Torben Brostrøm - en stor kritiker\nFørst lagt op 03-01-2021; senest opdateret 17-02-2021 09:55\nGeorg Brandes og Tom Kristensen.. 1\nDet stof store kritikere er gjort af 1\nKritikeren som forfatter 1\nDen intellektuelle og håndværkeren.. 1\nFra programkritik til kritisk liberalisme. 1\nTorben Brostrøm - en stor kritiker 1\nVersets Løvemanke. 1\nBrostrøm som den genopstandne Brandes. 1\nDet umådelige mådehold. 1\nDogmer frabedes. 1\nBenny Andersen: 1\nVita Andersen: 1\nMusik og maleri 1\nUnderspil i Information.. 1\nSamarbejdet med Jørn Lund. 1\nErindringer i syv bind. 1\nVennen Klaus Rifbjerg. 1\nDet sidste interview.. 1\nNekrologer og mindeord. 1\nRelationer og dedikationer 1\nVærker af Torben Brostrøm.. 1\nNekrologer, mindeord og interview.. 1\nAnden litteratur 1\nHvordan udmåler man en litteraturkritikers betydning? Torben Brostrøm døde den 7. december 2020. I nekrologerne var der enighed om, at det var en stor kritiker, der var gået bort. Til sammenligning blev nævnt Georg Brandes og Tom Kristensen. Artiklen her tager udgangspunkt i de store gamle. Derefter sættes Brostrøm ind i sammenhængen. Til sidst fortæller artiklens forfatter, John Chr. Jørgensen, om sin personlige relation til Torben Brostrøm.\nGeorg Brandes og Tom Kristensen\nTom Kristensen var for den journalistiske dagbladskritik i 1900-tallet, hvad Georg Brandes havde været for den akademiske tidsskriftskritik i 1800-tallet: en betydningsfuld, normsættende skikkelse.\nAt udnævne Tom Kristensen til ‘dagbladskritikkens Georg Brandes’ giver dog forkerte forestillinger, for Kristensen virkede i det stille (når man ser bort fra lidt ungdommeligt hærværk). Han besad ikke Brandes’ evne til at yppe kiv og fremkalde glødende tilhængere og modstandere.\nDen historiske situation var også en anden. Georg Brandes skrev fri kritik i radikalismens kampperiode. Han holdt taler og forelæsninger, publicerede i bøger, tidsskrifter og aviser. Han var aktiv ved Politikens grundlæggelse, men han lod sig ikke ansætte som medarbejder. Han betragtede nærmest Politiken som et organ, der var skabt til at tjene ham.\nTom Kristensen arbejdede målbevidst på at blive fastansat som boganmelder ved Politiken, som på hans tid stadig havde frisindede ideer, men som siden Henrik Cavlings tiltræden som chefredaktør var blevet drevet som en forretning. Tom Kristensen tog bestik af situationen, servicerede læserne og konsoliderede dermed Politikens position som den førende litterære avis.\nTom Kristensens virksomhed som kritiker udfoldede sig i en periode, fra 1920’erne til 1960’erne, hvor læsekulturen var på sit højeste, og hvor en avis som Politiken havde råd til at have en fuldtidsbeskæftiget litteraturanmelder.\nDet stof store kritikere er gjort af\nHvad der gjorde Georg Brandes og Tom Kristensen til store kritikere, var deres nysgerrighed over for den aktuelle litteratur og deres evne til at omsætte deres indtryk og domme i engagerede artikler, som kunne forstås af læsere uden særlige faglige forudsætninger.\nDe to store kritikere havde skaffet sig en omfattende dannelse, som de trak på, men ikke vigtede sig af. Georg Brandes havde en doktorgrad i æstetik. Tom Kristensen var cand.mag. i dansk, tysk og engelsk. De var begge velbevandrede i litteraturens historie både den hjemlige og den fra det store udland. Deres litterære horisont gjorde det muligt for dem at se, hvornår de nye bøger virkelig bød på noget originalt.\nKritikeren som forfatter\nFor at være en stor kritiker skal man have en synlig platform, et sted at skrive, hvorfra man kan ses. Og så skal man skrive, skrive og skrive. Man skal have et umætteligt udtryksbehov.\nKritikeren er en forfatter, der skriver i avisen om den aktuelle litteratur. Men det, han skriver, skal have en holdbarhed, der rækker ud over den aktuelle dato. Det skal kunne holde til bogformen. Det gjorde det i både Georg Brandes’ og Tom Kristensens tilfælde. Brandes’ samlede skrifter fyldte 18 bind. Tom Kristensens anmeldelser og kronikker blev udgivet i 8 udvalg.\nDen intellektuelle og håndværkeren\nGeorg Brandes var en intellektuel kæmpe. Han publicerede i alle tænkelige genrer: essays, biografier, litteraturhistoriske afhandlinger osv. foruden i kritikkens centralgenre: anmeldelsen.\nTom Kristensen var kritikkens håndværker. Han holdt sig stort set til anmeldelsen, hvis grundstruktur – nyhedsmeddelelse + vurdering – han formåede at bygge et utal af smidige variationer over. Selv når han skrev kronikker, havde de som regel form af anmeldelser - f.eks. dobbeltanmeldelser.\nFra programkritik til kritisk liberalisme\nNår det gælder genrevalget, kan man således sige, at udviklingen fra Brandes til Kristensen bevæger sig i retning af en specialisering.\nStilistisk er der tale om en bevægelse hen i retning af et roligt forklarende normaldansk uden Brandes’ retoriske greb (dramatisering, poetisering osv.).\nEndelig finder der en tydelig afideologisering sted. Brandes hersede med digterne for at få dem til at tilslutte sig det radikale program. Tom Kristensen hævdede endnu nogle kulturradikale principper, men han lod sig påvirke af det, han læste. Han red med på litteraturens bølger uden helt at slippe taget i sig selv.\nKritikhistorisk gik bevægelsen fra programkritik til kritisk liberalisme.\nProgramkritikeren har et bestemt normsæt, som han bedømmer bøgerne efter. Den kritiske liberalist forsøger at bedømme den enkelte bog ud fra dens egne forudsætninger.