Strikkefryd: marts 2014\nJeg kørte lidt tidligt, for jeg ville gerne finde en P-plads tæt på Mølleskolen, jeg har nemlig en elendig stedsans, hvilket også betyder, at jeg kører efter GPS, de første gange jeg skal nogle steder. Det med at finde vej med GPS er altså ikke nemt når de laver nye rundkørsler og laver indkørsel forbudt. Det ved GPS'en jo ikke.\nHeldigvis er jeg blevet bedre til at håndtere GPS'en og jeg kom frem i fin tid og fik en af de sidse nemme P-pladser.\nStandene var allerede klar og aulaen var fyldt med glade kvinder.\nEfter velkomsten gik jeg til workshop med Bodil Munch "Mønsterstrik med mange farver" . Det var en rigtig god workshop hvor vi fik forklaret tingene tingene indgående og Bodil delte alle sine erfaringer og fortalte også historier fra hun begyndte med sjalerne.\njeg fik lige præcis det med mig som jeg gerne ville: mit sjal er i gang og jeg har lyst til at strikke på det hele tiden.\njeg håbede på at hilse på nogle af de bloggere jeg følger og det gjorde jeg heldigvis. Det var altså bare så dejligt at møde jer! Jeg mødte også en masse strikkere jeg har lært at kende til Strikkeklub hos Garn10.\nJeg fik også shoppet lidt både garn, opskrifter og en rigtig flot pude med broderier. jeg er faldet pladask for den måde at lave puder på.\nOgså et lille glimt af mit sjal :-)\nIndsendt af Strikkeglæde kl. 17.07 7 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Bodil Munch, Fiberfest, fiberfestival, Mønsterstrik, Ry, sjal, valmuesjal\nNår man bliver bekymret for om der er garn nok skal man så strikke hurtigt eller langsomt?\nSidste gang jeg var til Strikkecafé hos Fandango, blev jeg fristet over evne. Tine ville overskride en farvegrænse og alle deltog i sammenligning og valg af garn og farver. Ideen var at strikke Skyblue fra Susie Humanns BLUE notes. Jeg blev altså fristet og fandt den smukkeste røde Tosh Merino Light og igen med alles deltagelse valgte en smuk koralrød Grignasco Kid seta. Her ligger garnet og ser smukt ud sammen med Tines.\nJeg strikkede og hyggede mig - og glædede mig.\nmen jeg synes det hurtigt med garnet - jeg havde slet ikke regnet efter vi havde bare regnet med at 200 gram var nok til til for- og bagstykke. Dog skal der bruges lidt i starten af ærmet og til halskanten. Da jeg skulle til at tage ind til raglan havde jeg 33 gram.\nJeg strikkede og strikkede og det var her jeg tænkte tanken: - hurtigt eller langsomt....\nJeg plejer at prøve at strikke mine modeller højere i halsen fordi jeg så let kommer til at fryse og jeg kom til at se at mit raglanærme var ved at lidt langt. Jeg trævlede op til begyndelsen af raglanindtagningen hvor man tager ind på både retsiden og vrangsiden og lavede nogle flere af disse og så op igen. Nu strikkede jeg hurtigt - jeg skulle jo videre....\nHer ved 18-tiden blev bagstykket færdigt og der er nu 5 gram tilbage.\nSå nu må jeg videre med forstykket og håbe halsudskæringen giver mere garn :-)\nI morgen skal jeg til Fiberfest i Ry, det bliver hyggeligt at se hvem der kommer af dem jeg kender og jeg håber at møde nogle af de bloggere jeg følger. Jeg starter dagen med en workshop: "Mønsterstrik med mange farver ved Bodil Munch\nVi kommer omkring teknikken i mønsterstrik, farvesammensætning, splejsning af garnender og montering.\nDu kan lære opstart til et sjal med magic-loopmetoden."\nSå kan jeg måske få gang i mit valmuesjal?\nIndsendt af Strikkeglæde kl. 19.28 14 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Blue notes, Christel Seyfarth, Fandango, fiberfestival, Kid seta, Madelinetosh, Skyblue, Susie Haumann, Tosh merino light, valmuesjal\nJa, det skulle jo være søndag og den er vasket og ligger og tørrer på badeværelsesgulvet, bortset fra at jeg lige hængte den på ginen for at fotografere ;-)\nJeg har strikket den 4 cm længere, fordi jeg synes at den jeg strikkede i Geilsk bomuld/uld var lidt for kort. Under prøvningerne var jeg meget tilfreds med længden,men nu hvor den er vasket er jeg lidt bekymret for at den er blevet for lang, men lad os nu se.\nJeg har strikket i lilla Geilsk tynd uld i str. M og brugt 4,5 nøgle 226 gram.\nJeg har ikke strikket de almindelige ærmer, men strikket dem jeg blev inspireret af Connie og som også sidder på den brune No. 8.\nMin overarm er kortere end Connies, så man skal vurdere længden på sig selv, men her er hvad jeg har strikket:\nSlå 70 m op på p. 3 og strik 3 cm rib. Skift til p. 3 1/2 og glat tag 1 m ud på hver anden p i alt 18 gange. Første gag skal være på 1. ret pind.\nJeg gik straks over til indtagningerne, men strik ellers til ønsket mål.\nTag ind til ærmegab i hver side på hver anden pind 4, 3, 2, 2, 1, 1, 1, 1 m = 76 m. *\nDerefter tages der 1 m ind i hver side på hver p 13 gange = 50 m.\nHerefter tages der 2, 2, 2, 2, 2, 2, 2, 2, 2, 3 m ind på hver anden pind gange indtil der er 8 m tilbage.\nLuk de resterende 8 m af.\n* Luk 4 m af, strik pinden, vend og luk 4 m af, strik pinden, vend og luk 3 m af etc.\nIndsendt af Strikkeglæde kl. 17.04 9 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: 2014, Geilsk, Kjole, no. 8, tynd uld\nJa det var meget, ik'? Men nogle små projekter som alligevel tager lidt tid, men så passer de jo godt i sådan en lille aktivitetsferieuge.\nFor lang tid siden ville jeg deltage i et strik-arrangement, hvor man skulle have et hjemmelavet navneskilt på - gerne i strik. Jeg strikkede det pink i uld og filtede det. Men det kom altså ikke til at fungere - det blev alt for stort og håbløst. Mere end 17 cm langt.\nJeg skal ikke umiddelbart bruge det, men jeg kunne godt tænke mig at løse "opgaven". I denne uge strikkede jeg mit navn med lace-garn på p. 2.\nDet blev også for stort - ca. 13 cm og navnet er ca. 8 cm. Selvom jeg sætter det på en plade, bliver det for stort og tungt.\nIgen for lang tid siden så jeg nogle knapbrocher i nogle ugeblade, den ene var en stiliseret margurit. Det havde jeg lyst til at lege med, så for længe siden købte jeg nogle "button covers" så de var klar. Jeg\nblev også lidt inspireret til at lave en knap eller broche i strik. jeg strikkede et lille stykke i SuperSoft på p. 2.\nSå broderede jeg margueritten og monterede den. De 2 eksempler gav mig ideen til et navneskilt - jeg strikkede igen i Supersoft på p. 2 også broderede jeg med klodsede stikkesting (eller hvad de hedder). Jeg synes det er blevet rigtigt fint!\nDet lille glatstrikkede stykke i lace-garnet føles ret dejligt, nu har fået lyst til at strikke et smalt tørklæde i lace-garnet (på pind 2). Mon der er garn nok? Eller skal jeg lave nogle striber? Jeg har flere lace-garner liggende både rester og hele nøgler.\nDet vil da være et godt transportstrik ;-)\nIndsendt af Strikkeglæde kl. 12.33 6 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: 2014, brocher, broderi, knapper, navneskilt, Strik\nJeg har ferie i denne uge og jeg har forskellige håndarbejds"hængere", som jeg gerne vil have lavet. Jeg har et mål om at tage fat i en om dagen og så må jeg strikke.\nDe første er nogle puder til båden, jeg købte stof i sommer og så faldt jeg og brækkede hånden. Så lå stoffet bare der. Den anden forhindring var den nye symaskine som bare var dum og anderledes. Her tog jeg ud i symaskineforretningen og fik hjælp og instruktion og bestemte jeg at jeg skulle sy lidt hver søndag, så jeg blev ved med at huske hvordan de enkle ting skal gøres. Jeg er endda blevet til at bruge tråderen.\nStoffet findes i 2 mål - de små skulle bruge en monterigspude på 35 * 60, så efter en masse lynlåsbøvl fik jeg de 2 små puder færdige.\nDet store stykke stof var 48 * 71 cm og der kunne jeg ikke bare købe en monteringspude. Jeg købte en på 60*60 cm og tænkte jeg kunne folde den de ca. 10 cm ned også ville puden blive kortere. Men da jeg kiggede på det synes jeg det ville bliver supersynd. Jeg pillede sømmen og hældte fyldet i pudens pose. Jeg syede puden smallere og klippede noget stof fra restekassen og syede på. Tilbage med fyldet og så lidt mere fyld i. Vups så var puden 48*70 cm og jeg syede det 3. pudebetræk.\nJeg har længe villet strikke pulsvarmere til den brune kjole, men jeg har ikke kunnet beslutte mig til hvilket mønster der passede til garnet. Det skulle heller ikke være rib.\nGarnet lå bare og ventede, men så kom det til mig, de skulle selvfølgelig hækles i muslingemønster som i Sys' pulsvarmerbog.\nJeg troede at jeg havde linket til hele udsendelsen "Kludetæppet" fra TV-midt/vest, men det havde jeg ikke - den kan ses i sin fulde længde her.\nIndsendt af Strikkeglæde kl. 11.39 3 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: 2014, Kludetæppet, muffediser, Puder, pulsvarmere, Sy\nIndsendt af Strikkeglæde kl. 10.09 7 kommentarer: Links til dette indlæg\nDa jeg var på Skals fortalte Helle Mogensen at TV midt/vest sender nogle små indslag om strik under navnet kludetæppet. Nu har den første udsendelse været der og den kan ses her - håber jeg.\nSkals har også fået lavet nogle videoklip med nogle meget spændende designere, de er vist allesammen tidligere elever. Videoklippene ligger her.\nI lørdags fortalte Vithard, at der er også er spændende ting pp vej, på TV syd. TV syd vil lave "Den store strikkedyst", inspireret a la den store bagedyst. Deltagerne skal være fra regionen eller have tilknytning til den. Christel Seyfarth skal være dommer og man havde spurgt hvem der var hendes største modsætning og der havde hun nævnt Vithard, Så de 2 skal være dommere. Det er jo et meget spændende tiltag som vi må følge og vise interesse så det kommer på landsdækkende TV.\nJeg har forsøgt om jeg kunne lægge videoklippene ude i siden, men det kunne jeg ikke finde. Jeg kunne finde noget You-tube-noget, men det tror jeg kun er til klip fra You-tube. Ved nogen af jer hvordan man gør?\nIndsendt af Strikkeglæde kl. 08.44 8 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: 2014, Kludetæppet, Strik, TV\nI går var jeg til workshop i Garn10, oplægget lød sådan:\nSynes du også det svært at finde ud af hvilke to farver, du skal vælge at sætte sammen til dit\nnæste strikkeprojekt? Eller har du endnu engang fået strikket en trøje, hvor mønstret, bare ikke\nblev HELT perfekt på grund af noget med farverne?\nVi snakker om farveteori, farvetyper og hvilke farver, der er hotte for tiden. Vi skal prøve at se på\nforskellige farvekombinationer og muligheder for inspiration til at afprøve noget nyt.\nFår vi tid kommer vil til at afprøve farvekombinationer i strikkeprøver, eventuelt kombineret med\nUnderviseren er Vithard Villumsen, ham kendte jeg slet ikke, så jeg havde googlet hans navn og kunne se at han har opskrifter på Ravelry, på facebook og en hjemmeside. Han underviser i mange lande også USA og har designet for BC garn, haft opskrifter i bl.a. Hendes Verden.\nJeg drog afsted med åbent sind og selvom jeg har haft farvelære i andre sammenhænge var jeg sikker på en dejlig, lærerig dag i godt selskab. Kun 1 ting var jeg lidt bekymret for, vi skulle nemlig have farveblyanter med: jeg orkede ikke at tegne en farvecirkel, det har jeg gjort før (bl.a. med akvarel maling).\nVithard stod og strikkede og var klar til start mens vi andre fandt pladser, tog kaffe og boller m.v. Også startede en spændende dag, i starten strikkede vi på eget strikketøj.\nFørste opgave var at vi i hver gruppe skulle lave en farvecirkel med vores medbragte garn\nDet var fint og gav nogle gode snakke.\nDen næste opgave var at lave en strikkeprøve med farver fra et medbragt billede. Jeg havde ikke rigtigt gennemskuet, hvad det medbragte billede skulle bruges til, så mit garn passede ikke rigtigt til, der var ikke de rigtige farver:\nMen jeg fik lavet min prøve og mine forsøg gav mig egentlig et forventet resultat - den fungerede ikke rigtigt. Jeg har fotograferet den på en lille vase.\nVi så også nogle af Vithards modeller og mange faldt for hans model "the1sleeved" som kan sidde på flere måder og opskriften blev købt på Ravelry og direkte hos ham selv på dansk.\nMen han havde ikke kun smart strik på, nej flere bemærkede hans smarte støvler, som han måtte finde ud af mærket på:\nStøvlen i hans hånd og han har sin "the1sleeved" på.\nEn dejlig, inspirerende og lærerig dag som sluttede med hyggelig snak og lidt mere strik.\nIndsendt af Strikkeglæde kl. 09.32 10 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: 2014, garn10, Vithard Villumsen, workshop


