EJERSKIFTE HVAD SKAL DER TIL? - PDF\nEJERSKIFTE HVAD SKAL DER TIL?\nDownload "EJERSKIFTE HVAD SKAL DER TIL?"\n1 EJERSKIFTE HVAD SKAL DER TIL?\n2 Vækstfonden Strandvejen 104 A 2900 Hellerup Telefon Maj 2011 Tekst og layout: Kommunikation og analyse Tryk: Datagraf Auning Oplag: På side kan du læse tre cases om virksomheder, der har fiansieret et ejerskifte med Vækstkaution. På www. vf.dk kan du læse flere cases om virksomheder, der har fået Vækstkaution til ejerskifte bl.a. fra MA Smede- og Maskinværksted (forsidefoto) og Brændstrup Maskinfabrik (bagsidefoto). 2\n3 EJERSKIFTE HVAD SKAL DER TIL? 3\n4 INDHOLD HVAD ER ET EJERSKIFTE?... 5 HVORDAN KLARER EJERSKIFTER SIG?...6 HVAD SKABER ET EFFEKTIVT EJERSKIFTE? PERSPEKTIVER OG STYRKEPROFILER CASE: HOTELLER HITTER I PROVINSEN CASE: GLADE GNAVERE OG FARVERIGE FISK CASE: EJERSKIFTE UDVIDER PRODUKTPALETTEN FAKTA OM EJERSKIFTE MED VÆKSTKAUTION FINANSIERINGSMODELLER KRAV OG KONSEKVENSER\n5 HVAD ER ET EJERSKIFTE? Mange virksomheder står på et tidspunkt i løbet af deres levetid over for valget mellem at lukke eller blive ført videre igennem et ejerskifte. Hvordan ejerskiftet sker bedst muligt, har været genstand for mange analyser og undersøgelser gennem tiden 1. Som et bidrag til puljen af viden om ejerskifter ser Vækstfonden, som med kautioner har været med til at finansiere 616 ejerskifter over de seneste 10 år, i denne undersøgelse nærmere på, om det er muligt at finde særlige karakteristika for succesfulde ejerskifter. Alle 616 virksomheder indgår i undersøgelsen 2. Et ejerskifte er karakteriseret ved, at en virksomhed overgår fra en ejerleder til en anden. Køberen af virksomheden kan enten være en ansat eller en udefrakommende, som har mod på at overtage ejerskabet for at drive virksomheden videre. Der kan være mange grunde til at købe en virksomhed. En af dem er, at det er mindre risikofyldt og knap så kapitaltungt at videreføre en eksisterende virksomhed end at starte som iværksætter. Sandsynligheden for at lykkes er større, når den nye ejer kan bruge energien på at udvikle virksomheden frem for at skulle etablere den fra bunden, idet den nye ejer overtager en virksomhed, der allerede har produkter og en kundekreds. Et godt ejerskifte kan spille en afgørende rolle for en virksomheds udvikling. Nye ejere kommer med frisk energi og ideer, der kan flytte forretningen til et højere niveau. I perioden har væksten i antal ansatte i virksomheder, der er blevet ejerskiftet med Vækstkaution, således været 11 pct., hvorimod den samlede beskæftigelse i danske virksomheder er faldet med 14 pct. i samme periode. 1) Eksempler på analyser: Vækstfonden: Generations- og ejerskifte en udfordring for kapitalmarkedet, 2003; CEBR: Vækst via generationsskifte, 2008; Erhvervs- og Byggestyrelsen: Ejerskifte din virksomheds fremtid, ) Find databeskrivelse på 5\n6 HVORDAN KLARER EJERSKIFTER SIG? Fordi et ejerskifte kan være et alternativ til at starte ny virksomhed, er det relevant at se nærmere på forskellene i økonomiske resultater. For investorer og finansieringsvirksomheder er det ligeledes interessant at undersøge, hvordan risikobilledet ser ud sammenlignet med andre aktiviteter, der kræver finansiering. I den sammenhæng kan konkursraten 3 for virksomheder, der opnår lån med Vækstkaution, give et fingerpeg. Konkursraten for ejerskifte er markant lavere end konkursraten for både kautioner til start af ny virksomhed og kautioner til investeringer, som dækker over investering i nye aktiver eller aktiviteter i virksomhederne, jf. figur 1. Vi kan endvidere opdele konkursraten for ejerskifte i forskellige brancher, virksomhedsstørrelser og lånestørrelser. Konkursraten er forholdsvis jævnt fordelt på tværs af brancher, dog er konkursraten for servicevirksomhedsbranchen en del lavere end de øvrige, jf. figur 2. Størrelsen målt i antal ansatte på den virksomhed, som bliver overtaget, har tilsyneladende ikke stor indflydelse på konkursraten, jf. figur ) Konkursraten angiver andelen af virksomheder i den enkelte gruppe, der er gået konkurs. 