\nStore kritikere afløser ikke hinanden som monarkerne i kongerækken. Efter en stor kritiker kommer der typisk flere små, som prøver at efterligne den store. Blandt Georg Brandes’ efterlignere var Sven Lange og Henning Kehler, begge frustrerede og ustabile kritikere.\nTom Kristensen var ikke discipel af Georg Brandes og refererer overraskende sjældent til ham. Derimod skrev han varmt om sin professor på danskstudiet, Vilhelm Andersen, den begavede traditionalist, som forsøgte at hele nationens sår efter Brandes’ moderne gennembrud.\nI det halve århundrede, Tom Kristensen virkede på Politiken, var han uden konkurrenter i den øvrige presse. Jens Kistrup på Berlingske Tidende helligede sit liv til avisspalterne, men fordelte sin indsats mellem litteraturen og teatret og brændte mest for det sidste. Kistrup fungerede som et journalistisk énmandsteater. Læserne var hans tilskuere.\nJyllands-Postens Jens Kruuse nærmede sig Tom Kristensen, når det gjaldt litterær ballast. Hans stil var mere sprælsk end Kistrups. Han kunne være blevet Heretica-generationens store kritiker, men hans kurs og moral var svingende, og hvilken litterær bevægelse vil have en fører, der er checkrytter?\nTroværdighed, stabilitet og udholdenhed på et højt niveau var kendetegnende for Torben Brostrøm (1927-2020). Hans halve århundrede på den seriøse, uafhængige opinionsavis Information (oplag i 1958: ca. 25.000) er det svært at veje op mod Tom Kristensen halve århundrede på den radikale omnibusavis Politiken (oplag i 1958: ca.150.000). Man kan sige, at Tom Kristensen havde størst betydning for læsekulturen. Torben Brostrøm fik mest direkte betydning for forfatterne, i første omgang Klaus Rifbjerg og hans generation af modernister.\nTorben Brostrøm var gymnasielærer på Ingrid Jespersens skole, da han i 1955(-60) blev redaktør af tidsskriftet “Hvedekorn”. I 1956 begyndte han at anmelde lyrik i dagbladet Information, som blev hans faste trykkested og som lå godt for hans temperament og stil.\nHan fortsatte vekseldriften mellem undervisning og bladarbejde, da han i 1979 blev udnævnt til professor i dansk litteratur på Danmarks Lærerhøjskole. Undervisningsforpligtelserne i Emdrup forhindrede ham ikke i at være højproduktiv som kritiker, litterær essayist og erindringsforfatter hjemme i privaten i Holbergsgade. Forfatterskabet tæller mere end 30 egenhændigt affattede bøger (se litteraturlisten til sidst i artiklen), hvortil kommer et stort antal redaktionsarbejder (bl.a. Danske digtere i det 20. århundrede, 1–5, red. s.m. Mette Winge, 1980-82) og betydelige bidrag til værker (Politikens Dansk litteraturhistorie, bd. 4, s.m. Jens Kistrup, rev. udg. bd. 5 og 6, 1977). Alene disse bidrag bør lukke munden på dem, der mener, at Brostrøm er for ‘smal’ til at være ‘stor’. Men det er da rigtigt, at Brostrøm hele vejen igennem brænder mere for Gunnar Ekelöf end for den socialrealistiske roman. Hans udgangspunkt og rettesnor er ‘modernismen’, et mangehovedet uhyre, som han selv har været med til at navngive med et ord lånt fra malerkunsten.\nI debutbogen Versets Løvemanke (Essays, 1960, 2. udg. 1964) introducerede han til Rifbjerg-generationen af modernister og lærte en ung generation af læsere, at: “det man skal søge ved læsning ikke er meninger - dem kvæles vi i forvejen i - men snarere holdninger, der i det enkelte digt får udtryk i oplevet stof og kan meddele sig til os som en erfaring om kræfternes spænding i tilværelsen.” Hvad det sidste mere præcist skulle betyde, var ikke til at vide, men strøm-metaforen skulle vise sig at være gennemgående i modernismens æstetik, hvor selv teskeerne var strømførende.\nBrostrøm som den genopstandne Brandes\nDa Klaus Rifbjerg og Villy Sørensen i 1959 overtog redaktionen af tidsskriftet “Vindrosen”, iscenesatte de Torben Brostrøm som en ny Georg Brandes, ham, der i “Indledning til Hovedstrømninger” havde sagt, at vi som sædvanlig var 40 år tilbage for Europa, og at den danske litteratur næppe nogensinde havde befundet sig i en sådan hendøen som i vore dage.\nDet umådelige mådehold\nTilsvarende sagde Brostrøm nu i programteksten “Det umådelige mådehold” (optrykt i Ti års lyrik, 1966), at den danske lyrik i de sidste menneskealdre havde været påfaldende lidt opsat på at tage del i den fornyelse af poesien, som mange andre kulturlande gennem eksperimenterende kunst havde iværksat. Selv Tom Kristensen regnede han til de tilbagestående. Når Kristensen sagde: “Tænk at det også kunne være en fejl ved vers, at de var for klangfulde og sang for meget”, så svarede en bidende ironisk Brostrøm: “Ja, det kan være en fejl ved poesiens musik at blive stående ved Wienervalsen.” Psykologisk set var det en kritik af den danske trang til hygge, som stod i modsætning til modernismens bestræbelser på at trænge ned i de egne af det menneskelige, som ikke havde været bevidst behandlet før af danske digtere. Således talte Torben Brostrøm.\nProgramtekstens oprindelse var en række foredrag, Brostrøm havde holdt om den oversete danske modernist Gustaf Munch-Petersen. Nu samlede han argumenterne for rehabilitering sammen og fandt en prügelknabe i Frank Jæger, som blev grundigt sur og lovede både Brostrøm og Rifbjerg tæsk.\nRollen som vækkelsesprædikant passede Brostrøm dårligt, og allerede, inden programtalen var afsluttet, havde han indrømmet, at det hele var ensidigt tænk, og at han ikke havde gjort nok for at understrege de positive værdier ved den ikke-eksperimenterende digtning.