PDM.Keylogger - Kernel-mode hukommelse patch - STEALTH INDSTILLINGER\nPDM.Keylogger - Kernel-mode memory patch\nPDM.Keylogger Jeg tror, det er blevet "kendte" keylogger blandt brugerne Kaspersky Anti-Virus si Kaspersky Internet Security 2010. Hvorfor jeg sætte "kendte", og jeg har slettet ""? Jamen det er meget simpelt. De fleste modtager advarsler om tilstedeværelsen af keylogger på opstartOg ingen ser det.\nJeg har prøvet alle metoder Scan at detektere graden og omfanget af infektion a Hukommelse. Jeg fandt intet. Det fremgår, at en af de programmer eller drivere Pc'er installeret med Kaspersky 2010 / OS Windows 7Resultere i denne advarsel falsk positiv.\nMistænkelige lovlig software, der kan bruges af kriminelle til at skade din computer eller personlige tid PDM.Keylogger - kernel-mode memory patch - Medium\nHvis du støder på dette problem, anbefales det at du laver en grundig analyse af systemet. Selv om der i de fleste tilfælde denne advarsel er False Positive (falsk), man ved aldrig.\nAf hensyn brugere Ultimate Windows 7Det anbefales at blive gjort, og en Windows Update. I et par timer opdateringen blev udgivet KB890830 – Windows Malicious Software Removal Tool – februar 2010 (Inkluderer Blaster, Sasser si Mydoom).\nKaspersky Internet Security 2010 - PDM.Keylogger - Kernel-mode memory patch.\nFalsk positiv - Virus Alert KAV 2010 keylogger KIS 2010 Memory Patch PDM Keylogger\nAntiVirus • bemærkelsesværdige\nGoogle Buzz - Googles sociale netværk score\n3.6 Firefox about: support - fejlfinding\nキーロガー　Kernel mode memory patch, pdm.keylogger, pdm keylogger что это,


Hjerteforeningen: Finanslovsforslag savner fokus på sundhed – lyt nu til patienterne - Hjerteforeningen\n- Vi skal have indrettet et sundhedsvæsen med patienten i centrum, siger Kim Høgh, administrerende direktør for Hjerteforeningen.\nUklart, skuffende og få løsninger. Hjerteforeningens administrerende direktør, Kim Høgh, er ikke tilfreds med det finanslovsforslag, som Regeringen fremlagde i går 31. august.\nI finanslovsforslaget for 2018 afsætter Regeringen 500 mio. kr. årligt i perioden 2018-2021 til et løft af kernevelfærden på bl.a. sundheds- og ældreområdet. Regeringen vil præsentere et sundhedspolitisk udspil, der skal følge op på de anbefalinger til det nære og sammenhængende sundhedsvæsen, som blev lanceret før sommerferien. Men der mangler ifølge Kim Høgh tydelighed i finanslovsforslaget.\n– Finanslovsforslaget er en skuffelse, hvis man tager sundhedsbrillerne på, selvom regeringen afsætter penge til området, så det er uklart, hvad et nyt sundhedspolitisk udspil kommer til at indeholde, siger Hjerteforeningen adm. direktør Kim Høgh.\n– Vi havde store forventninger til anbefalingerne om det nære og sammenhængende sundhedsvæsen, men de kom kun med få nye løsninger. Jeg håber derfor, at det nye sundhedspolitiske udspil, der kommer fra regeringen i efteråret, vil konkretisere, hvordan vi løser udfordringerne med sammenhæng.\nLyt til de udfordringer, patienterne oplever\nUdfordringerne i sundhedsvæsenet er ifølge Kim Høgh kendte: Problemer med sektorovergange, flere kronisk syge og flere med mere end én kronisk sygdom. Der er også langt flere patienter, der har mere komplekse behandlings- og sygdomsforløb, hvilket stiller nye krav til at få tilrettelagt en sammenhængende indsats.\n– Vi skal have indrettet et sundhedsvæsen med patienten i centrum. I Hjerteforeningen er vi i gang med at formulere anbefalinger til fremtidens indsats for hjertepatienter i en ny Hjerteplan. Jeg håber derfor, at regeringen vil lytte til de udfordringer patienterne oplever, når de skal komme med et bud på, hvordan vi skaber bedre sammenhæng, siger Kim Høgh.\nGrib forebyggelsesdagsordenen og lav handleplan\nRegeringen skriver, at den enkelte skal opleve en ”personlig og professionel velfærd, service og omsorg, når man har brug for hjælp”. Hjerteforeningen mener, at ”det i forlængelse heraf også bør været et mål, at der kommer fokus på, hvordan vi forebygger, at borgerne har brug for hjælp”.\n– Regeringen bør gribe forebyggelsesdagsorden og komme med national handleplan, der sætter fokus på forebyggelse. Vi ved, at mange hjerte-kar-sygdomme kan forebygges. Vi ved også, at strukturelle forebyggelsestiltag er et af de håndtag, der virker. Og vi bidrager gerne med input til en samlet forebyggelsesplan, siger Kim Høgh og stiller dermed Hjerteforeningen til rådighed for den videre proces\nLÆS MERE: Finanslovsforslaget her.\naf Mads Louis Orry, d. 1. september 2017


ROLLE AF PIKE I MANAGEREDE VANDRESERVOIRER – For gedder\nMål, som udgøres af rationel fiskeriforvaltning inden for indre farvande, det er muligt at udnytte miljøstrukturen i hvert reservoir maksimalt for at opnå de bedst mulige fiskeresultater. Dette sker primært gennem bevidst regulering af fiskebestandens artssammensætning. Arter, som som et resultat af naturlige biologiske processer har produceret et ensemble, der er typisk for et reservoir, de repræsenterer ikke den samme økonomiske værdi. Kvaliteten af det resulterende fødevareprodukt er kun et element, der skal tages i betragtning ved vurderingen af deres egnethed. Fra synspunktet om effektiviteten af fiskeproduktion er det vigtigt at være i stand til effektivt at behandle naturlig mad til kropsvægt, hvilket afspejles i høje vækstrater. Det ledende princip for forvaltning af fiskeressourcerne er derfor støtte til hurtigtvoksende arter ved at anvende foranstaltninger til at øge deres antal: periodisk og territorial beskyttelse af reproduktion, genopfyldning med kunstigt materiale, bestemmelse af den passende økonomiske dimension. Samtidig er der et forsøg på at eliminere uønskede arter på grund af lav forbrugsværdi og langsom vækst, fordi de kan bringe værdifulde komponenter i fiskebestanden i fare med konkurrence om fødevarer. På baggrund af en vis lighed i de situationer, der opstår i plantedyrkning, det almindelige navn "fisk ukrudt" blev vedtaget for disse arter.\nDen anden - bortset fra fødevarekonkurrence - en vigtig naturlig faktor, som former sammensætningen af fiskebestanden, er rovdyr. Når man vælger retningen for reservoirudvikling, er den korrekte vurdering af den rolle, der er tildelt rovdyrsarter, særlig vigtig. Under forskellige miljøforhold, mod en varieret bestand af andre fisk, rovdyrets indflydelse kan indeholde begge negative elementer, og positiv. Begge skyldes sammenhæng mellem arter inden for bestemte miljøer; skelnen af lichen skal baseres på en grundig viden om de biologiske egenskaber for alle arter af fisk, der lever i tanken.\nDe ovennævnte og mest generelt formulerede regler for udnyttelse af fiskeressourcerne i indre farvande bør tages fuldt i betragtning ved vurderingen af geddens økonomiske nytte.. Den høje smag af kødet og dets betydelige kropsstørrelse kvalificerer det til gruppen af de såkaldte. valg, dækker de arter, der er mest værdifulde fra forbrugerens synspunkt. Derudover er gedderne præget af meget gunstige vækstrater, og derfor forkortes tiden betydeligt forud for hver nye generations adgang til fangsten.\nDen første advarsel, der kan fremstilles af en producent, der er opmærksom på de økonomiske konsekvenser af biologiske processer, det vedrører den type mad, der indtages. Den primære kilde til madressourcer i ethvert vandreservoir er planter. Derfor trækker alle dyreformer energi til løbet af livsprocesser og materialet til opbygning af deres eget væv. Dette sker gennem såkaldte fødekæder, sammensat af en række organismer, der spiser fortløbende. I hvert led i denne kæde spredes en betydelig del af energiindgangen. Med det stigende antal mellemliggende links, mellem en organisme og dens primære fødekilde, spild af forarbejdet energi øges, og vægtforøgelseseffekten af denne organisme opnås på bekostning af en større anvendelse af primære ressourcer. Så gedderne, hvilken, ligesom andre rovfisk, den er placeret i fødekæden et led højere end de arter, der lever af hvirvelløse dyr, er ikke så effektiv til at bruge reservoirets naturlige fertilitet.\nUd fra dette resultat praktiske konklusioner. Den første retfærdiggør, at det ikke er rentabelt at tvinge gedder til positionen som det vigtigste objekt for økonomisk udnyttelse i disse reservoirer, som skaber gunstige betingelser for udvikling af værdifulde ikke-rovfisk; det andet indikerer behovet for at fjerne det fra tankene, hvor sådanne arter kan blive let tilgængelig mad for ham. Imidlertid kan fuldstændig fjernelse af gedde kun anbefales under ekstraordinære omstændigheder. Det er så umuligt at bruge fiskemassen korrekt, som på grund af deres langsomme vækst og lille størrelse har ringe nytteværdi, og ved at tjene som mad til rovdyr kunne de hurtigt blive til et meget mere værdifuldt produkt. Dette gælder i endnu højere grad for arter, der slet ikke fiskes og kun udnyttes gennem rovdyr.


5 dyr med briller — Viden om dyr\nHjem » Dyr » 5 dyr med briller\n5 dyr med briller\nDer er ingen tvivl om, at naturen ofte kan frembringe de mest fantastiske og forunderlige ting. Det er sandt til et vist punkt, at der findes dyr med briller, eller som ser ud som om de bærer briller.\nMonark sommerfuglen og dens utrolige rejse\nKornsnudebiller: En plage i dit spisekammer\nForebyg parasitiske skadedyrsangreb hos marsvin\nHvad enten det skyldes deres pels, pletter eller skæl, så ser nogle dyr ud, som om de bærer briller hele tiden, hvilket gør deres fremtoning meget speciel. Her er nogle dyr med briller.\nDenne artikel handler ikke om dyr med synsproblemer. Den handler om dyr, som ser ud som om de bærer briller takket være deres pels sammensætning, pletter eller farver. Kunne du tænke dig at vide mere om disse dyr med briller? Så læs videre her.\nHvilke dyr ser ud som om de bærer briller?\nDer er ingen tvivl om, at naturen ofte kan frembringe de mest fantastiske og forunderlige ting. Det er sandt til et vist punkt, at der findes dyr med briller, eller som ser ud som om de bærer briller. Nedenfor kan du finde nogle eksempler:\n1. Uglen er et dyr med briller\nDet første dyr med briller på vores liste lever i Syd- og Centralamerika. Denne rovfugl (som du kan se på billedet ovenfor) er stor med en tung krop, som kan blive op til 50 cm og veje 1,5 kg. Der er ingen kønsforskelle på denne art, så både hunner og hanner ser ens ud.\nDens runde hoved er et helt specielt særkende: Store runde gule øjne med fjer af forskellige farver på resten af dens hoved og mave. Det er derfor den kaldes “uglen med briller.”\nDe er nataktive fugle, som bliver mere aktive ved fuldmåne, og de er også for det meste alene. De mødes dog ind imellem for at parre sig og bygge rede i træer eller i naturlige sprækker. De lever af insekter, frøer, små fugle og små pattedyr, som de fanger ved at dykke ned over dem.\n2. Bjørn med briller\nOgså kendt som “bjørnen fra Andes” lever dette dyr i Andesbjergene i Sydamerika. Dens krop er helt sort undtagen i dens nakke og ansigt, hvor den har brune og hvide områder. Hvis du ser godt efter, ser den ud som om, den bærer briller.\nBjørnen med briller har en streng vegansk kost og er en sålegænger. Det betyder, at den går med hele sin fod på jorden. Dens store poter gør den i stand til at klatre i træer, hvor den spiser og sover.\nDette dyr er også en af de få bjørne, der ikke gå i hi, fordi den kan finde føde hele året rundt. Hannerne er større end hunnerne og kan blive op til 1,5 m høje og veje over 150 kg.\n3. Kaiman- krokodille er et dyr med briller\nDens videnskabelige navn er caiman crocodilus, men det er også kendt som den hvide kaiman eller den almindelige kaiman. Den lever i sumpe og marskområder fra det sydlige Mexico ned til Sydamerika inklusiv Amazonas.\nHannerne kan måle over 2,40 m, mens hunnerne ikke bliver større end 1,5 m. De parrer sig i regntiden. Hunnen kan lægge mellem 15 og 40 æg i reder, der er lavet af tørret vegetation. Æggene modnes i 13 uger, og når de klækker, kan babyerne måle cirka 20 cm.\nHvad deres kost angår, så er de kødædere, hvor de foretrækker fisk, krybdyr, krebsdyr, fugle, små pattedyr og amfibier.\n4. Den indiske kobraslange\nFrygtet af mange men også æret af hinduerne, er den indiske kobraslange eller Naja Naja en meget giftig slange, som er kendt for sine aftegninger i nakken. Det udvider sig, hvis slangen føler sig truet, og giver det indtryk, at den bærer briller.\nDen indiske kobra måler mellem 1,80 og 2,10 m og har flere farver. Dens gift rammer nervesystemet og lammer musklerne og kan nogle gange give hjertestop til ofrene. Disse slanger kan findes på åbne marker, ørkenen, på landet eller i junglen i Indien, Sri Lanka, Nepal, Pakistan eller Bangladesh. De lever desuden af frøer, fugle og gnavere.\n5. Den storøjede haj\nDet sidste dyr på vores liste lever i dybderne (mellem 30 og 45 meter) i de tropiske oceaner rundt omkring i verden. De kan måle over 5 m og veje op til 220 kg. Dens navn kommer fra de enorme øjne, som hjælper den med at se i mørket.\nDen storøjede haj har en piske-lignende hale, som den bruger til at slå ud efter dens bytte med, inden den spiser det. Dens krop er i mørke farver og en lysere farve på dens mave. Den har også en lille mund, som ligner meget andre fisks.\nHvis en skorpion stikker dig\nDe fleste af disse arter er ikke giftige, men hvis en skorpion stikker dig, så tag et billede af den til at vise lægen, der kan give den rigtige behandling. Læs mere »\nMonark sommerfuglen er en af de mest kendte sommerfuglearter i verden. Dette er på grund af den karakteristiske orange farve…\nKornsnudebiller tilhører Curculionoidae-familien. Denne familie af planteædende biller har nogle medlemmer, der er ansvarlige for afgrødeskader, og de er ret…\nHamstere og gnavere\nParasitiske skadedyrsangreb hos marsvin er et almindeligt fænomen. At være velinformeret er den bedste måde at sikre, at du er…\nKan man have vilde dyr som kæledyr?\nDisse dage, er det ret populært at have vilde dyr som kæledyr. Men misforstå det ikke. Det er ikke alle vilde dyr, der vil være gode kæledyr. Der er mange begrænsninger og forbehold, du bør overveje, før du bringer et…\nTorskeleverolie til hunde: Forbedrer kardiovaskulære system\nProblemer med det kardiovaskulære system er almindeligt hos hunde. Det er særligt tilfældet, når det kommer til mindre racer og…\nDen rødhalede jacamar – kendetegn hos en spurvefugl\nDen rødhalede jacamar har intense metalliske farver. Den tilhører Galbulidae-familien og lever i forskellige lande i Central- og Sydamerika.\n5 tips til at afgøre, om din hund har brug for en ormekur\nOrmekure er en ekstremt vigtig ting at udføre, når du har et kæledyr. En hund har brug for en ormekur,…\nEn hunds fordøjelsessystem: Hvordan fungerer det?\nI vore dage lever hunde i vores hjem, og vi bør fodre dem med mad, der er specielt beregnet til…\nVenerisk tumor – symptomer og behandling\n95% af tilfældene med venerisk tumor, der forekommer hos hunde, bliver kureret, takket være kemoterapi.


