af boringen er opbrugt, hvilket betyder, at nitratbelastningen på overfladen tydeligt vil afspejle sig i nitratindholdet i de filtre, hvor der er nitratgennemslag. Det betyder, at såfremt der ønskes nitratfrit vand, skal der indvindes dybere end i dag. Da der i nogle områder er høje nitratkoncentrationer 40 m.u.t., kan der her forventes at være nedtrængning af nitrat til endnu større dybde. Men en indvinding fra større dybde kan give risiko for dårlig vandkvalitet med andre stoffer, f. eks. klorid eller arsen. Farveskift i boringerne: Tykkelsen af den oxiderede zone er bestemt ud fra en vurdering af farveskift i boringerne. Oxiderede lag er kendetegnet ved rødlige, gullige eller brunlige farver. De reducerede lag vil typisk være grålige, blålige, grønlige eller sorte. I de oxiderede lag er nitratreduktionskapaciten opbrugt. Når redoxgrænsen når filteret kommer nitratgennembruddet, da jordlagene ikke længere yder beskyttelse mod nedsivende nitrat. Nedtrængningsdybden for nitrat er vurderet til mere end 30 m.u.t. Nitratfronten ligger i Øvre og Mellem Sandlag, men ikke i Nedre Sandlag. Nitratproblemerne knytter sig dermed til Øvre og Mellem Sandlag. 37\n38 Nitrat Der er stor forskel i nitratindholdet i boringerne inden for området, lige fra 0-3 mg/l til mere end 110 mg/l, og der ses ingen entydig tendens i nitratindholdet. Sulfat Nitrat omsættes ved hjælp af pyrit og danner sulfat, så sulfat giver god information om redoxforholdene i magasinet. Området er præget af et generelt lavt indhold af sulfat, og mængden af sulfat i råvandet giver sjældent kvalitetsmæssige problemer. Sammenholdes det generelle lave indhold af sulfat med de mange nitratholdige boringer, tyder det på, at der ikke er tilstrækkelig reduktionskapacitet, i form af pyrit, tilbage i jorden. Jern Der er ofte et naturligt højt indhold af jern i råvand. Jern findes opløst i reduceret vand, og vil ofte tyde på et beskyttet magasin. På grund af redoxforholdene kan der ikke være jern og nitrat i samme vandprøve, og observeres det har det som regel en boreteknisk forklaring. Indholdet af jern i området har ikke nogen generel trend. Det ligger på 0-5 mg/l. Forvitringsgrad Et højt forvitringsindeks (større end 1) viser, at andre syrer end kulsyre er aktive i de grundvandskemiske processer. Det kan være syrer som svolvsyre og saltpetersyre, som kan dannes ved nitrifikation og pyritoxidation. Begge processer er typisk tilknyttet sårbare og overfladebelastede grundvandsmagasiner. Der er yderst få filtre i området, hvor forvitringsindekset er mindre end 1. Forvitringsgraden i området viser dermed, at hele området er påvirket af overfladeprocesser og er sårbart overfor aktiviteter på overfladen. Vandtype Området domineres af oxiderede, overfladepåvirkede yngre vandtyper (A og B). De forekommer i hele området. De mere reducerede og beskyttede ældre vandtyper (C og D) findes i de mere centrale dele af området, som er nogenlunde sammenfaldende med den centrale begravede dal. Største delen af boringerne i området er direkte eller indirekte påvirkede fra overfladen. Mejlby og Haverslev Vandværker har vandtype D. Vandværkerne Nørager, Rørbæk og Ravnkilde ved vandværksbygningen har vandtype A. Ved Ravnkilde Vandværks nye kildeplads ses både vandtype B og C. Klorid Der er ikke fundet indhold af klorid i koncentrationer større end 50 mg/l. Baggrundsniveauet i Danmark antages til at ligge mellem 30 og 50 mg/l. Det tyder på, at optrængende saltvand ikke er et problem i området. Ionbytning Ionbytning anvendes som en indikation på beskyttet grundvand, da ionbytning forekommer hvis vandet passerer en ionbytter (ofte et lerlag) og gennemstrømningen ikke er for stor. Manglende ionbytning indikerer ikke nødvendigvis sårbart grundvand. Vand antages at være ionbyttet hvis Na/Cl forholdet er større end 0,9. Ionbyttede vandprøver ses i en nord-sydgående retning fra Haverslev mod Nørager og mod Rørbæk. Der er et sammenfald mellem de ionbyttede vandprøver og dele af det begravede 38\nRebild Kommune Indsatsplan for indsatsområdet omkring Mejlby, Ravnkilde og Rørbæk.\nRebild Kommune Indsatsplan for indsatsområdet omkring Mejlby, Ravnkilde og Rørbæk. En plan for beskyttelse af drikkevand. 