\nBrostrøm var tidligt på vagt over for dogmatik. Allerede i Poetisk Kermesse (Essays, 1962) advarer han mod at dyrke modernismen uden indre nødvendighed og dermed gøre den til en tom tradition. Modernismen skulle kunne tåle kritik.\nDet var også Brostrøm, der påtog sig at redigere bogen om Opgøret med modernismen (1974), hvor han præsenterede modernismens modstandere og forsvarede sin retning mod angreb fra højre og især venstre. Det var som et krigsspil, hvor general Brostrøm styrede alle tropperne. Det var minsandten også ham, der introducerede til den modstrømning, der fulgte efter modernismen. Det skete i bogen Den ny åbenhed. 1970’ernes brugslitteratur (1981), der bl.a. handlede om “Kønspolitisk digtning” og “Arbejdspladsernes litteratur”. Bemærk de små sproglige forskydninger i forhold til de indarbejdede og dermed belastede udtryk “Litterære kønsroller” og “Arbejderlitteratur”.\nStore kritikere huskes for deres sproglige nyskabelser. Georg Brandes skabte et væld af nye danske ord: ‘bedsteborgerlig’, ‘billeddannende’ og ‘bogmenneske’, for nu bare at tage tre med b-. I den sammenhæng er det ironisk, at Brostrøm huskes som kritikeren, der udmøntede det nedsættende begreb ‘knækprosa’. Det skete i tidsskriftet “Chancen” i 1979. ‘Knækprosa’, det er den bekendende hverdagslyrik, der ikke bekymrer sig om kunstneriske formende principper, men knækker linjerne, så de ligner vers. ‘Knækprosa’ smager af knækpølse, og det er ikke nogen fin spise. Begrebets opfinder placerer sig selv i den kulinariske elite.\nSom anmelder bestræbte Brostrøm sig på at undgå klicheer og faste formularer. Han nærede ikke noget ønske om at blive citeret i annoncerne. Engang havde han karakteriseret en bog med ordene “vemod, raseri og humor”. Ordene blev uheldigvis fejlsat i avisen, så der kom til at stå “vemod, rasleri og humor”. Det syntes forlagets salgsafdeling åbenbart var så originalt, at det fortjente at blive sat i ramme i en annonce, og så måtte Brostrøm diskret gøre opmærksom på, at rasleriet var utilsigtet (Inf., 12.1.1982).\nStandardanmeldelsens blanding af spredte indtryk (såkaldt impressionisme), referat og domsafsigelser gav han ikke meget for. Som han så det, bestod hovedopgaven for anmelderen i at karakterisere værkets dynamik. Anmelderen skal finde ud af, hvordan værket “skaber betydning”, siger Brostrøm. “Han skal ikke oversætte værket til almindeligt sprog. For hvis værket er godt, kan han jo ikke tale tydeligere end værket selv gør,” forklarer han i et foredrag i 1982 (optrykt i Fantasi og dokument,1984).\nMen hvad så, hvis værket ikke er godt? Så kan anmelderen oprette nogle subtile distinktioner, som får dommen til at se original ud. “Alle digtene er lødige, men et mindretal tillige poetiske”, hedder det f.eks. om William Heinesens Hymne og Harmsang. Og om Birthe Arnbaks Huset i Brügge skriver han, at “der tegnes et omrids af religiøs forsoning, der ikke har fået poetisk dækkende udtryk og derved kommer til at ligne løsning mere end forløsning.” Den slags verbale operationer går hen over hovedet på mange avislæsere, som foretrækker tydelighed, nogle endog grovhed (Eksemplerne er fra Ti års lyrik, 1966).\nMen når Brostrøm driver sin ironi helt over i retning af parodien, som han gør i bogen Poesien i Spejlet. Litterære parodier (1982), opstår der en kritikform, der har en folkelig, revyagtig karakter:\n“Den ihærdige barber/ har altid maskinen i ørerne/ sidder i saksen/klipper små forvoksede ord ud af næseborene/ på læsende kunder/ der altid får kam til deres eget hår.”\nI parodien gemmer sig både en accept af og en kritisk kommentar til “dem der har lyset på sig og derfor også kaster skygge”, forklarer Brostrøm.\n“Jeg har det ikke så godt/ jeg skriver hele tiden/ og får det til at fylde en del/ så er det ligesom det går bedre/ det er jeg enig med mig selv om/ Jeg har det ikke så godt/ jeg har aldrig haft det rigtig godt/ men jeg har det bedre når jeg skriver/ så er det ligesom det fylder en del.”\nMusik og maleri\nTil kreativiteten i Torben Brostrøms kritik hørte, at han ofte inddrog andre kunstarter i sine karakteristikker. Musikken havde han et personligt og dybtgående forhold til. Som ung overvejede han at blive professionel bratschist.\nMusikken kunne være hans ideal som kunstkritisk objekt. Her er referatet og oversættelsen en umulighed og karakteristikken en bydende nødvendighed.\nI praksis var det mest billedkunsten, han kom til at beskæftige sig med, for den gik passede godt ind hans rejseaktiviteter. I Visse øjeblikke (1988) fremviste han 21 livsbilleder af bl.a. Rimbaud og Arne Haugen Sørensen. I Det umættelige mørke (1990) fulgte han Sytten portrætter og billedspor fra Baudelaire til Ole Sarvig.\nUnderspil i Information\nTo fyldige udvalg dokumenterer og karakteriserer Brostrøms indsats på Information: Underspil. Litterær kritik i udvalg, redigeret af Christian Lund og Erik Skyum-Nielsen, 2002, og ‘Uden titel’, litterære essays i udvalg ved Christian Lund (2003).\nTitlerne fortæller noget om Brostrøms metode. Som kritiker foretrækker han at nedtone og afdæmpe sine pointer frem for at slå på tromme for dem. Erik Skyum-Nielsen viser i sin “Efterskrift”, hvordan Brostrøm på trods af uvilje mod den bastante kritik alligevel får sagt, hvad han mener.