El-cigaretter Rantzausminde - Find vores fedeste anbefalinger. Se her! \nSe mere vedr. El-cigaretter Rantzausminde nu\nGoddag, og velkommen til denne webside, som er genereret som følge af søgningen på ordene El-cigaretter Rantzausminde. Vi ønsker, at du finder det, du søger efter vha. vores anbefalinger, som vi viser for dig, som sandsynligvis søger efter mere info i henhold til El-cigaretter Rantzausminde. Se mere herunder, eller klik med det samme videre på vores anbefalede sponsorlinks, der sikkert skulle føre dig videre til det, du søger.\nEl-cigaretter Rantzausminde - Spørgsmål?\nKunne du ikke finde eksakt det, som du ledte efter via vores samarbejdspartnere, som vi linker til, og som bør have en relation til El-cigaretter Rantzausminde, så bidrager vi gerne med råd i den forbindelse. Du er velkommen til at skrive til os via følgende kontaktformular. Ifølge vores data plejer det at være nok at følge førnævnte henvisninger vedr. El-cigaretter Rantzausminde, men er dette ikke tilfredsstillende, så kontakt os. Vi læser som regel e-mails inden for få arbejdsdage.\nHvad omhandler denne hjemmeside om El-cigaretter Rantzausminde så?\nSiden her er genereret ud fra ordet "El-cigaretter Rantzausminde" med forudfatning om, at det er enten præcis dette keyword eller med stor sandsynlighed et relateret keyword, du har søgt på på en søgemaskine, fx Google eller Yandex. Vi forsøger at hjælpe til med din forspørgsel med relevante henvisninger, som for det meste vil være sponsoreret eller præfereret af websitets redaktion.


Natur og udeliv - introtekst | Videnomhandicap.dk\nNaturen er en vigtig ramme for deltagelse, oplevelser og sundhedsfremme, og det at opholde og bevæge sig udenfor har positive effekter på både krop og sjæl. Men mange mennesker med funktionsnedsættelser er ufrivillige inde-mennesker. Derfor er det vigtigt at tænke naturen ind i både almene hverdags- og fritidsaktiviteter samt i rehabilitering, specialpædagogik og socialpædagogik.\nAktiviteter i naturen kan være mange ting – gåture, bål- og lejraktiviteter, kajakroning, cykling, fitness, sanseoplevelser i hængekøjemiljøer, haveterapi og meget andet. Det at opholde og bevæge sig i naturen indeholder en kropslig, æstetisk, sansende og kulturel dimension, og mange slapper af og lader op i naturen.\nAktiviteter i naturen er også til stor glæde for mange mennesker med funktionsnedsættelse, hvor der foruden mere klassiske naturoplevelser er mulighed for:\nMasser af sjove aktiviteter\nMan kan mærke årstiderne skifte\nMan kan udnytte mange forskellige kompetencer\nDer er rum til både ro, fordybelse, vildskab og meget mere\nOg det er muligt for alle at få del i oplevelserne, hvis de rette omstændigheder er til stede.\nDet skal være muligt for alle at få glæde af naturens rum\nMennesker med funktionsnedsættelse bør have mulighed for at udfolde sig aktivt i naturen, enten på egen hånd, gennem organiserede foreningstilbud eller ved at blive inkluderet i familie eller venners ture i naturen og i fælles friluftslivsaktiviteter. For børn kan det desuden dreje sig om inklusion i daginstitution, skole og klub.\nNaturen er voksne danskeres foretrukne idræts- og motionsarena (Stigsdotter et al. 2011). Det behov og den ’trend’ gælder selvfølgelig også for mennesker med funktionsnedsættelse, som også skal have mulighed for at komme ud og få glæde af naturen og at være friluftsaktive. Men mange mennesker med funktionsnedsættelser er desværre ufrivillige inde-mennesker.\nDet kan skyldes, at de ikke selv tror, at det er muligt at begive sig ud, at de aldrig har lært at færdes i naturen, at de er utrygge ved at færdes alene eller bekymrede for at møde fysiske begrænsninger. Det kan være, at deres familie og venner heller ikke tror på, at det kan lade sig gøre.\nEndelig kan det være, at de fagprofessionelle - socialpædagoger, lærere, fysio- og ergoterapeuter og sosu-assistenter - som har stor indflydelse på mennesker med funktionsnedsættelsers hverdagsliv, ikke øjner værdierne og mulighederne i naturaktiviteterne, eller at de mangler viden om at tilpasse aktiviteterne for mennesker med funktionsnedsættelse.\nDer er en række vigtige fokusområder, hvis det skal blive muligt for flere mennesker med funktionsnedsættelse at opleve naturen og være friluftslivsaktive:\nIntroduktion til og læring i friluftsliv\nDet er vigtigt, at børn med handicap eller med familiemedlemmer med handicap får mulighed for gode og aktive oplevelser i naturen. Og det er vigtigt med en alsidig og positiv introduktion til og undervisning i naturaktiviteter i forening, daginstitution, skole, uddannelse og i rehabilitering, på bosteder og dagaktivitetstilbud.\nValg og tilpasning af aktiviteter\nDer findes en lang række af aktiviteter, som er mulige at tilrettelægge og tilpasse, så mennesker med nedsat funktionsevne kan deltage uanset fysiske, personlige, mentale og sociale evner. Måske skal aktiviteten introduceres, så det føles trygt og forudsigeligt at tage med på tur.\nIfølge FN’s handicapkonvention har alle mennesker ret til at deltage på alle områder af hverdagslivet. Mennesker med funktionsnedsættelse skal derfor have mulighed for at indgå i naturskoleaktiviteter, udeskole, uddannelse, foreningsliv mm., hvor friluftsliv er på dagsordenen.\nTilgængelighed er et spørgsmål om at blive introduceret til naturaktiviteter på en måde, så man kan lære at være aktiv i naturen: At klare udfordringerne og få en god og meningsfuld oplevelse. Der må ikke være uoverstigelige barrierer. Måske har man bare brug for én at følges med for at føle sig tryg, eller for at en tur bliver gjort forudsigelig og struktureret, inden man tager afsted.\nHvis man sidder i kørestol, skal der være fremkommeligt, og/eller man skal kunne anvende de rette aktivitetshjælpemidler, og/eller man skal have folk omkring sig, der kan give én en hjælpende hånd og tilpasse aktiviteterne. Hvis man er blind, skal man guides. Hvis man er et menneske med vidtgående fysiske og/eller psykiske handicaps, skal aktiviteterne tilrettelægges, så det bliver en berigende og stimulerende oplevelse (Neuman, 2015).\nDet skal være muligt at komme ud i naturen. Der skal derfor være adgangsmuligheder til udvalgte og relevante naturområder for f.eks. kørestolsbrugere. Parkerings-, tilkørsels- og toiletforhold er tit afgørende for, om mennesker med fysiske handicap kan være aktive i naturen.\nDet rette aktivitetshjælpemiddel kan være helt afgørende for, om man kan komme ud i natur eller ej. Der findes en lang række af hjælpemidler, der gør det muligt for f.eks. kørestolsbrugere at færdes i terræn, der ikke er tilgængeligt med almene køretøjer; i sand, sne, vand, på bløde og ujævne stier, op og ned af skrænter osv.\nNatur for alle


Borgerlige modstandsgrupper : Niels-Birger Danielsen\nPosted by Birger Danielsen on januar 9, 2015 · Leave a Comment\nBlandt modstandsveteraner fra både de højre- og venstreorienterede grupper kalder navnet Vilhelm Buhl på voldsomme følelser. Mange har aldrig kunnet tilgive manden, der i to korte perioder var Danmarks statsminister, hans ‘stikkertale’ i radioen 2. september 1942. Her opfordrede han danskerne til at bidrage til at opklare sabotagesager ved at indgive anmeldelse til dansk politi – ofte mod store dusører. Da jeg […]\nPosted by Birger Danielsen on oktober 3, 2014 · 4 Comments\nDa Erik Ninn-Hansen, tidligere minister og folketingsformand, døde forleden, blev det i nekrologerne kun nævnt i forbifarten, at han var gammel modstandsmand. Det er meget naturligt i betragtning af hans markante politiske karriere og den pinlige afslutning i Rigsretten. I modstandsbevægelsen lod han andre om at spille hovedrollerne. Allerede dengang var han først og fremmest politiker. Tanken om sabotage og […]\nCategory Birgers Modstandblog · Tags Borgerlige modstandsgrupper, Overordnet politik, ventegrupper\nPosted by Birger Danielsen on september 12, 2014 · 7 Comments