1 Indhold FORORD 3 RESUME 5 INDLEDNING 6 PRÆSENTATION AF INDSATSOMRÅDET 9 1. HANDLINGSPLAN\nEr du omfattet af indsatsplanen? Hvad kan få betydning for dig?\nIndholdsfortegnelse Er du omfattet af indsatsplanen? 3 Planen er vedtaget 4 Miljøvurdering 5 Bilag A Screening for miljøvurdering 7 Om planen 14 FORORD 16 RESUME 18 INDLEDNING 19 PRÆSENTATION AF INDSATSOMRÅDE\nREBILD KOMMUNE. Indsatsplan for en del af OSD 1432 Aalborg SV. En plan for beskyttelse af drikkevandet. Øster Hornum Vandværk og Guldbæk Vandværk\nREBILD KOMMUNE Indsatsplan for en del af OSD 1432 Aalborg SV En plan for beskyttelse af drikkevandet. Øster Hornum Vandværk og Guldbæk Vandværk 1 2 Indhold FORORD 4 RESUME 6 INDLEDNING 7 PRÆSENTATION AF


Ingen skattefradrag til private investorer, der bedrages - BDO\nHjem > Nyheder > Depechen - nyt om skat og moms > Ingen skattefradrag til private investorer, der bedrages\nIngen skattefradrag til private investorer, der bedrages\nSkatterådet har fastslået, at private investorer ikke har fradrag for tab de lider, når de via nettet eller på anden måde investerer i optioner og værdipapirer, og det efterfølgende viser sig, at der er tale om bedrageri.\nDa det tyske fondsmæglerselskab Phoenix Kapitaldienst i 2005 gik konkurs, viste det sig, at selskabet havde bedraget sine kunder – hvoraf mange var danske – idet langt de fleste af selskabets optionshandler var fiktive.\nI 2010 udsendte SKAT et såkaldt styresignal med retningslinjer for den skattemæssige behandling af de danske investorers tab på deres tilgodehavender i konkursboet. Det blev heri anført, at investorerne havde fradrag efter kursgevinstlovens regler om tab på fordringer (tilgodehavender) i fremmed valuta, fordi de havde foretaget deres indskud i euro.\nI samme år blev kursgevinstloven ændret, sådan at private helt generelt har fradrag for tab på tilgodehavender også i danske kroner, hvis tabet overstiger 2.000 kr. Dette forbedrede selvsagt de danske investorers mulighed for fradrag for tab ved bedrageri, hvilket desværre jævnligt opleves blandt dem, der på nettet fristes af tilbud om investeringsmuligheder med store gevinstchancer.\nDenne mulighed for tabsfradrag består imidlertid ikke længere. SKAT har således netop offentliggjort 2 afgørelser, hvori de fastslår, at tab ved bedrageri slet ikke er omfattet af reglerne i kursgevinstloven. De anses i stedet for omfattet af statsskatteloven, hvilket udelukker tabsfradrag i langt de fleste tilfælde.\nDen ene afgørelse handler om en danske investor, der var blev franarret et samlet beløb på knap 2 mio. kr. af personer, der udgav sig for at være investeringseksperter i et engelsk selskab, der ikke efterfølgende kunne identificeres.\nDen anden afgørelse handler om en dansk investor, der blev bedraget for et beløb på op mod 700.000 kr. af et firma, der på nettet udgav sig for at være en børsmæglervirksomhed med hjemsted i New York, men som heller ikke efterfølgende kunne identificeres.\nI begge afgørelser fastslog Skatterådet, at tab ved bedrageri slet ikke er omfattet af kursgevinstloven. Dette gælder ifølge rådet også, selvom gerningsmanden kan identificeres, således at der kan rettes økonomisk krav mod denne, idet kravet normalt vil være værdiløst.\nSkatterådet fandt i øvrigt ikke, at forholdene i disse sager havde en sådan lighed med tidligere sager – herunder især sagen vedrørende Phoenix Kapitaldienst – at de omhandlende investorer havde krav på fradrag i henhold til disse.\nKendelse fra Landsskatteretten\nDe nye afgørelser fra Skatterådet kommer i forlængelse af en nylig kendelse fra Landsskatteretten i en sag, der også handlede om tab ved internetsvindel. Retten fastslog heri, at tabet ikke kunne fradrages efter reglerne i kursgevinstloven, idet svindleren ikke kunne identificeres, hvorfor klageren ikke havde en fordring, som kunne gøres gældende ved domstolene.\nLandsskatteretten tog ikke stilling til, hvorledes klageren ville have været stillet, hvis bedrageren havde været kendt. Det er således ikke klart, hvorvidt Landsskatteretten ligesom Skatterådet mener, at tab ved bedrageri aldrig kan være fradragsberettigede.