\nChristian Lund forklarer i sit “Forord” til essay-udvalget, at der ikke er noget samlende tema, derfor “Uden titel”, en titel, der undertiden ses på nonfigurative malerier.\nSamarbejdet med Jørn Lund\nBrostrøms væsentligste forskningsområde har været moderne dansk litteratur med sideblik til modernismens forudsætninger i svensk og fransk litteratur. Men hans vigtigste akademisk samarbejdspartner har været en professor i dansk sprog, Jørn Lund, fra Danmarks Lærerhøjskole. Sammen skrev de: Flugten i Sproget. H.C. Andersens udtryk (1991, en livfuld essayistisk indføring. Dybtgående systematisk forskning gav en professorstilling på Danmarks Lærerhøjskole ikke mulighed for. Tiden gik med at kæmpe for at få lov til at bevare danskfaget. Og resultatet var næsten givet på forhånd. De pædagogiske generalister vandt over fagfolkene.\nDa en frustreret Jørn Lund forlod Lærerhøjskolen for at blive hovedredaktør af Den Store Danske Encyklopædi 1992-2001, tog han Torben Brostrøm med sig som fagredaktør for litteraturen. Brostrøm gik foran og viste sine medarbejdere, at det er muligt at skrive leksikonartikler, der forener faglig stringens med et originalt udtryk. Selve leksikonformen virkede litterært inspirerende på ham. Han publicerede en række “Opslag” i Information og senere i bogform som gaver fra Danmarks Nationalleksikon: Enogtyve opslag (1998) og Bogstaveligt talt. 29 opslag (2001). Det var små essays om alt muligt fra biernes liv til Halfdans ABC.\nI en årrække fra 2008 rundsendte Torben Brostrøm små årlige boggaver kaldet “Stikord”. Hvert hæfte bestod af en håndfuld skrivestykker illustreret af danske grafikere. Og hvad skrev Brostrøm så, når han kunne skrive helt frit? Ikke lærestykker, ikke meninger, ikke domfældelser, men deskriptive kulturhistoriske essays fra vandringer i byen. Tag f.eks. “Lokallyrik” fra Efterbilleder (2015). Under en spadseretur på Sankt Annæ Plads i København får Brostrøm øje på nogle linjer af Halfdan Rasmussen under et portræt af Niels R. Finsen. Linjerne får ham til at tænke på et digt af Georg Brandes. Han går hjem og finder digtet på sin bogreol. Konstaterer, at store prosaister kan have lyriske ambitioner i skyggen af deres geni. Og kommer så i tanker om Herman Bang, hvis hoved knejser i gylden bronze på en marmorsokkel på selvsamme Sankt Annæ Plads. Bang skrev et antal digte “af ganske bizar, greuelagtig karakter”. Brostrøm citerer et af dem og konkluderer: “Der er et og andet at skutte sig over på Sankt Annæ Plads, i kulde, i lys og i mørke. Lyriske impulser og skjulte inskriptioner, en rumsterende fortid af drift og bedrift, nu kommenteret af udgravninger til skybrudssikring under kommende klimaforværring anlæg til magelige, bilfri promenader.” At forvandle den sidste sætning til stykke akademisk-modernistisk lyrik er lige så let som at knække en pølse.\nErindringer i syv bind\nTorben Brostrøm afsluttede sin litterære løbebane med syv erindringsbøger begyndende med Men Dansen den går. Litterære Memoirer (1994). Her fortæller Brostrøm om sit møde med Rifbjerg og om aktiviteterne bag modernismens gennembrud i 1960.\nEfter denne litterære trailer fulgte regulære erindringsbøger i kronologisk orden Lod og del (1997) og Tegn og træf (1998), hvorefter vi med Rad og Række. Voksne erindringer (2006) igen er fremme ved de litterære cirkler, nu med hovedpersonen som professor på rejser rundt i verden. Frem til dette sted er erindringerne velordnede og velskrevne på en almindelig måde. Nu, hvor pligtstoffet er overstået og alle er krediteret efter fortjeneste, kan Brostrøm endelig sætte strøm til sin egen stil og lade indfaldene styre retningen. Det bliver til tre medrivende eksistentielle bøger om sygdom, liv og død, kærlighed og selvfølgelig litteratur: Ventetid. Om ikke at dø. En nærerindring (2007), Litterære bekendelser. Sene erindringer (2016) og Ved kanten. Af en endnu levendes erindringer (2017).\nVennen Klaus Rifbjerg\nDa jeg i 1995 interviewede Klaus Rifbjerg om hans syn på danske litteraturkritikere, fremhævede han Brostrøm som suveræn i kraft af sin belæsthed og indlæsthed. Hvad angik hans egen relation til Brostrøm, så sagde han, at han i ham havde fundet a kindred spirit, en blodsbeslægtet, som var osmotisk forbundet med hans indre menneske: “Han er den, jeg har lært mest af, også om mig selv.”\nVi har at gøre med en helt speciel relation.\nI Torben Brostrøms hele produktion er der kun én digtermonografi: Klaus Rifbjerg - en digter i tiden (1970, 2.udg. i to bind, 1991). Med sin tekstorienterede nykritik befandt Brostrøm sig milevidt fra den biografiske metode. Så en traditionel biografi kunne der ikke blive tale om. Det ville ellers have været let at researche til den, for Klaus Rifbjerg havde lejet sig ind i samme sommerhus, da bogen skulle skrives. Brostrøm måtte finde et andet sted, hvor han kunne få skrivefred.\nDet må medgives, at Brostrøm selv havde bidraget til den opfattelse, at Rifbjergs forfatterskab var deres fælles projekt. Brostrøm havde trykt nogle Rifbjerg-digte i “Hvedekorn”, som han var redaktør af. I fællesskab gik de til en forlægger med digtene. Samlingen blev antaget, og da den udkom, blev den anmeldt positivt af Brostrøm i Information. Herefter ønskede Rifbjerg sig altid anmeldt af Brostrøm.\nPå et tidspunkt blev Brostrøms venneanmelderi sat under offentlig debat. Informations litteraturredaktør valgte at ’tage Brostrøm af Rifbjerg’, som det hedder i fagjargonen. Men så klagede Rifbjerg over det i et læserbrev til Weekendavisen! (28.4.2000).