Minkavler efter besøg af berørt statsminister: 'Bedre sent end aldrig, men nu er det jo for sent' | Politik | DR\nMinkavler efter besøg af berørt statsminister: 'Bedre sent end aldrig, men nu er det jo for sent'\nEfter besøget fastholder statsministeren, at minkene er en risiko for sundheden. Og at det ikke var en ordre hun afgav på pressemødet den 4. november.\nDet var en tydeligt berørt Mette Frederiksen, der havde besøgt en minkavler ved Kolding i dag. (Foto: MADS NISSEN © Scanpix)\nPå en en minkfarm nær Kolding blev det hele lidt for meget for statsminister Mette Frederiksen.\nFor første gang så hun med egne øjne, og med jord under gummistøvlerne, hvem der konkret er blevet ramt af, at hun den 4. november sagde, at alle danske mink skulle aflives.\nDet hele foregik på Peter Hindbo's minkfarm i Jordrup ved Kolding.\n- På grund af de fejl, der er begået og den uro, der har været omkring det, så har det også været et ekstremt hårdt forløb for familierne og for minkavlerne, siger en tydeligt berørt Mette Frederiksen, da hun møder pressen.\n- Som udover at skulle håndtere aflivningen af deres dyr, jo også har set på et rodet forløb hvor der er blevet begået nogle fejl.\nOg det er blandt andet ordet 'fejl' statsministeren og regeringen har brugt gentagne gange i forbindelse med aflivningen af mink.\nDen 8. november kom det nemlig frem, at statsministerens ordre ikke var lovlig. Det kostede daværende fødevareminister Mogens Jensen (S) posten, og statsministeren har beklaget, at hendes ord på pressemødet blev opfattet som en ordre.\nMen det var sådan ordene blev opfattet af minkavlerne. Løfter om bonusser, hvis minkene var slået ned inden en vis dato, og besked om myndighedernes indblanding kickstartede aflivningen.\nDer er jo ingen tvivl om, at de minkavlere, inklusiv familien her, der ser med på pressemødet, tager med: minkene skal aflives. Og det er den besked vi ønsker at give fra regeringen.\n18 dage efter den manglende lovhjemmel blev afsløret, har statsministeren altså nu besøgt en af de berørte minkfarme.\n- Jeg var ked af at høre, at statsministeren aldrig havde været på en minkfarm, også selvom hun har været inviteret nogle gange, siger minkavler Peter Hindbo, til DR Nyheder efter mødet.\n- Når man så kan tage sådan nogle store beslutninger uden at have været ude og se erhvervet. Det synes jeg ikke var i orden. Så man kan sige bedre sent end aldrig, men nu er det jo for sent, fortsætter han.\nSe et udklip fra statsministerens møde med pressen efter besøget ved minkavleren herunder:\nIngen ordre fra statsministeren\nMen beslutningen som regeringen tog, ville ikke se anderledes ud i dag, siger statsministeren.\n- Når vi træffer beslutningen om, at alle danske mink skal aflives, så er det på grund af risikovurderingen fra SSI. Og den har ikke forandret sig.\nRisikovurderingen lå til grund for, at minkavlere landet over forstod, at de måtte påbegynde nedlukningen af deres virksomheder.\nJeg synes det har været et meget rodet forløb. Det er selvfølgelig ikke statsminsterens skyld det hele, men det har været vanskeligt at være minkavler\nMen regeringen har gennem flere notitser fra Justitsministeriet forklaret, at det altså ikke var en ulovlig ordre, der blev afgivet på pressemødet den 4. november. Ifølge notitserne fra Justitsministeriet, kan udmeldinger på et pressemøde nemlig ikke betegnes som ordrer.\n- Jeg bliver nødt til at sige, at der er forskel på politik og jura. Når man som regering får et juridisk spørgsmål, nemlig om der er begået et grundlovsbrud, så bliver vi jo nødt til at svare juridisk. Og nej, der er ikke tale om et grundlovsbrud. Det er juraen, siger statministeren efter besøget på minkfarmen.\nStatsministeren af minkavler Peter Hindbo blev vist rundt i de stalde, hvor minkene indtil for kort tid siden boede. (Foto: MADS NISSEN © Scanpix)\nHun anerkender dog, at minkavlere opfattede det sådan, at minkene skulle aflives:\n- Så er der det politiske. Og der er jo ingen tvivl om, at de minkavlere, inklusiv familien her, der ser med på pressemødet, tager med: minkene skal aflives. Og det er den besked, vi ønsker at give fra regeringen.\nAnerkender du så, at det var en ordre, der blev givet på det pressemøde?\n- Nej. Justitsministeren har redegjort for det juridiske. Og det har jeg ikke mere at tilføje til.\nHar I talt om, hvorvidt familien her opfattede det som en ordre?\n- Jeg kan ikke sige mere, end jeg allerede har sagt. Der er forskel på jura og politik.\nIngen skyld ved minkavlerne\nDet er vigtigt for statsministeren at pointere, at det ikke er minkavlernes egen skyld, at de har måtte vinke farvel til deres levebrød.\n- Når vi er på den anden side af det her, så håber jeg, at de og alle andre minkavlere vil huske, at det ikke var på grund af dem. Og det er ikke fordi, at de har været dårlige minkavlere. Men det er på grund af coronaen, siger hun.\n- Og det håber jeg kan være et lille lys i mørket på et tidspunkt for danske minkavlere. Det er simpelthen ikke deres skyld, at det her erhverv skulle gå ned.\nOg måske er der brug for et lys i mørket hos Peter Hindbo. Han har måtte aflive 25.000 mink og var midt i et generationsskifte, hvor sønnen skulle overtage landbruget.\n- Jeg synes, det har været et meget rodet forløb. Det er selvfølgelig ikke statsministerens skyld det hele, men det har været vanskeligt at være minkavler, siger han.\nI den time han havde besøg af statsministeren, hvor hun både blev vist rundt på gården, men også fik kaffe med familien, føler han, at statsministeren fik større forståelse for minkavlerne, og hvad de går igennem netop nu.\nMen besøget har ikke haft betydning for statsministerens forståelse for minkavlerne og deres situation, siger hun. Derimod var der en anden god grund til besøget:\n- Min sympati har jo været med minkavlerne hele vejen igennem. Og den vil jeg gerne have lov at udtrykke og vise.\nHun fortæller også, at hun har haft meget tæt dialog med minkavlerne undervejs.


Nordskolens traditioner | Nordskolen & Nordstjernen\nFælles forældremøde, alle forældre inviteres til infomøde om kommende skoleår. Vi starter fælles i aulaen med informationer som vedrører alle, hvorefter man går ud i de sammenlæste klasser og hører om hvad der sker specifikt for dem.\nNaturens dag, åben skole holdet deltager i naturens dag og er ude og finde dyr, planter og habitater i skoven og på stranden ved Lohals.\nAktiv året rundt, hele skolen deltager i aktiv året rundt i disse 3 uger. Vi har et endnu større fokus på bevægelse og sundhed end til daglig. Der er hvert år et nyt tema og en ny aktivitets ting til hver elev. I 2018 fik alle en happysack, kaldet en “zigzag”.\nFredag i uge 41:\nTrimdag, skolen holder trimdag for alle elever som afrunding på de 3 ekstra aktive uger. Forældre hjælper til og alle går, løber eller cykler i naturen.\nJuleklippedag, første fredag i december eller evt. sidste fredag i november er der dømt kreativ jul. Alle hygger med kreative julesysler som klippe-klistre, syning, bagning eller hvad klassen finder på, kun fantasien sætter grænser.\nJulefest, der holdes en fælles julefest for både Nordskolen og Nordstjernen. Forældreforeningen hjælper med planlægning og udførelse.\nSidste skoledag før juleferien, eleverne er i skole fra 8-12. Vi besøger fælles den lokale kirke til julegudstjeneste, og ønsker hinanden glædelig jul.\nFastelavn, fastelavns mandag holder skolen fastelavn. Alle møder udklædte, der slås katten af tønden og leges lege arrangeret af 6. klasserne.\nPandekagedag, hvide tirsdag, (dagen efter fastelavn) holder skolen pandekagedag. Vi laver pandekager, spiser pandekager, skriver om pandekager, synger om pandekager og danser pandekagedanse.\nPåskefrokost, dagen før påskeferien hjælpes alle med at tilberede og forberede en frokost med underholdning. Sidst på dagen spiser og leger vi det forberedte/tilberedte.\nÅben skole begynder at være meget udenfor igen.\nSommerfest, der holdes en fælles sommerfest for både Nordskolen og Nordstjernen. Forældreforeningen hjælper med planlægning og udførelse.\n6. klasse sidste skoledag, torsdag før sommerferien har 6. klasse sidste skoledag. De er i skole fra 8-12. Der er forlænget morgensang hvor vi siger farvel. Fra 11-12 er der kamp mellem lærerne og eleverne fra 6. klasse, det kan fx være fodbold, rundbold eller brandbold alt efter hvad eleverne inviterer på. Bagefter er der som regel vandkamp mellem 6. og lærerne;). Resten af eleverne er i skole til klokken 14.00.\nSidste skoledag før sommerferien, 0-5 klasse møder fra 8-12. Der er fysiske aktiviteter på tværs af klasserne og bagefter siges der god sommer i de enkelte klasser.\nKoncerter, bio og teater.\nAlle elever hører mindst en koncert og ser mindst et teaterstykke hvert år.\nNordskolens elever deltager hvert skoleår i en del idrætsstævner på tværs af øen:\nIdrætsdag i Rudkøbing for 1. klasse\nM-boldstævne på Ørstedskolen for 5. klasse.\nBadmintonstævne på Ørstedskolen for 3. klasse.\nBadmintonstævne på Ørstedskolen for 4. klasse.\nKidswolleystævne på Ørsted for 5. klasse.\nKidswolleystævne på Ørsted for 5. klasse.\nLangelandskebolddage på Ørstedskolen for 5. klasse.\nHøvdingebold på Ørstedskolen for 4-5 klasse.\nHockeystævne på Nordskolen for 3. klasser fra hele øen.\nFodbolsstævne i Humble for 4. klasse.\nFodbolsstævne i Humble for 6. klasse\nFodboldstævne på Kassebøllefriskole for 2-3 klasse.\nO-løb på den gamle Hou skole, arrangeret af Nordskolen for 6. klasse.


Vores mission er at skabe lærelyst og kompetence - HANSENBERG\nVi skaber lærelyst\nat skabe lærelyst og give studie- og erhvervskompetence\nDET PÆDAGOGISKE OG DIDAKTISKE ARBEJDE\nHANSENBERG har gennem mange år haft et stort fokus på det pædagogiske og didaktiske arbejde på skolen.\nModellen God pædagogik og didaktik sætter fokus på de områder og temaer, som er en del af den pædagogiske og didaktiske udvikling. Målet er at sikre god praksis og gøre skolens elever så dygtige, som de kan.\nTemaerne i modellen kan bruges som afsæt for pædagogiske og didaktiske dialoger og drøftelser i teamene, hvor elevernes læring sættes i centrum.\nI 2017 fik HANSENBERG sin første Digitaliseringsstrategi, hvilket betød, at skolen valgte et nyt LMS-system (Moodle) og en 1:1 løsning, hvor alle nye elever får stillet en iPad til rådighed, når de starter på en uddannelse på HANSENBERG.\nHovedformålet er at udnytte de muligheder, som digitalisering giver, for at berige og ændre undervisningsformerne, sikre fleksibel læring, anvende mobil teknologi, der ikke er afhængig af et institutionelt defineret sted, og øge adgangen til online-læringsressourcer til gavn for elevernes læring.\nInddragelsen af digitale teknologier har selvfølgelig betydning for måden at tænke undervisning på. Det giver underviseren nye redskaber, der kan inddrages i både forberedelsen, gennemførelsen og evalueringen af undervisningen. På HANSENBERG har vi fokus på kvaliteten af undervisningen ved at lærerne vælger digitale teknologier til og fra på baggrund af deres refleksion over pædagogiske og didaktiske formål\nDET FÆLLES PÆDAGOGISKE OG DIDAKTISKE GRUNDLAG\nHANSENBERGs fælles pædagogiske og didaktiske grundlag skal forstås som den overordnede ramme for skolens pædagogisk og didaktiske aktivitet.\nÅbn det fælles pædagogiske og didaktiske grundlag (iPaper)\nÅbn det fælles pædagogiske og didaktiske grundlag (pdf)


Projekt Videnspædagoger - PDF\nDownload "Projekt Videnspædagoger"\n1 Projekt Videnspædagoger Svendborg Kommune Et projekt til uddannelse af Videnspædagoger i dagtilbuddene i Svendborg Kommune Aktualiteten af en systematisk indsats i det pædagogiske arbejde Der er fart på den samfundsmæssige udvikling, og det giver aktuelt mange udfordringer til den pædagogiske verden. Kommunalreformen har givet nye strukturelle rammer og nye potentialer i samarbejdsrelationer i nye og større forvaltninger. Implementeringen af de pædagogiske læreplaner stiller krav om øget refleksion i forhold til pædagogiske mål og skærpede forventninger til at kunne måle den pædagogiske indsats gennem evalueringers systematiske og metodiske blik på praksis. Blandt forældre, skole og andre samarbejdspartnere interesserer man sig på forskellig måde for dagtilbuddene som et særligt betydningsfuldt sted for børns læring og udvikling. Og i den samfundsmæssige debat er der fra politisk niveau forventninger om, at dagtilbuddene udvikler indsigt og handlestrategier, der også tilgodeser udviklingen for børn med særlige behov. For at kunne forholde sig kvalificeret til ændrede rammer og ændrede forventninger på mange niveauer er det vigtigt at dagtilbuddene satser på kompetenceudvikling af det pædagogiske personale. På baggrund af den særlige pulje Kvalitet i dagtilbud 2007, på 200 millioner kroner, som Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender har stillet til rådighed for kommunerne, har en arbejdsgruppe 1 i Svendborg Kommune arbejdet med, hvordan de ministerielle midler kan udmøntes. Et mødereferat med idéer til udkast er sendt til University College Lillebælt, der i samarbejde med pædagogisk konsulent fra Svendborg Kommune, Ingerlis Madsen, har udviklet Projekt Videnspædagoger. Projektets mål Projektet sigter på bredt at inddrage mange medarbejdere i dagtilbuddene gennem en startkonference og en afsluttende formidlingskonference. Mere specifikt skal der uddannes én vidensperson fra hver af kommunens ca. 60 daginstitutioner/børnehuse samt én dagplejepædagog fra hvert af de fire distrikter som særlige Videnspædagoger. Det sker i et forløb, der bl.a. indeholder et kompetencegivende videreuddannelsesmodul (Pædagogisk Udviklingsarbejde) fra den Pædagogiske Diplomuddannelse (PD). Modulet er tænkt ind i et større projektforløb, der skal sikre, at de uddannede Videnspædagoger efter uddannelsen kan bruge deres nyerhvervede indsigt i praksis. De skal finde lydhørhed for nye tiltag både blandt kollegerne i dagtilbuddet (horisontalt) og i organisationen fra institutionsledelse til forvaltning (vertikalt). PD-modulet tilbydes således til daginstitutionspædagoger og til repræsentanter fra dagplejepædagogerne, der har lyst til og finder interesse i at oparbejde særlig viden om børn i udsatte positioner for at bidrage til en systematisk udvikling af den pædagogiske praksis i dagtilbuddene. Uddannelsen tager udgangspunkt i en pædagogik, der hviler på værdier som anerkendelse og inklusion, og som sigter mod at tænke, reflektere over og tilrettelægge et godt læringsmiljø for alle børn i dagtilbud. Indholdsmæssigt ligger projektet under puljen Kvalitet i dagtilbud, og der arbejdes særligt med følgende to temaer: 1. Opkvalificering af personale, herunder særligt i forhold til udsatte børn 2. Indsatser for at bryde negativ social arv Opkvalificeringen sigter først og fremmest på at give Videnspædagogerne redskaber til at agere konkret systematisk og metodisk som projektmagere eller medudviklere af pædagogisk praksis. Emnemæssigt vil Udsatte børn og At bryde negativ social arv altså være i fokus i projektet. Som udgangspunkt vil vi afholde os fra at definere begrebet udsatte børn, idet formålet med forløbet er at udvikle en undersøgende og nysgerrig tilgang til, hvordan de komplekse samspil mellem børn indbyrdes og mellem børn og voksne i specifikke kontekster skabes og kan forstås i dagtilbuddene. Spørgsmålet bliver ikke: Hvad er der galt med de umulige børn?, men snarere: 1 Arbejdsgruppen vedrørende udmøntning af ministerielle midler omfatter Bettinna Stryhn, Gitte Krogh, Marianne Sigvardt, Marianne Hansen, Bente Sigvald, Birgit D. Jensen, Birgitte Northway, Annette Vejbæk, Mai-Britt Jørgensen, Kirsten Søndergaard, Susanne Andersen og Ingerlis Madsen 1\n2 Hvordan skaber vi lærerige og udviklende miljøer i dagtilbuddene, og hvordan kan vi udvikle en anerkendende og inkluderende praksis? I forløbet indgår arbejdet med dokumentation og evaluering af pædagogiske læreplaner som et indholdsmæssigt tema, der illustrerer systematisk anvendelse af metoder fra pædagogisk udviklingsarbejde. Der vil mere generelt metodisk blive arbejdet kvalitativt med konkrete værktøjer, metoder og modeller for pædagogisk udviklingsarbejde. I det videre udviklingsarbejde kan korpset af Videnspædagoger arbejde ud fra flere perspektiver og temafelter: Forebyggende, procesorienteret, evaluerende Overgange i børns liv fra dagpleje til skolestart Udvikling af særlige indsatser i forhold til udsatte børn Metodiske og systematiske tilgange til særlige problemstillinger Udvikling, dokumentation og evaluering af pædagogiske læreplaner Undersøgelse af børnemiljø Barneperspektiver, professionelle perspektiver, forældreperspektiver Interne og eksterne dokumentations- og formidlingsformer Og meget mere Lederforløb Parallelt med uddannelsen af Videnspædagoger vil det i efteråret 2008 blive tilbudt daglige ledere og institutionsledere i ikke omstrukturerede institutioner at følge et kursus i coaching med fokus på redskabsudvikling til håndtering af det strategiske samarbejde mellem leder og videnspædagog. Den horisontale dimension Videnspædagogerne skal fungere som initiativtagere og nøglepersoner i udviklingsarbejde men skal også kunne fungere som sparringspartnere eller konsulenter, der har kapacitet til at støtte kollegiale initiativer til udviklingsarbejde. Videnspædagogerne er først og fremmest tiltænkt en rolle i eget dagtilbud men kan sekundært fungere som sparringspartner for andre institutioner i området. Den vertikale dimension I organisationen bidrager Videnspædagogerne med at være i dialog med forvaltningens konsulenter om indsatsområder, udviklingsfelter, igangsættelse og styring af projekter. 2\n3 Model til illustration af projektets to dimensioner Svendborg Kommune Pædagoger Pædagogisk personale Vertikalt: I organisation og forvaltning Kommunal forvaltning Institution Institutionsleder Videnspædagog Netværk øvrige udviklingspædagoger Pædagoger Pædagogisk personale Liv og relationer i dagtilbuddet: Børn, ansatte, forældre, samarbejdspartnere Horisontalt: I institution og dagpleje Projektforløbet For at sikre en succesfuld forankring af den viden og kunnen, som Videnspædagogerne oparbejder i projektet, er det vigtigt at tænke både det horisontale og det vertikale niveau ind i projektforløbet. Rækkefølgen af projektelementer er illustreret i nedenstående skitse. Skitse over uddannelsesforløb og netværksarbejde 1. Startkonference 2. Introduktions-seminar 3. PD-modul Pædagogisk udviklingsarbejde 4. Midtvejs-møde 5. Netværksdag 6. Formidlingskonference Videnspædagoger, forvaltning, ledere, repræsentation af øvrige ansatte Videnspædagoger, forvaltning, ledere Videnspædagoger Tidsplan Projektforløbet Hold 1 NV Hold 2 SØ 1. Startkonference (Fælles) Onsdag den 11. juni 2008 kl Introduktionsseminar Mandag den 25. august kl. 9 til 15 og tirsdag den 26. august kl. Onsdag den 27. august kl. 9 til 15 og torsdag den 28. august kl. 3. PD-modul Pædagogisk udviklingsarbejde September-oktober 2008 Uge Eksamen: Uge 44, ma. 27/10 og ti. 28/10 September-oktober 2008 Uge Eksamen: Uge 44, to. 30/10 og fr. 31/10 4. Midtvejs-møde 3. nov nov Netværksdag 5. nov nov Formidlingskonference (Fælles) Torsdag den 27. nov\n4 Forløbsbeskrivelse I det følgende beskrives projektforløbets 6 dele mere detaljeret. Deltagermæssigt vil både Introduktionsseminar, PDmodul og Midtvejsmøde blive splittet op og gennemført på to parallelle hold, da holdstørrelserne ellers ville blive for store. Inddelingen følger de to overordnede distrikter: NV og SØ. 1. Startkonference De to overordnede temaer præsenteres på en fælles pædagogisk konferenceaften. Herved sættes rammen for de overordnede temaer for projektet: 1. Opkvalificering af personale, herunder særligt i forhold til udsatte børn 2. Indsatser for at bryde negativ social arv Formål At give et bredt fagligt indspark til den overordnede forståelse af formålet med projektforløbet. Følgende spørgsmål vil være omfattet: Hvilke indholdsmæssige og strukturelle udfordringer og perspektiver ligger der i Projekt Videnspædagoger? Hvordan kan vi forstå almindelig og særlig pædagogisk indsats i forhold til alle børn i dagtilbud? Hvordan kan man med udgangspunkt i børns deltagelse i fællesskaber arbejde anerkendende og inkluderende? Struktur Velkomst, Svendborg Kommune Oplæg om projektet: Steffen Skovdal Pause m. sandwich/vand Fagligt oplæg: Cand. psych., Ph.D. Ida Schwartz om børns udvikling gennem deltagelse i fællesskaber Deltagere Forvaltningsrepræsentanter, dagplejeledere, daglige ledere og ledere af omstrukturerede og ikke omstrukturerede institutioner, videnspædagoger, alle dagplejepædagoger og ca. 2 pædagoger fra hver institution. Deltagerantal: Skønnes at blive mellem 150 og 200. Tid: 11. juni 2008 kl Sted: Hotel Christiansminde, Svendborg 2. Introduktionsseminar En introduktion, der tager fat på forventninger til det nye korps af Videnspædagoger, deres rolle og funktion: Forandringens vinde pædagogiske og organisationsmæssige perspektiver Rolleforventninger og forventningsafstemning hvad er en Videnspædagog? o Videnspædagogernes forventninger o Forvaltningens forventninger o Kollegiale forventninger 4\n5 Modulintroduktion: Det pædagogiske udviklingsarbejde generelle og specifikke perspektiver Formidling og ejerskab Temaer i udviklingsforløb (Eksempler) o Modeltænkning i pædagogisk udviklingsarbejde o Anerkendelse og inklusion o Praksisfortælling som metode Netværkstankegang og samarbejde Deltagere Videnspædagoger, pædagogisk konsulent fra forvaltningen, børnehusenes daglige ledere, ikke omorganiserede institutionsledere, dagplejeledere og distriktsledere Deltagerantal: 68 deltagere pr. introduktionsseminar opdelt i forhold til de to distrikter Hold 1 NV: Mandag den 25. august fra kl. og tirsdag den 26. august fra kl. Hold 2 SØ: Onsdag den 27. august fra kl. og torsdag den 28. august fra kl. Sted: Dagene foregår på, Asylgade 3. PD-modulet Pædagogisk udviklingsarbejde 2 Et kompetencegivende fællesfagligt modul fra den Pædagogiske Diplomuddannelse (PD). Tilrettelagt som et 6-ugers modul (9 ECTS-point). Videnspædagogerne klædes via uddannelse på til den kommende nye rolle i praksis. Pædagogerne er i 6-ugers perioden fuldtidsstuderende - frigjort fra det daglige arbejde. Det giver mulighed for, at de studerende kan få SVU (Statens Voksen Uddannelsesstøtte se I modulet indbygges et minikursus med overskriften: Studieteknik og faglig formidling, der skal sikre de studerende kompetencer i at studere, skrive oplæg og efterfølgende formidle den tilegnede viden om udviklingsprocesser. Varighed: To undervisningsdage á 6 timer. Første dag placeres i starten af modulet, mens anden dag placeres midt i modulet. Tematisk fokus De to overordnede temaer præsenteres gennem faglige oplæg. Enkeltstuderende og grupper af studerende vælger i forhold til særlige interessemæssige og/eller lokale problemstillinger og ønsker. Det faglige indhold er grundlæggende bygget op over følgende temaer fra studieordningen 3 : Analyse og vurdering af behov for ændringer og udviklinger i pædagogisk arbejde og læring - ændringer i uddannelsestænkning Pædagogisk udviklingsarbejde som en målrettet og systematisk proces med at udvikle og forandre praksisformer i arbejdet med pædagogiske opgaver Formulering af mål, udformning og gennemførelse af handleplaner samt udarbejdelse og gennemførelse af løbende og afsluttende evaluering. Samarbejde om pædagogisk udviklingsarbejde Dokumentation, formidling og udbredelse af erfaringer Pædagogisk udviklingsarbejde som led i institutionsudvikling. Relatering til skoleudvikling Praktisk arbejde med beskrivelse og vurdering af pædagogisk udviklingsarbejde Hertil kommer en tematisk udbygning og eksemplificering i forhold til modulets indhold af teorier og metoder omkring pædagogisk udviklingsarbejde ud fra de to indsatsområder: Udsatte børn Indsatser for at bryde negativ social arv fx inklusion, forældresamarbejde, anerkendende tilgang, narrativ metodeanvendelse, professionsperspektivet Modulet afsluttes med eksamen: Udarbejdelse af skriftligt oplæg og efterfølgende mundtlig eksamen, intern medbedømmelse, karakter givet efter 7-trins-skalaen. 2 Som bilag 1 er vedhæftet den aktuelle Modulvejledning for modulet Pædagogisk Udviklingsarbejde 3 Studieordningen for de pædagogiske diplomuddannelser, april\n6 Undervisning: Ligger typisk på hverdage inden for tidsrummet Vejledning: 1,5 time pr. studerende kan gives enkeltvis eller i grupper Sted: (UCL), Asylgade 7-9, 5000 Odense C Hold 1 NV: September-oktober 2008, uge Eksamen: Uge 44, ma. 27/10 og ti. 28/10 Hold 2 SØ: September-oktober 2008, uge Eksamen: Uge 44, to. 30/10 og fr. 31/10 4. Midtvejsmøde Videnspædagogerne deler viden med lederne: Funktion, roller, implementering, formidling. Der udarbejdes af Videnspædagogerne et skriftligt oplæg, som er særligt målrettet midtvejsmødet. Hold 1 NV: 3. november 2008 kl. Hold 2 SØ: 14. november 2008 kl. Sted: UCL, Asylgade 7-9, 5000 Odense C 5. Netværksdag I umiddelbar forlængelse af Midtvejsmødet lægges en Netværksdag med det formål at udbygge netværksgrupper blandt Videnspædagogerne og sikre forankring. Her skal der blandt andet ske overvejelser om: Hvordan kan man gruppere sig i netværket? o Tematisk og interessemæssig opdeling eller geografisk opdeling? Mødefrekvens? Hvordan kan man sikre, at netværket holdes ved lige og bruges i samspillet mellem institutionerne og i samspillet med forvaltningen? Hvilke fora og på hvilken måde? Hvilke temaer dækkes af grupperne? Skal grupperne fungere som særlige (kompetence)teams? Forvaltningen inviteres med til netværksetableringen for at sikre at netværkene dannes i overensstemmelse med kommunens Børn- og Ungepolitik. Indholdsmæssigt handler denne politik om de fire temaer: Alsidig pædagogik, plads til alle, sundhed og dannelse (medborgerskab). Hold 1 NV: 5. november 2008 kl. Hold 2 SØ: 17. november 2008 kl. Sted: UCL, Asylgade 7-9, 5000 Odense C 6. Formidlingskonference En af projektets UCL-medarbejdere holder et oplæg om projektet og om Videnspædagogernes rolle og funktion i gennemførelse af udviklingsarbejde. På baggrund af det skriftlige oplæg udarbejdet til Midtvejsmødet holder Videnspædagogerne et mundtligt, fagligt oplæg på ca. 15 minutter, individuelt eller i grupper/netværk. Formålet er at kombinere en generel tilgang til det overordnede projekttema (den eksterne oplægsholder) med en målrettet formidling af de temaer, der har været beskrevet indholdsmæssigt i de studerendes opgaver. Videnspædagogerne har inden formidlingskonferencen fået sparring i netværks-grupperne ved et fælles indkald. Der vil blive mulighed for at stille uddybende spørgsmål til oplæggene. Deltagere: Forvaltningsrepræsentanter, dagplejeledere, daglige ledere og ledere af omstrukturerede og ikke omstrukturerede institutioner, videnspædagoger, alle dagplejepædagoger og ca. 2 pædagoger fra hver institution. Tid: Torsdag den 27. november 2008 kl Sted: Christiansminde, Svendborg Ledelsesforløb (2 parallelle forløb)\n7 Hold NV Hold SØ Temadag Temadag Coaching Coaching 3. og 4. september 10. og 11. september Coaching Coaching Implementering 1. oktober 22. oktober 19. november 2. oktober 23. oktober 20. november Målgruppe Daglige ledere/institutionsledere i ikke omstrukturerede institutioner Et kursustilbud organiseret som følgeforløb i relation til PD-modulet for Videnspædagogerne. Mål Lederforløbet skal udvikle ledernes kompetencer til at være projektledere i egen organisation i forhold til forandringsprocesser sikre udviklingsprojekters forankring og ejerskab i institutionen koordinere og arbejde med implementering af den viden, som Videnspædagogen bringer ind i institutionen være netværksdeltagere på lederniveau inden for distrikterne være agenter i forhold til samarbejde med skolerne om overgange fra børnehave til skole og for dagplejens vedkommende i forhold til samarbejde med institutionerne om overgange fra dagpleje til institution Organisering 5 gange med coaching i efterårssemesteret fra september til november. Sted Coachforløbet afholdes på, Asylgade 7-9, Odense Indhold Indholdet i ledelsesforløbet er tænkt ud fra spørgsmålet: Hvad er det, man som leder skal kunne bidrage med, for at forandringsprocesser skal blive til virkelighed og få fodfæste i institutionerne? Kurset introducerer til coaching som ledelsesværktøj. Der skal også være fokus på det strategiske samarbejde mellem leder og Videnspædagog. Hvordan kan Videnspædagogernes nye viden omsættes i børnehuset? Hvordan kan implementering ske i praksis, når der skal tages hensyn til strukturelle og organisatoriske forhold? Udover det særligt tilrettelagte lederforløb skal lederne inddrages flere steder i projektet. Vidensdeling sker i særlig grad på Introduktionsseminaret og på Midtvejsmødet. Det skal sikre, at lederne også bliver vidensbærere, der kan sikre vidensmæssig forankring og stabilitet. Ligeledes vil det give et større medejerskab og en større forståelse for Videnspædagogernes nye rolle. Projektudarbejdelse og styring 7\n8 Oplægget er baseret på oplæg fra Svendborg Kommunes Arbejdsgruppe vedrørende udmøntning af ministerielle midler og er viderebearbejdet af efter to møder med pædagogisk konsulent Ingerlis Madsen. Papiret er drøfte igen på møde mandag den 6. marts 2008 kl Der afsættes tid til projektstyring og styregruppemøder med UCL-deltagelse. På vegne af Kirsten Hillman, Lene Iversholt og Steffen Skovdal 8\n9 Vejledning for modulet Bilag 1 Pædagogisk udviklingsarbejde Fælles fagligt modul fra den Pædagogiske Diplomuddannelse August\n10 1. Indledning Vejledning for modulet Pædagogisk udviklingsarbejde, Modul a), Fælles faglige moduler, bygger på følgende forudsætninger: At indholdet på modulet Pædagogisk udviklingsarbejde skal leve op til studieordningens overordnede formål At indholdet på modulet Pædagogisk udviklingsarbejde skal give mulighed for, at de studerendes pædagogiske praksis og personlige og faglige erfaringer kan danne udgangspunkt for en teoretisk og metodisk refleksion. At modulet Pædagogisk udviklingsarbejde skal kunne give mulighed for anvendelse af differentierede undervisningsformer, ligesom der skal kunne veksles mellem lærer- og deltagerstyring Modulvejledningen er udarbejdet med udgangspunkt i den lovgivning og de bekendtgørelser, der er refereret til i Bekendtgørelse nr. 47 af 28. januar 2002: Bekendtgørelse om de pædagogiske diplomuddannelser og i Studieordningen for den pædagogiske diplomuddannelse af 24. april Eksamensmæssigt henvises til Bekendtgørelse nr. 356 af 19. maj 2005 om prøver og eksamen i erhvervsrettede uddannelser med ændringer i Bekendtgørelse nr. 753 af 26. juli Studiemæssigt udgør modulet 9 ECTS point af en samlet diplomuddannelses 60 ECTS point. Denne modulvejledning opdateres og uddybes løbende på modulets elektroniske konference, hvorfor studerende skal holde sig løbende orienteret på denne konference. 2. Mål Ifølge den pædagogiske diplomuddannelses fælles studieordning er formålet med modulet Pædagogisk udviklingsarbejde, at den studerende tilegner sig Forudsætninger for at analysere og vurdere samspillet i mellem de enkelte elementer i konkrete pædagogiske udviklingsarbejder Indsigt i forskellige faser og arbejdsprocesser i pædagogisk udviklingsarbejde Kendskab til brugen af dokumentation og formidling i forbindelse med udviklingsarbejde 3. Det faglige indhold Det faglige indhold er bygget op over følgende temaer Analyse og vurdering af behov for ændringer og udviklinger i uddannelse, undervisning, pædagogisk arbejde og læring Pædagogisk udviklingsarbejde som en målrettet og systematisk proces med at udvikle og forandre praksisformer i arbejdet med pædagogiske opgaver Formulering af mål, udformning og gennemførelse af handleplaner samt udarbejdelse og gennemførelse af løbende og afsluttende evaluering. Samarbejde om pædagogisk udviklingsarbejde Dokumentation, formidling og udbredelse af erfaringer Pædagogisk udviklingsarbejde som led i skole- og institutionsudvikling Praktisk arbejde med beskrivelse og vurdering af pædagogisk udviklingsarbejde 4. Formidling Der arbejdes med teoretiske studier, der så vidt muligt knyttes til deltagernes praksis. Observeret og beskrevet praksis analyseres og problematiseres i forhold til mål og interesser i udviklingsarbejdet, samt i forhold til begreber, synspunkter, metoder m.v. fra de teoretiske studier i litteratur om pædagogisk udviklingsarbejde. Formidlingsformerne kan f. eks. være holdundervisning, oplæg, udviklingsværksteder, vejledning, gruppearbejde, audiovisuelle kommunikationsformer, øvelser. 5. Eksamen Skriftlig fremstilling: Udarbejdelse af skriftligt oplæg Eksamensform: Mundtlig eksamen på baggrund af det skriftlige oplæg. Bedømmelse: Prøven er intern og bedømmelsen foretages af to undervisere udpeget af CVU Lillebælt. Bedømmelsesskala: 7-trins-skalaen. Hvis eksamensformen giver anledning til problemer med at opfylde eksamensbekendtgørelsens krav 4 ansøger den 10\n11 studerende CVU Lillebælt om dispensation til ændret eksamensform. Der gives ikke skriftlig begrundelse for bedømmelsen. Eksamensregistrering Som tilmeldt på modulet Pædagogisk udviklingsarbejde er man automatisk tilmeldt først kommende eksamen på modulet. CVU Lillebælt oplyser i starten af hvert semester de studerende om frister vedrørende eksamen. Det gælder områder som registrering af emne- og problemformulering, litteraturopgivelser, eksamensframelding og særlig eksamenstilmelding. De relevante blanketter findes på First Class konferencen PD-generelt. Periode, omfang og vejledning Arbejdet med det skriftlige oplæg kan foregå individuelt eller i grupper. Gruppestørrelsen er på maksimalt 3 personer. I det skriftlige oplæg formulerer, identificerer og reflekterer de(n) studerende over udvalgte problemstillinger. I løbet af modulet vejledes de(n) studerende i valg af emne og problemformulering/problemstilling. De(n) studerende kan modtage vejledning under opgaveskrivningen. Det skriftlige oplæg Det skriftlige oplæg kan være en traditionel opgavetekst med analyse, men kan også være udformet som et essay, et debatindlæg eller lignende. Det skriftlige oplæg er efterfulgt af en mundtlig prøve Oplægget indeholder beskrivelse, analyse og evaluering af et planlagt og/eller gennemført pædagogisk udviklingsarbejde. I arbejdet indgår refleksioner over udviklingsarbejdets mål, indhold og proces og over dokumentationens og formidlingens karakter. Oplægget danner baggrund for en mundtlig eksamen. Indhold Udover de nedenfor anførte Formkrav, er der ikke bestemte indholdsmæssige krav til et skriftligt oplæg, men det kan indeholde: En begrundet indkredsning af - og redegørelse for valg af emne problemformulering/problemstillinger Redegørelse for valg af teori og metode En mindre bearbejdning af problemformulering og problemstillinger med inddragelse af bidrag som teori, udviklingsarbejde, relevant litteratur, empiriske undersøgelser, kildemateriale og egne erfaringer Konklusion, der viser tilbage til problemformuleringen/problemstillingerne Perspektivering/vurdering af konsekvenser for pædagogisk virksomhed Overvejelser omkring gyldighed og pålidelighed Refleksion over egen arbejds- og erkendelsesproces Formkrav Et skriftligt oplæg skal indeholde: Forside med: Opgavetitel, navn(e) på studerende, studienummer, modulnavn og modulnummer, vejleders navn, studiestedet (CVU Lillebælts adresse), termin (måned/år) samt oplysning om, hvorvidt oplægget må udlånes eller ej. Endvidere angives det samlede antal tegn med mellemrum 5 Skema med godkendt problemformulering samt litteraturopgivelser Indholdsfortegnelse med angivelse af overskrifter og sidetal Litteraturliste 4 Mindst halvdelen af eksaminerne skal vurderes med ekstern censur. Da Afgangsprojektet altid skal vurderes med ekstern censur skal mindst to af de fagspecifikke moduler eller Fælles faglige moduler herudover bedømmes med ekstern censur. 5 I tekstbehandlingsprogrammet Word finder du tegn med mellemrum ved under Funktioner at vælge Ordoptælling 11\n12 Opgaven udarbejdes på grundlag af en selvvalgt og af vejlederen godkendt problemformulering Omfang Skriftligt oplæg Antal studerende Maksimalt sidetal 1 5 sider 2 7 sider 3 9 sider En side er på maksimalt tegn, inklusiv mellemrum Forside, problemformuleringsskema, indholdsfortegnelse, bilagsliste, litteraturliste og bilag indgår ikke i det maksimale sidetal. Aflevering af skriftligt oplæg Oplægget afleveres i tre eksemplarer til studiekontoret, der ved semesterstart oplyser om afleveringsfristen. Tillige afleveres en elektronisk udgave af opgaven direkte til biblioteket. Afleveringen skal ske i filformatet Word eller RTF. Se nærmere information om aflevering af den elektroniske udgave i vejledningen på konferencen PD-generelt. Ønskes kvittering for aflevering af oplægget medbringes kopi af forsiden ved aflevering. Sendes oplægget til studiekontoret skal du udover kopi af forsiden medsende adresseret svarkuvert - så vil du modtage en kvittering med posten. Biblioteket sender kvittering på for modtagelsen af den elektroniske udgave. Mundtlig prøve Eksamen er tilrettelagt som en individuel prøve. Eksamen former sig som en samtale mellem eksaminand og de to eksaminatorer. 12\n13 Prøvetiden fastsættes på følgende måde: Antal studerende Prøvetid inklusive votering Eksaminationstid Heraf minutter til (minutter) (minutter) selvstændigt oplæg Den studerende kan maximalt disponere over 1/3 af eksaminationstiden til et selvstændigt oplæg. Bedømmelse og øvrige eksamensbestemmelser Bedømmelsen følger bestemmelserne i BEK nr. 262 af 20. marts 2007 (Bekendtgørelse om karakterskala og anden bedømmelse). Vurderingen af den mundtlige eksamen sker på baggrund af, i hvilken grad den studerende er i stand til: At afgrænse og identificere en relevant problemformulering/relevante problemstillinger At reflektere over og bearbejde en problemformulering/udvalgte problemstillinger herunder hvordan den studerende inddrager teorier og empiri fra det pædagogiske fagområde samt beslægtede fagområder At vurdere den måde, problemformuleringen/problemstillingerne er behandlet på, idet der inddrages metodiske og videnskabsteoretiske overvejelser samt overvejelser om pålidelighed og gyldighed At formidle sig fagligt Det skriftlige oplæg indgår ikke i bedømmelsen. I henhold til Bekendtgørelse nr. 356 af 19. maj 2005 om prøver og eksamen i erhvervsrettede uddannelser med ændringer i Bekendtgørelse nr. 753 af 26. juli 2005, 37, stk. 2 indgår den studerendes stave- og formuleringsevne i bedømmelsen. Studerende der kan dokumentere en relevant specifik funktionsnedsættelse, kan opnå dispensation. Ifølge 17, stk. 3 i Prøve- og eksamensbekendtgørelsen kan institutionen tillade en studerende, der ønsker det, at aflægge prøve på et fremmedsprog. Undtaget er dog prøver, der forudsætter fremstilling på dansk. Yderligere oplysninger kan fås hos diplomuddannelsernes faglige vejledere. En eventuel klage over bedømmelsen skal rettes til uddannelseschefen, CVU Lillebælt, Efter- og videreuddannelse, senest to uger efter at bedømmelsen af eksamen er bekendtgjort. Klagen skal være skriftlig og begrundet. For yderligere oplysning henvises til Prøve- og eksamensbekendtgørelsen. Såfremt den studerende ikke består eksamen er der mulighed for reeksamination op til to gange. Eksamensfravær grundet sygdom skal meddeles til studiekontoret. For at kunne gå til sygeeksamen kræves lægeerklæring. Sygeeksamen erstatter den ordinære eksamen og tæller derfor ikke som reeksaminationsforsøg. Såfremt en studerende ikke består eksamen eller er fraværende på grund af sygdom, tilbyder CVU Lillebælt reeksamination i umiddelbar forlængelse af eksamensterminen. Herved gives de studerende mulighed for at gennemføre studiet med den erhvervede viden så present som muligt. Øvrige studerende, der ikke har været til eksamen ved modulets afslutning kan tilmelde sig eksamen på ny i henhold til studiets normale tilmeldingsfrister og eksamensterminer. 13\n14 Modulbevis Efter eksamen tilsendes modulbevis for bestået eksamen i Pædagogisk udviklingsarbejde. Evaluering Underviserne skal sammen med de studerende foretage en evaluering af modulet Pædagogisk udviklingsarbejde idet der fokuseres på deltagernes studiearbejde, læreprocesser og udbytte samt på modulets tilrettelæggelse. Herudover skal modulet evalueres skriftligt på baggrund af et fælles evalueringsskema for de Pædagogiske Diplomuddannelser ved CVU Lillebælt. 6. Litteratur Den faglige litteratur på modulet Pædagogisk udviklingsarbejde har et vejledende omfang på ca. 800 sider. Ved godkendelse af problemformuleringen godkendes samtidig en foreløbig litteraturliste, der angiver de(n) studerendes valg af litteratur til modulet. Litteraturlisten kan være opdelt i vejledende litteratur og supplerende litteratur. 14