\nRelationen var som sagt noget helt særligt, og i det litterære miljø accepterede man konstellationen og lærte sig at læse Brostrøms Rifbjerg-anmeldelser med en særlig fintmærkende seismografisk opmærksomhed. Hvis Brostrøm påpegede den mindste revne i et Rifbjerg-værk, var de litterært kyndige læsere klar over, at konstruktionen var ved at skride sammen. Det var inhabilitet på et højere og fuldstændig oplyst niveau (jf. Jørgensen, 2013).\nFire dage før Torben Brostrøm døde, gav han et interview til Informations Christian Monggaard. Han var 93 år og ked af, at den svigtende fysik havde koblet ham fra nyhedsstrømmen. Han savnede at skulle tage fat på en ny bog og “hente energier” ud af den. Samtalen kredsede om kritikerens eftermæle. Brostrøm var klar over, at man ville se tilbage på ham som en venlig anmelder, ikke som nogen skallesmækker a la Poul Borum. Samtidig opholdt han sig dog ved sin hårdhændethed som modernistisk gennembrudskritiker i den famøse opsang til “Det umådelige mådehold”. Hans holdning til den var ambivalent. Med den tekst havde han skrevet litteraturhistorie. Det var også hans mest indtjenende tekst. Men samtidig var det den, der havde skabt mest vrede og sorg. Han fortæller, at Jacob Paludan i bogstavelig forstand havde vendt ryggen til ham, og at Frank Jæger havde følt sig dybt ramt. Det hjalp øjensynlig ikke nok, at Brostrøm havde prøvet at lappe på skaden ved at skrive pænere om Jæger i Politikens litteraturhistorie. Skaden var uoprettelig. Jæger var blevet offer for en stemning, Brostrøm og Rifbjerg havde bygget op. Det var ikke så heroisk. En kritiker burde kunne betvivle sine domme, mente han nu.\nInterviewet blev trykt i Information den 23. december 2020, dvs. efter nekrologer og mindeord.\nNekrologer og mindeord\nI betragtning af Torben Brostrøms format var pressereaktionerne på hans død ikke omfattende. Af dagbladene bragte kun Information, Politiken og Kristeligt Dagblad signerede nekrologer. Berlingske havde en usigneret omtale. Ifølge Infomedia meddelte Jyllands-Posten en note og de øvrige dagblade ingenting. Hvad enten det skyldes en generel reduktion af kulturstoffet eller en aftagende interesse for litteraturkritik eller en konkret vurdering af Brostrøm som for ‘smal’, så var det en påfaldende beskeden dækning. Det skal dog tilføjes, Weekendavisens Bøger bragte et opslag med en nekrolog og et mindeord.\nSom man kunne vente det, var Brostrøms død på forsiden af Information. Både chefredaktøren, Rune Lykkeberg, og bladets førende litteraturkritiker, Erik Skyum-Nielsen, bidrog. Det var sidstnævnte, der i sin store nekrolog (9.12.2020) indplacerede Brostrøm i rækken af store kritikere fra Brandes og Tom Kristensen. Brostrøm var nok en generations kritiker, men også en kritiker i pagt med hele sin tid, skrev Skyum. En anden nekrolog med kritikhistoriske ambitioner var Lars Bukdahls i Weekendavisen (11.12.20020). Han anskuede Brostrøm som “generationskritikeren par excellence”, kritikeren, der tilhører en ny generation med en ny litterær dagsorden og et nyt formsprog, og som evner at gribe det rette øjeblik, det kritiske moment. Hertil var Bukdahls fremstilling interessant. Men så devaluerede han sit begreb om generationskritikeren ved at nævne Hans-Jørgen Nielsen på linje med Brostrøm for så til sidst at drive det ud i det absurde ved at ophøje Brostrøm til “evighedskritiker”. En mulighed for at differentiere meningsfuldt ville ligge i inddragelsen af begrebet “gennembrudskritiker” (jf. Skriver og Schmidt-Madsen 2014).\nBlandt nekrologskriverne fremhævede både Hans Hertel (Politiken, 9.12.2020) og Jeppe Krogsgaard Christensen (Kristeligt Dagblad, 10.12.2020) Torben Brostrøms nyindvundne position som erindringskunster ved siden af hans for længst etablerede position som en af de store danske kritikere i det 20.århundrede. Brostrøms tre sidste erindringsbøger er, som Hans Hertel bemærker det, de bedst skrevne bøger i hele forfatterskabet.\nDet var således et usædvanlig unisont kor af anerkendende stemmer, der sagde farvel til denne store kritiker, der endte med at få navn af rigtig forfatter. Niels Barfoeds mindeord i Information (10.12.2020) og Frederik Stjernfelts og Søren Ulrik Thomsens i Weekendavisen (11.12.2020) konsoliderede den faglige anerkendelse med indtryk af Brostrøms personlige troværdighed.\nRelationer og dedikationer\nJeg kan se af min udgave af Versets Løvemanke, at jeg anskaffede mig den i 1965. Den er fyldt med indstregninger til brug for mit speciale om litterær vurderingsteori, hvor nykritikken spillede en stor rolle og hvor jeg brugte anmeldelser af Klaus Rifbjergs bøger som demonstrationsmateriale. Torben Brostrøm læste specialet, da det udkom i bogform. Han administrerede på det tidspunkt de litterære kurser på Folkeuniversitetet i København, og jeg oplevede det som en faglig tillidserklæring, da han bad mig udbyde et kursus i litterære vurderinger.\nTillidsforholdet blev senere udbygget gennem samarbejder om bedømmelser, stillingsbesættelser m.m. Brostrøm var i vores censorkorps på universitetet. Vi indgik også i et kollegialt fællesskab i Kritikerlavet. Vi sås privat, indimellem også hos fælles venner som Jørn Lund og ambassadør Preben Hansen. Torben Brostrøm var med selvfølgelighed med til min disputatsfest. Han var charmende selskab. Det tætteste, vi kom på hinanden, var da vi delte en lejlighed i Beijing under en forelæsningsrejse i 1991. Men det har jeg allerede udbredt mig om på min hjemmeside hos Klaus Kjøller.