Effektiv guitarundervisning fra kr. 100,- pr. time I Start i dag\nEffektiv guitarundervisning over hele Danmark med professionel lærer\nFå guitarundervisning over hele landet, med en professionel underviser og lær alle de krævende teknikker\nGuitarundervisning kan være midlet hvis man sidder fast og føler at man ikke kommer videre.\nSe alle guitarundervisere med det samme\nAt lære at spille guitar kan for de fleste synes som en uoverkommelig opgave, der hurtigt kan tage meget af ens tid. Det kan være forvirrende at skulle bruge begge hænder samtidig på de små strenge og selvom man benytter hjælpemidler, føles vejen til de gode melodier lang og kedsommelig.\nGuitarundervisning tilpasset dine behov\nProfessionel og kompetent underviser\nGuitarundervisning kan foregå på flere måder\nBliv en bedre guitarist med målrettet guitarundervisning\nVi dækker hele Danmark med guitarundervisning\nSe alle guitarundervisere\nGuitarundervisning nøje tilrettelagt dine behov kan imidlertid sætte fart på talentet og løreingen, og hurtigt vil du kunne spille simple stykker musik selv. Mange guitarundervisere bruger et helt enkelt trin for trin system, som stille og roligt lærer eleverne at spille guitar.\nDe første par lektioner kan man f.eks. lære de mest basale guitarteknikker, hvorefter sværhedsgraden i undervisningen intensiveres. Selvom al begyndelse er svær, vil du som elev kunne mærke mærkbare forbedringer allerede efter et par lektioner efter din guitarundervisning. Det er vigtigt, at du lærer de rigtig teknikker fra starten, så du ikke får dårlige vaner, som er svære at ændre på senere.\nSom nybegynder er det meget vigtigt at lære de rigtige måder at håndtere en guitar på. En guitarunderviser kan hjælpe dig med dette helt fra starten af, så du ikke holder fast i de dårlige vaner og på den måde begrænser dig selv.\n"Hvis du gerne vil igang med at lære at spille guitar, eller måske er kørt fast og mangler inspiration til at komme videre, er jeg den helt rigtige at komme til! Hos mig lærer du ikke kedelig teori, men du lærer at spille flydende, holde takten og hvordan du kommer videre, i bestræbelsen på at blive en bedre guitarist, med henblik på det at spille", skriver Aske som underviser i akustisk guitar. På hans profil kan du også se ham spille akustisk guitar på youtube.\nSe hele Aske´s profil her\nFor at blive bedre og dygtigere til at spille på guitar er det vigtigt med en god og professionel guitarunderviser, som kan lære de rigtige teknikker til eleven fra starten af. Ofte vil der blive taget udgangspunkt i forskellige sange som kan inspirere eleven til at blive endnu dygtigere og eksperimentere med nye måder at spille sangen på. Hos Menti foregår undervisningen typisk med en underviser og én elev. Dette sikrer høj kvalitet i guitarundervisningen og sikrer at eleven hele tiden lærer i det ønskede tempo, og på det niveau som er aftalt fra starten af.\nSom elev kan du direkte og helt gratis kontakte den eller de guitarundervisere som vil du lære mere af. Inden undervisningen starter op, aftales der f.eks. hvor undervisningen skal foregå, hvor meget den skal koste og hvor mange lektioner der er brug for. Flere undervisere tilbyder også online undervisning, f.eks. gennem Skype eller lignende. Dette betyder at selvom du bor i Århus, kan du får guitarundervisning fra en ekspert bosiddende i København.\nSelve guitarundervisningen kan tilrettelægges på flere måder. F.eks. kan man under en lektion også se på forskellige videoer på Youtube eller Vimeo og på den måde lære nye tricks på guitaren.\nSe vores guitarundervisere\nSelvom vejen kan være lang, er det vigtigt at huske på at guitarunderviserens mål er at gøre dig bedre og dygtigere. Som elev er du ikke aldrig alane, men har hele muligheden for at modtage feedback, får mere træning og hele tiden blive hjulpet med at forbedre din guitarteknik. Guitarundervisningen er oftest tilrettelagt udfra dine evner, så selv du er ekspert eller nybegynder, har du hele tiden muligheden for at forbedre dig.\nPå hver underviserprofil kan du se hvilke niveauer som der kan undervises i. Ydermere tilbyder mange guitarundervisere lektioner for grupper, så du har mulighed for at få undervisning sammen med andre som er på dit niveau.\nSå kom igang med professionel guitarundervisning allerede idag, og find den underviser som passer lige til dig og din spillestil!\nDu kan hurtigt komme igang med din guitarundervisning og bestille tid hos vores guitarundervisere døgnets 24 timer. Vores undervisere er baseret rundt om i hele landet og i langt de fleste store byer som København, Odense og Ålborg, men også i Valby, Nykøbing og Ringsted. Kort sagt, så dækker vi det meste af Danmark.\nHeld og lykke med din guitarundervisning.\nClaudia Segura Vesterager\nAkustisk guitar Elektrisk guitar\nPris 100 - 180 kr. / time\nAkustisk guitar Elektrisk guitar Musik på computer Produktion af musik\nPris 130 - 150 kr. / time\nAkustisk guitar Bas Elektrisk guitar Noder\nBo Skafte Mortensen