\nSelv om jeg efterhånden kendte Torben godt, blev han ved med at overraske mig ved sin liberalitet. Han bad om råd, da han skulle skrive Den ny åbenhed om 1970’ernes brugslitteratur og sendte mig bagefter bogen med tak. Det var ham og ikke mig, der fandt på, at jeg skulle skrive om “Arbejderforfattere” til Danske Digtere i det tyvende århundrede.\nVi var grundforskellige, når det gjaldt litterære metoder og interesser. Men det var ham, nykritikeren og antibiografisten Torben Brostrøm, der gav min biografi om Leif Panduro den mest indforståede anmeldelse. Rubrikken var vidunderligt tvetydig: “Leif Panduros liv uden digtning” (Inf. 16.1.1987, optr. i Underspil, 2002); “uden digtning” kunne jo dels betyde ‘sandt’, ‘uden tildigtning’ og dels, at jeg kun skrev om livet, ikke digtningen.\nBrostrøms ros havde ofte en sådan drilsk drejning. Han skrev i sin biografi om mig i Den Store Danske Encyklopædi, at de krav, jeg ud fra mit historiske materiale mente at kunne stille til kritikken, passede meget godt til min egen praksis. For en naiv læsning kunne dette forstås som ren ros: Jørgensen lever selv op til normerne. Men ved nærmere eftertanke forstår man, at ordene også kan betyde: Jørgensen har projiceret sine egne normer ud over det historiske materiale.\nMens jeg fordybede mig i Den sande kunst, altså realismen, fremturede Torben med sin modernisme. Det havde vi en del morskab af.\n“Til John fra den ene isme til den anden med mange hilsner Torben, okt. 80”, skrev han foran i en lille bog, han sendte mig om Modernismens mismod, hvor han førte læserne på vej forbi nogle “lidelsesstationer” i svensk og dansk lyrik.\n“Til John, realisme - modernisme. Hvad skal vi vælge? Din Torben” skrev han foran i bogen Modernisme før og nu (1983). For mig var valget klart, men jeg tog gerne med på en tur mellem et par af modernismens “lidelsesstationer”, hvis Torben Brostrøm ville agere rejsefører.\nI øvrigt fik vi på vores gamle dage en fælles interesse i den lokale kulturhistorie. Torben med sine essays fra vandringer i København. Jeg med mine små studier i Herman Bangs og Gustav Esmanns journalistik.\nI den samtale, Christian Monggaard havde med Torben Brostrøm i begyndelsen af december 2020, kom de ind på det særlige videreliv, dedikationer giver bøger. Anledningen til interviewet var, at Brostrøm havde måttet afhænde sin bogsamling, fordi han skulle flytte. Intervieweren havde købt nogle bøger med dedikationer fra bl.a. Klaus Rifbjerg og Leif Panduro. Torben Brostrøm og hans kone fortalte, at lyrikeren Martin Glaz Serup havde købt tre bøger med dedikationer fra ham selv til dem. Det syntes de godt nok var mærkeligt. Men en sådan handling giver bare bøgerne endnu mere individualitet. En af de tre bøger, Relationel poesi, står nu på min reol med indstregninger af Brostrøm og med forklarende dedikation fra Martin Glaz Serup til mig. Den slags tekster med lag på lag har pergamenttyderne og modernisterne et godt gammelt græsk ord for: palimpsest.\nVærker af Torben Brostrøm\nPoetisk Kermesse. Veje gennem dansk modernisme, Gyldendal, 1962\nVersets Løvemanke, Borgen, 1960, 2. udg. 1964\nTi års lyrik. Kritik og kronik 1956-65, Gyldendal, 1966\nLabyrint og arabesk. Essays, Gyldendal, 1967\nKlaus Rifbjerg. En digter i tiden, Gyldendal, 1970\nModerne svensk litteratur, Chr. Ejlers’ Forlag, 1973\nOpgøret med modernismen, (red.), Fremad, 1974\nTi års kritik. Prosa/lyrik/kritik 1965-74, Gyldendal, 1975\nModernismens mismod, Tegnérsamfundet, 1980\nDen ny åbenhed - 1970’ernes brugslitteratur, Berlingske Forlag, 1981\nPoesien i spejlet, Nørhaven, Årsskiftet 1981/82\nModernisme før og nu, Gyldendal, 1983\nFantasi og dokument. Litteraturen og firserne, Gyldendal, 1984\nFolkeeventyrets moderne genbrug eller Hvad forfatteren gør, Gyldendal, 1987\nVisse øjeblikke. Enogtyve billeder, Gyldendal, 1988\nDet umættelige mørke. 17 portrætter og billedspor, Gyldendal, 1990\nKlaus Rifbjerg. En digter i tiden 1-2, Gyldendal, 1991\nRejsende i litteratur. 21 Aproposer, Fisker & Schou, 1994\nMen dansen den går - Litterære memoirer, Gyldendal, 1994\nDen gyldne nøgle. Encyklopædi og Leksikon, 1994\nLod og del. Erindringer, Gyldendal, 1997\nTegn og træf. Erindringer, Gyldendal, 1998\nEnogtyve opslag, Danmarks Nationalleksikon, 1998\nBogstaveligt fortalt. Niogtyve opslag, Danmarks Nationalleksikon, 2001\nUnderspil. Litterær kritik i udvalg. Redigeret af Christian Lund og Erik Skyum-Nielsen, Gads Forlag, 2002\n‘Uden titel’. Litterære essays i udvalg ved Christian Lund, Gyldendal, 2003\nRad og række. Voksne erindringer, Gyldendal, 2006\nVentetid. Om ikke at dø. Nærerindring, Gyldendal, 2007\nDen synlige rastløshed. Tegneren Ernst Clausen. Kjær Nielsen, 2008\nBogvandringer, Fem stikord, Kjær Nielsen, 2010\nSolemærker. Syv stikord, Kjær Nielsen, 2012\nLivstegn. Syv stikord, Kjær Nielsen, 2014\nEfterbilleder. Syv Stikord, Café Annas Forlag, 2015\nLitterære bekendelser. Sene erindringer, Gyldendal, 2016\nVed kanten. Af en endnu levendes erindringer, Gyldendal, 2017\nNekrologer, mindeord og interview\nNiels Barfoed: “Den sjældne”, Information, 11.12.2020\nLars Bukdahl: “Modernismens opfinder”, Weekendavisen, 11.12.2020\nHans Hertel: “Knækprosa er et ord, han fandt på”, Politiken, 9.12.2020\nJeppe Krogsgaard Christensen: “Broen og strømmen”, Kristeligt