Gul Blækpatron 581Xxly - Canon - 11,7 Ml fra Canon på computerfriend.dk -\nLeder du efter Originale Canon Blækpatroner Gul Blækpatron 581Xxly - Canon - 11,7 Ml?\nBestil produktet Originale Canon Blækpatroner Gul Blækpatron 581Xxly - Canon - 11,7 Ml hos ComputerFriend.dk\nCanon er kendetegnet ved de meget lækre Originale Canon Blækpatroner, og Gul Blækpatron 581Xxly - Canon - 11,7 Ml er bestemt ikke undtaget. Og det er slet ikke en hemmelighed at brugerne af Canon er virkelig ekstatiske ift. kvalitet kontra pris, og de mange fordele kan da heller ikke overses.\nGul Blækpatron 581Xxly - Canon - 11,7 Ml fra Canon - Og hvorfor vælge at købe Originale Canon Blækpatroner fra Canon fra ComputerFriend.dk?\nHvorfor skal man købe Originale Canon Blækpatroner Gul Blækpatron 581Xxly - Canon - 11,7 Ml, og ikke hos én af de andre konkurrerende brands?Det er et meget godt spørgsmål, men heldigvis ikke svært at svare på. For lige netop med Canon, specielt når det handler om deres Originale Canon Blækpatroner, så har de nemlig et virkelig godt ry, og alle deres kunder er vilde med dem.\nOg hvordan det være spørger man så? Det er helt vildt simpelt. Canon har en helt nær sammenhæng mellem kvalitet & pris. Og det er en ting alle brugere prissætter meget højt.Lige nu kan du bestille Gul Blækpatron 581Xxly - Canon - 11,7 Ml fra Canon til en pris på 163.00 dk. Og det er jo slet ikke skidt!\nLeder du efter 4-Pak B/C/M/Y Patroner 581Xxl - Canon - 4X11,7Ml? Bestil varen 4-Pak B/C/M/Y Patroner 581Xxl...


Høringssvar over udkast til bekendtgørelse om udskiftning eller nedlæggelse af visse fyringsanlæg til fast brændsel under 1 MW ved ejerskifte af fast ejendom - Kræftens Bekæmpelse\nHøringssvar over udkast til bekendtgørelse om udskiftning eller nedlæggelse af visse fy-ringsanlæg til fast brændsel under 1 MW ved ejerskifte af fast ejendom\nKræftens Bekæmpelse har med interesse læst udkast til bekendtgørelsen. Vi har følgende overordnede kommentarer, som også fremgår af vores tidligere høringssvar til udkastet til Lov om pligt til udskiftning eller nedlæggelse af visse fyringsanlæg ved ejerskifte af fast ejendom.\nKræftens Bekæmpelse er bekymrede for forureningen fra brændeovne. Luftforurening med partikler er kræftfremkaldende, og brænderøgen indeholder kræftfremkaldende stoffer, som f.eks. tjærestoffet benzo(a)pyren, dioxin og formaldehyd. Brændefyring står for størstedelen af den partikelforurening, der udledes i Danmark. Det er derfor nødvendigt med tiltag, der effektivt mindsker luftforureningen fra brændeovne.\nSom tidligere nævnt finder vi det positivt, at regeringen ønsker at nedbringe forureningen fra brændeovne, og det er et skridt i den rigtige retning, at man nu stiller krav om at nedlægge eller udskifte brændeovne fra før 1. januar 2003 ved ejerskifte.\nVi er dog forundrede over, at man ikke benytter anledningen til at give nye boligejere information om brændeovnes påvirkning af indendørs og udendørs luftkvalitet samt om klimapåvirkningen fra røgens sodpartikler. Derfor opfordrer vi til, at Miljøstyrelsen giver nye boligejere denne viden, så man kan træffe sit valg på et oplyst grundlag.\nSom nævnt i tidligere høringssvar er den foreslåede ejerskifteordning langt fra tilstrækkelig til at nedbringe danskernes udsættelse for sundhedsskadelig luftforurening fra brændeovne. Da kravet om udskiftning kun gælder i forbindelse med boligkøb, vil udskiftningen ske langsomt og vedrøre relativt få ovne. Ifølge lovens bemærkninger formodes det, at kun en mindre del af boligejerne vil vælge at nedlægge brændeovnen, mens de resterende 70-90 pct. vil skifte til en nyere model. Selv nyere, svanemærkede brændeovne er årsag til massiv partikelforurening sammenlignet med andre varmekilder.\nKræftens Bekæmpelse opfordrer til, at man giver de enkelte kommuner mulighed for lokalt at fastsætte nærmere regler for om og i hvilket omfang brændefyring skal være tilladt i deres kommune. Brændefyring medvirker til mange menneskers udsættelse for unødvendig partikelforurening i nærmiljøet. På sigt mener vi, at man bør overveje helt at udfase brugen af brændeovne i områder med tæt bebyggelse og adgang til central opvarmning.


Dermaroller til smuk og sund hud hos Holistic Beauty\nRullen laver små ’kanaler’ i huden og får huden til at tro der er sket skade – dvs. den hurtigt danner ny hud for at reparere. Så den danner ny fin hud- skubber til kollagen processen, og forstærker huden med tiden. Vores produkter vil også blive optaget op til 200 gange bedre.\nAlt efter længden på nålene har behandling med rullen følgende egenskaber:\n▪ Cellefornyelse Reparation efter solskader\n▪ Forbedrer hudens udstråling/glød\n▪ Minimerer rynker og fine linier\n▪ Lysner/reducerer ar og akne-ar\n▪ Udjævner pigmentpletter og farve- forskelle i huden\n▪ Forbedrer optagelsen af næring i huden af hudprodukter\n▪ Gør porer mindre synlige\n▪ Fjerner/minimerer strækmærker\n▪ Fjerner/minimerer appelsinhud\n▪ Opstrammer huden\n▪ Forøger blodgennemstrømningen\nHvordan og hvorledes hvis jeg skal bruge den hjemme…\nDe fleste er enige om at hellere ofte med korte nåle, end en enkelt gang med lange. Du kan derfor sagtens rulle et par gange om ugen.\nPassende, du mærker selv, det behøver ikke give kæmpe smerte at bruge den. Og jo dybere du kommer jo længere vil du være rød og jo længere er du om at hele op igen.\nKan jeg købe en billig efterligning?\nSelvfølgelig, de dyre er dog ofte spidsere og glattere og gør derfor mindre ondt. Du er også sikker på at de er lavet af medicinsk stål eller titanium og har en væsentlig længere levetid.\nMå jeg dele min dermaroller?\nDet er ikke en god ide at dele din dermaroller. Der kan sidde biologisk materiale på rullen efter sidste brug. Det kan så kan penetreres ind i blodbanerne når den deles. Du ser derfor ofte at klinikkerne taget rullen med ind og åbner den inde hos dig så du ser det er en ny rulle der bruges.\nSkal jeg rense huden inden?\nDer er godt at rense huden inden, du kan også spritte den af, så du er sikker på det er et rent stykke hud du behandler. Skal dermarollen renses? Helt sikkert, skyl den med varmt vand og flydende sæbe og spray gerne sprit på den både før og efter brug.\nHvad skal jeg smøre på huden efter brug?\nDer findes enkelte produkter på markedet lavet direkte til penetreret hud, dem anbefaler vi, men du kan også bruge en anden god serum.\nHuden er penetreret med en masse små huller, derfor vil hvad du kommer på trænge op til 200 gange mere ind end ellers. Det er derfor vigtigt at enten blot at give huden ro og hvile uden at komme noget på et par timer, eller at have et produkt der er beregnet til brug efter behandling af dermaroller.


Virtual reality vil ændre dit liv for altid - Mandag Morgen - Uafhængigt innovationshus. Analyser og ny viden.\nKlummeAf Kigge Hvid | 7. december 2015 kl. 21:10 | Print\nFor knap en måned siden lanceredes det første virtual reality-headset, der gør teknologien tilgængelig for alle.\nNår jeg spørger Mariano Alesandro, Head of Future Thinking and Technology i INDEX: Design to Improve Life, hvad det der virtual reality egentlig kommer til at betyde, siger han:\n”Tænk tilbage på første gang du brugte internettet. Du åbnede computeren, klikkede på Explorer-ikonet, og så kunne du formentlig se en tekst på skærmen. Tænk så på, hvordan du bruger nettet nu. Dine film, bøger, opslagsværker og din kalender og musik er på nettet. Du bestiller tid hos tandlægen, flybilletter, hoteller og bøger over nettet. Du læser dine bøger på nettet, din læge kan operere via nettet og nødhjælp produceres via nettet. Sådan skal du tænke om virtual reality. Det vil forandre din verden lige så meget, som nettet har gjort.”\nDer er blevet talt om virtual reality længe. Film som The Matrix, Transcendence og Total Recall har skabt forestillinger om og billeder af, hvordan det vil virke. Men virtual reality er aldrig rigtig slået igennem. Det gør det nu.\nSe, høre, lugte og føle\nDen 10. november blev Gear lanceret af det Facebook-ejede firma Oculus. Gear er det første virtual reality-headset, der bliver tilgængeligt for alle. Headsettet fungerer med en Samsung smartphone. Samtidig lancerede Oculus en række servicer som Oculus Video, hvor man med Gear kan se Netflix, film fra 20th Century Fox og videoer. Og Oculus Arcade med videospil til virtual reality. Gear koster knap 700 kr.\nOm godt en måned kommer så Occulus Rift, der er et fuldt virtual reality-udstyr, der fungerer uafhængigt af en smartphone. Det vil koste 3.000-4.000 kr.\nMed Gear og Rift hamrer virtual reality nu ind på forbrugermarkedet. I virtual reality vil du føle, at du faktisk er der, og du vil nu kunne se, høre og føle. Om kort tid vil du også kunne lugte, opleve vibrationer og f.eks. mærke varme eller vind. Vi kan kun gætte på, hvad det vil betyde for verden.\nMit gæt er tre store ændringer.\nDen første ændring vil være, at der opstår helt nye markeder. Lad os tage et eksempel: Jeg sidder i København og skal mødes med en brasiliansk designer. Vi beslutter at mødes i virtual reality på en bestemt strand på Bali. Jeg skal arrangere mødet, så jeg logger ind på en virtuel udgave af stranden. Vi vil sidde ordentligt, så i mit virtuelle rum går jeg hen til menuen, hvor jeg kan vælge møbler, og jeg booker for en mindre betaling en stor parasol og nogle labre strandstole. Og vi holder vores møde under skønne forhold. For møbelproducenter betyder det, at tegninger af alle deres møbler skal ligge som 3D-digitale filer – hvad de ofte allerede gør. Om kort tid vil det muliggøre, at møbelproducenter kan tilbyde møbler til den nye virtuelle verden. Og de kan profitere på et marked, som ikke findes i dag.\nDen anden ændring er den måde, man kan teste alting på. Nye materialer, farver, modeller, sammensætninger, teknikker og metoder kan afprøves i den virtuelle verden. Det betyder, at producenter kan teste alle nye produkter i virtual reality. Og for forbrugeren betyder det, at man kan test sine indkøb, inden de realiseres. En ny sofa kan testes i de virtuelle modeller af ens hjem. Den nye cykel kan testes på både cykelsti og skovvej og hotelværelset kan afprøves, inden man booker.\nDen tredje ændring, der hurtigt vil indtræffe, er inden for sundhedssektoren. Den umiddelbart største fordel vil være undervisningsformål, hvor sundhedspersonale kan uddannes og f.eks. lære at operere, uden at det udgør en fare for patienterne. Allerede nu findes HumanSim, hvor sundhedsfagligt personale kan interagere med patienter og kolleger i et realistisk, interaktivt miljø. Også inden for diagnosticering og kirurgi åbner virtual reality store muligheder. For kirurgien særligt via robotkirurgi og simulering af operationer. Endelig kan vi forvente, at den psykologiske behandling af fobier om få år kan foregå i virtuel reality.\nSom Mariano siger – det vil ændre vores verden lige så meget, som nettet gjorde. Og når det handler om fremtiden, kan man som regel stole på Mariano.\nForrige artikel Tre trends der ændrer digital forretning Næste artikel Kvindelige investorer gør en social forskel


Designfund.dk er i dag iblandt de største internet shops i Danmark inden for boligartikler. Deres udvalg omfatter omtrent 4000 produkter fra diverse brands. Netshoppens Trustpilot-score på 8,9 af 10 viser enorm kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 826 vurderinger, hvoraf 583 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 12763 mennesker fans af Designfund.dk, og her har forretningen modtaget 31 anmeldelser med en gennemsnitlig vurdering på 4,2 ud af 5, som lige så vel er ret så beundringsværdig.\nDubuy.dk er pt. imellem de førende online forhandlere inden for boligartikler. Firmaets udvalg spænder over mere end 18000 produkter fra en række brands. Netbutikkens Trustpilot-vurdering på 8,7 af 10 viser utrolig kundetilfredshed. Vurderingen er baseret på 2677 bedømmelser, hvoraf 2129 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 15637 mennesker tilhængere af Dubuy.dk, og herpå har netbutikken modtaget 535 vurderinger med en middel rating på 4,35 af 5, hvilket ligeledes er yderst flot.\nMoebelKompagniet.dk er aktuelt iblandt de bedste online forretninger der sælger boligartikler. Netshoppens udvalg favner flere end 1500 varer fra forskellige producenter. Butikkens Trustpilot-rating på 9 af 10 er et udtryk for enorm tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 239 anmeldelser, hvoraf 206 af disse giver topkarakter. På Facebook er 9539 personer tilhængere af MoebelKompagniet.dk, og her har webshoppen modtaget 109 evalueringer med en middel bedømmelse på 4,9 af 5, som ligeledes er temmelig beundringsværdig.\nIllux.dk er nu iblandt de bedste internet firmaer med boligartikler. Forretningens udvalg indbefatter i omegn af 1000 varer fra diverse brands. Firmaets Trustpilot-bedømmelse på 9,2 ud af 10 tilkendegiver utrolig kundetilfredshed. Tallet er baseret på 235 vurderinger, hvoraf 194 af disse giver topkarakter. På Facebook er 7513 mennesker tilhængere af Illux.dk, og her har virksomheden modtaget 44 evalueringer med en middel bedømmelse på 4,7 ud af 5, hvilket lige så vel er meget overlegent.\nWallstickerland.dk er pt. en af de mest benyttede internet shops i Danmark der sælger boligartikler. Netshoppens udvalg favner omkring 500 produkter fra en række producenter. Deres Trustpilot-bedømmelse på 7,8 af 10 markerer god tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 59 anmeldelser, hvoraf 41 af disse giver topkarakter. På Facebook er 39170 brugere fans af Wallstickerland.dk, og herpå har butikken modtaget 32 ratings med en gennemsnitlig score på 4,3 ud af 5, som ligeså er ret så imponerende.\nAlfi Gusto Termokande handles hyppigt\nEn række online butikker frembyder i dag et stort udvalg af former for levering. Det mest populære er nu om dage levering til en pakkeshop, så du selv har mulighed for at hente de bestilte varer når du har lyst. Den er nemlig ekstremt nem, samt desuden endvidere den mest prisbevidste leveringsmulighed.\nDu kunne omvendt udse dig at få pakken sendt til din privatbolig eller til hvor du arbejder. Fragttypen er undertiden en tak mindre prisbillig, men også super uproblematisk. Den mest prisbevidste løsning til levering af alfi gusto termokande vil dog altid være at hente ordren selv, som desværre kræver at du opholder dig nærved alfi gusto termokande webbutikkens tilholdssted.\nLeveringstidspunktet er virkelig aktuel om man står og skal bruge varen nu og her, og af den grund er det altså væsentligt at vi finder den forventede leveringstid ved den relevante vare.\nEn masse alfi gusto termokande internet butikker reklamerer med muligheden for dag-til-dag levering på deres favorit varer, men som ikke desto mindre antager at du bestiller forinden et aftalt klokkeslæt, så de med sikkerhed kan nå at få alfi gusto termokande sendt afsted før lagerpersonalet har fyraften.\nNogle internet outlets frembyder fragt uden omkostninger, men typisk er det forudsat at du shopper for en fastsat pris. Ellers skulle man foretrække den mest prisbevidste mulighed for fragt, som gerne – uafhængig om man er i Taastrup, Nakskov eller Ribe – vil være at få fragtmanden til at levere din ordre til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden ret så let gængeligt for internetbrugere at finde information om priser på alfi gusto termokande i blandt forskellige e-handler, og til tak har flere online outlets været tvunget til at mindske priserne på deres varer – til piger og drenge, samt til kvinder og mænd – enormt, og endda nogle gange byde på gebyrfri levering.\nMen det kan immervæk være udbytterigt at sammenligne et par firmaer på nettet efter alfi gusto termokande udsalg inden du køber, så du er usvigeligt sikker på at få fat i den prisbilligste pris.\nMan skal bare være så påpasselig, at når en internet webshop udbyder alfi gusto termokande til en salgspris der kan virke utrolig lav, så kan det undertiden være et signal om en fup internet forhandler. Kortbetalinger er ikke desto mindre indbefattet af en foranstaltning, som skærmer kunden overfor bedrageriske online shops.\nVi går generelt ind for bestillinger med kort eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed bør du overveje en afbetalingsløsning fra eksempelvis ViaBill, forudsat du gerne vil klare regningen over en længere periode.\nFør nogen bestiller alfi gusto termokande hos en internet virksomhed bør de reelt gennemløbe e-butikkens handelsvilkår, dog er det bare et omfattende projekt.\nEt andet alternativ kan være at bemærke om e-handlen er medlem af e-mærket, som generelt er et signal om at netshoppen efterlever gældende dansk lovgivning, og at webbutikken lejlighedsvis undersøges af fagfolk som har den nødvendige knowhow om vedtægterne på området. Det er en rigtig god chance for en hjælpende hånd, såfremt du forvoldes dilemmaer ved dit indkøb.\nYdermere slår vi et slag for at køber er omhyggelig omkring de mest centrale betingelser der kan have indflydelse på handlen, som for eksempel den byttepolitik på alfi gusto termokande netshoppen kører med. I relation til det er det tilmed relevant, at man stadig opbevarer ens kvittering på e-mail, så man når som helst vil kunne bevise sin ordre, ligegyldigt om du er på udkig efter produkter til en mand eller kvinde.\nTrustpilot tilbyder dig faktisk uafhængige løsninger til at kigge nærmere på flere eksisterende køberes oplevelser og af den grund er det fornuftigt, at du gennemgår online forretningens alfi gusto termokande ratings forud for at du handler.\nFacebook medfører ligeledes aldeles anstændige chancer for at få indsigt i online firmaets kundefokus. I øvrigt er der en række internet selskaber som giver kunderne mulighed for at registrere en vurdering af deres køb, som på samme måde burde benyttes til at få et indblik i kundetilfredsheden.\nVores website er finansieret af annonceindtægter. Vi har et fast samarbejde med nogle forskellige internet firmaer eftersom vi formidler butikkernes tilbud, og modtager godtgørelse såfremt vores besøgende fuldfører en handel.\nAnvisninger vedrørende alfi gusto termokande og butikker på nettet vedligeholdes fra tid til anden, men det er ikke muligt for os at give garantier imod forandringer der muligvis er implementeret siden nyligste opdatering af hjemmesidens oplysninger.