Dagblad, 10.12.2020\nRune Lykkeberg: “Tak til Torben Brostrøm - han viste, hvordan man gør litteraturen væsentlig”, Information, 9.12.2020\nChristian Monggaard: “Man kan finde sig selv ved at gå en tur langs sin reol”, Information, 23.12.2020\nErik Skyum-Nielsen: “En ærefrygtindgydende frontfigur og en kritiker i pagt med sin tid”, Information, 9.12.2022\nFrederik Stjernfelt og Søren Ulrik Thomsen: “Tilbagelænet fyrtårn”, Weekendavisen, 11.12.2020\nJørgensen, John Chr.: Litterær vurderingsteori og vurderingsanalyse, Borgen, 1971\nJørgensen, John Chr.: Spinatfugl. Klaus Rifbjerg om sit liv med pressen, Gyldendal, 1995\nJørgensen, John Chr.: “Habilitetsproblemet”, i: Spring, 33, 2013\nSerup, Martin Glaz: Relationel poesi, Syddansk Universitetsforlag, 2013\nSkriver, Svend og Schmidt-Madsen, Michael: “Troldtøj, fabelnisser og helvedesblomster. Om Torben Brostrøms gennembrudskritik”, i: Spring, 36, 2014


Stort skærebræt med navn - Mr & Mrs - Rofa.dk\nStort skærebræt med navn - Mr & Mrs\nKun få stk. tilbage (1088 stk.)\nStort skærebræt med personlig indgravering.\nEt dejligt og meget klassisk skærebræt.\nPersonlig og mindeværdig bryllupsgave. En gave, som vil blive brugt meget. Modtageren bliver med garanti glad for denne fine gave!\nMateriale: Bambus eller bøg. (Vælg ovenfor)\nMål: 50x35x4 cm\nSkal regelmæssigt behandles med olie, så det ikke bliver for tørt og sprækker. Må ikke opvaskes i maskine.\nVirkelig virkelig flot..


Brancheforening og 3F går sammen mod Taxify: Det er ulovligt - MX.dk\nAf Rune Sørensen - 08/12-16 16:17\nTaxachauffører i Danmark og 3F er i en ny kampagne gået sammen for at advare chauffører mod at køre for det estiske firma Taxify, der for tiden er ved at indtage Aarhus.\nDet estiske firma Taxify, der står bag app’en af samme navn, har Aarhus i sigtekornet som værende den første by i Danmark, de ønsker at indtage. Står det til Taxachauffører i Danmark (TiD) og 3F, så får firmaet dog ikke fodfæste i Danmarks næststørste by.\n- Vi vil ikke have dem i vores by, lød det i sidste måned, da metroxpress fik en snak med TiD, der angiveligt havde spottet den første Taxify-bil i Aarhus. Østjyllands Politi stemmede i og fortalte, at de ville holde øje med dem.\nNu er 3F gået sammen med TiD for at advare chauffører mod at køre for det estiske firma.\nTaxify: Ja, de kan risikere at få bøder\n- Forretningsmodellen er ulovlig - simpelthen. Taxify følger fuldstændig samme model som Uber, som netop er dømt for ulovlig taxikørsel. Med blandt andet vores løbeseddel håber vi at få politikere og myndigheder råbt op, så vi kan få stoppet Taxify, inden de kommer i gang, siger faglig sekretær ved 3F - Transport, Logistik og Byg i Aarhus,Thorkild Hansen, der er rigtig ked af at se, at der bliver rekrutteret blandt taxachauffører i Aarhus.\n- Vi ser gerne, at taxibranchen bliver moderniseret - der er mange ting, der kan kigges nærmere på - men det skal være under ordentlige forhold, siger han og nævner blandt andet forsikringer, sikkerhed og indberetning af løn som eksempler på ting, der ikke er styr på hos Taxify.\nHan påpeger, at det for 3F i også handler om, at man som taxachauffør skal have mulighed for at kunne brødføde sin familie.\n- Vi er bange for at udviklingen ender med, at taxachauffører pludselig ikke kan leve som fuldtidschauffør mere, hvis der er en masse personer uden licens, der samler kunderne op.


Hvordan fjerner FullBrowser adware | PC Threats\nFullBrowser adware omdirigeringer, der sker på grund af en ad-støttede program, sat op på dit operativsystem. Skyndte freeware anlæg normalt resultere i, adware infektioner. Ikke alle brugere vil være bekendt med tegn på en ad-støttede program infektion, så de kunne blive forbløffet over alt. Adware vil generere forstyrrende pop-up-reklamer, men ikke direkte skade din maskine, da det ikke er en farlig computer-virus. Men det betyder ikke, at adware er harmløse, en langt farligere trussel kan invadere dit OS, hvis du fik omdirigeret til farlige områder. Du bør fjerne FullBrowser adware, fordi adware vil ikke hjælpe dig på nogen måde.\nAdware kan generelt inficere snarere stille og roligt, at det ville bruge gratis software pakker for at gøre det. Hvis du ikke har bemærket allerede, de fleste af freeware uønskede tilbyder knyttet til det. Ad-støttede programmer, omdirigere virus og andre sandsynligvis uønskede programmer (Pup ‘ er) er blandt dem, der kan komme forbi. Standardindstillingerne er ikke, hvad du skal bruge, når du konfigurerer noget, som disse indstillinger vil tillade alle former for tilbud, til at sætte op. Vælg i stedet Forhånd (Tilpasset) – tilstand. Disse indstillinger i modsætning til Standard, vil gøre det muligt for dig at kontrollere for og fjerne markeringen af alle forbundet tilbyder. Vælg de indstillinger, og du vil ikke nødt til at beskæftige sig med disse uønskede installationer.\nDen mest iøjnefaldende anelse af en ad-støttede program infektion er en vokset mængden af reklamer dukker op på din skærm. De fleste af de populære browsere der vil blive berørt, herunder Internet Explorer, Google Chrome og Mozilla Firefox. At skifte browsere, vil ikke hjælpe dig med at omgå de annoncer, du vil have til at fjerne FullBrowser adware hvis du ønsker at slippe af med dem. Du kører ind i de reklamer, som reklame-understøttede programmer har til formål at generere indkomst.Du kan nogle gange kommer på tværs ad-støttede programmer opmuntrende du opnå nogle slags software, men du bør gøre det modsatte.Afholde sig fra at erhverve software eller opdateringer fra mærkelige reklamer, og holde sig til troværdige lokaliteter. Downloads kunne have farlige trusler, så du bør undvige disse reklamer, så meget som muligt. Adware vil også betyde, at browseren går ned og forårsage din OS til at arbejde meget mere træg. Adware installeret på din computer, vil kun bringe det, så fjerne FullBrowser adware.\nHvordan til at slette FullBrowser adware\nHvis du har valgt at fjerne FullBrowser adware, har du to måder at gøre det på, enten manuelt eller automatisk. Vi anbefaler dig at downloade spyware opsigelse software til FullBrowser adware opsigelse til den nemmeste metode. Du kan også fjerne FullBrowser adware manuelt, men det kan være mere kompleks, da ville du nødt til at gøre alt selv, herunder at opdage, hvor ad-støttede program gemmer sig.\nTrin 1. Hvordan til at slette FullBrowser adware fra Windows?\nTrin 2. Sådan fjerner FullBrowser adware fra web-browsere?\na) Fjern FullBrowser adware relaterede ansøgning fra Windows XP\nb) Fjern FullBrowser adware relaterede program fra Windows 7 og Vista\nc) Slet FullBrowser adware relaterede ansøgning fra Windows 8\nd) Fjern FullBrowser adware fra Mac OS X system\nKlik på FullBrowser adware relateret software\nVælg FullBrowser adware tilknyttede program\nVælg FullBrowser adware relaterede program\nI Ansøgning, er du nødt til at finde alle mistænkelige programmer, herunder FullBrowser adware. Højreklik på dem og vælg Flyt til Papirkurv. Du kan også trække dem til Papirkurven på din Dock.\na) Slette FullBrowser adware fra Internet Explorer\nb) Fjerne FullBrowser adware fra Mozilla Firefox\nc) Slette FullBrowser adware fra Google Chrome\nd) Fjern FullBrowser adware fra Edge\nSlette FullBrowser adware og vælge en ny motor\nGå til fanen Søg og fjerne FullBrowser adware\nAfslutte FullBrowser adware og vælge en ny leverandør


Uncategorized Archives - L N S\njuni 24, 2018 Kommentarer lukket til Find en dygtig mekaniker i dag Posted in: Uncategorized\njuni 3, 2018 Kommentarer lukket til Find en lækker seng der sikrer dig en god nattesøvn Posted in: Uncategorized\nEfter en lang arbejdsdag har kroppen brug for ro. Vi tilbringer dagligt mange timer i vores seng, og derfor er det også vigtigt, at vi ligger godt i den. Man kan tydeligt mærke, hvis man har en dårlig seng. Man sover dårligt og vågner med en øm krop. Alle bør investere i en god og […]\njuni 3, 2018 Kommentarer lukket til Hvem kan optage et online lån? Posted in: Uncategorized\nEr det overhovedet muligt at optage et lån som ung? Kort sagt, er der rigtig stor sandsynlighed for at du er kvalificeret til et online lån. Ét af de aspekter der tiltrækker folk til de online lån er nemlig hvor meget nemmere de er at optage, end hvis du skulle gå til banken. Netop de […]\nmaj 23, 2018 Kommentarer lukket til Find et sjovt og gennemført kostume til børnene Posted in: Uncategorized\napril 17, 2018 Kommentarer lukket til Inkassoloven er god at kende når du er selvstændig Posted in: Uncategorized\nDer er mange ting at holde styr på som selvstændig. Du skal udvikle et produkt, som der er efterspørgsel efter, du skal finde kunder, muligvis ansatte, bogføre, fakturere, men vigtigst af alt, du skal sørge for likviditeten i dit firma. Det gør du ved at sikre at dine kunder betaler rettidigt og ved at kende […]\napril 11, 2018 Kommentarer lukket til Spis god middag på restaurant Posted in: Uncategorized\nAlle kan en gang imellem have lyst til at forkæle sig selv lidt. De fleste ved det, men der er dog også dem, som slet ikke tænker i de baner. Det er især de sidstnævne, som har godt af at blive forkælet lidt. Bor man et sted i Aabenraa eller omegn kan man finde en […]\napril 9, 2018 Kommentarer lukket til Sådan udvælger du den bedste støvsuger Posted in: Uncategorized\nFor en god håndfuld år siden var det ikke nær så svært at udvælge den rette støvsuger, som det er i dag. Der var immervæk ikke nær så mange alternativer at vælge imellem, som markedet har at byde på i disse dage. Dette er i sidste ende dog udelukkende en fordel for enhver kunde, der […]\napril 8, 2018 Kommentarer lukket til Beskyt træværket med heldækkende træbeskyttelse Posted in: Uncategorized\nDet er langt fra majoriteten af danskerne der foretrækker det danske klima. Det danske vejr består af regn, blæst og sjældent skyfrit, varmt vejr. Det er dog ikke kun den danske befolkning, der ikke er specielt glade for det danske vejr. Vejret er også særlig hårdt over for danskernes træværk, men nogle træværk er dog […]\napril 6, 2018 Kommentarer lukket til Et tiltrængt VVS tilbud Posted in: Uncategorized\nHvis man står og skal til at lave sit badeværelse om, så er der rigtig mange ting, der skal ordnes på et kort stykke tid. En af de vigtigste ting er nok alt det, der relaterer til håndvasken, toilettet og bruseren. Det er egentlig bare alt det, der har en sammenhæng med vandet. Det kan […]\napril 3, 2018 Kommentarer lukket til Husk på disse ting, når du leder efter et webhotel! Posted in: Uncategorized\nDer kan være mange ting, som man skal huske på, når man opsætter en hjemmeside, som verdenen skal se, og en af dem, som du ikke må undervurdere, er valget af webhotel. Med den rigtige udbyder, så kan du gøre det meget lettere for dig senere hen. Først og fremmest er det vigtigt at huske […]