4) I figur 3 angiver 0 enkeltmandsvirksomheder, hvor ejeren er den eneste i virksomheden dermed er der ingen ansatte i virksomheden. 6\n7 FIGUR 1: KONKURSRATER PÅ LÅN MED VÆKSTKAUTI- ON, FORDELT PÅ AKTIVI- TETER. FIGUR 2: KONKURSRATER PÅ EJERSKIFTELÅN MED VÆKSTKAUTION, FORDELT PÅ BRANCHER. FIGUR 3: KONKURSRATER PÅ EJERSKIFTELÅN MED VÆKSTKAUTION, FORDELT PÅ ANTAL ANSATTE. 7\n8 Imidlertid er der en tydelig sammenhæng mellem størrelsen på lånet med Vækstkaution og konkursraten: Jo større lånet er, jo lavere er konkursraten, jf. figur 4. Sammenhængen antyder, at større lån og dermed større økonomisk risiko skærper fokus på at sikre virksomhedens overlevelse og afværge tab. Risikoen bør også være afspejlet i prisen for at låne penge til at gennemføre ejerskiftet, og som det ses af figur 5, har den gennemsnitlige rente 5 på tværs af lånestørrelser netop været høj for virksomheder, der er gået konkurs. Sammenhængen bliver endnu mere tydelig ved at sammenstille konkursrater med renteniveauet, som den enkelte låntager har skullet betale, jf. figur 6. Sammenhængen mellem konkursrate og rente understreger, at risikopræmien udgør en væsentlig del af den rente, som låntager betaler. 5) Renten angiver i figur 5 og 6 lånerenten fratrukket CIBOR-renten på 3 måneders basis for at korrigere for udviklingen i konjunkturerne. 8\n9 FIGUR 4: KONKURSRATER PÅ EJERSKIFTELÅN MED VÆKSTKAUTION, FORDELT PÅ LÅNESTØRRELSER. FIGUR 5: GENNEMSNITLIG RENTE PÅ IKKE-KONKUR- SER OG KONKURSER, FORDELT PÅ LÅNESTØR- RELSER. FIGUR 6: SAMMENHÆNG MELLEM KONKURSRATE OG RENTE. 9\n10 HVAD SKABER ET EFFEKTIVT EJERSKIFTE? For at blive klogere på, hvilke faktorer der skaber et effektivt ejerskifte, har vi kigget på 140 virksomheder, som alle har været igennem et ejerskifte, hvor lån med Vækstkaution har været en del af den samlede finansiering. Virksomhederne er udvalgt, så de udgør et repræsentativt udsnit af den samlede portefølje fordelt på regioner, brancher, finansieringsår, konkursrater og lånestørrelser. køber er eller har været ansat i virksomheden inden ejerskiftet, mens en ekstern køber har stået uden for virksomheden frem til købet. Både interne og eksterne købere har særlige muligheder og udfordringer, som det er relevant at tage højde for i et ejerskifte. Især fire dimensioner er relevante for et effektivt ejerskifte: Købers relation til virksomheden inden ejerskiftet Sælgers involvering i virksomheden efter overtagelsen Sælgers bidrag til finansieringen Købers ledelses- og brancheerfaring. NÅR KØBER ER INTERN En intern køber har som udgangspunkt via sin ansættelse i virksomheden et dybere kendskab til medarbejdere, kunder, produktionsforhold, forretningsprocesser og udviklingspotentiale. For nogle af dimensionerne er antallet af observationer begrænset, hvorfor der her er grund til at tolke resultaterne med en vis varsomhed. Men det ændrer ikke ved, at resultaterne overordnet kan give et vidnesbyrd om, hvad nogle af ingredienserne i et effektivt ejerskifte kan være. De 140 virksomheder kan opdeles i to kategorier: Køber er enten intern eller ekstern i forhold til virksomheden. En intern Der er dog stor forskel på det at være ansat i en virksomhed og det at skulle eje og lede den. Købers erfaring med personaleledelse viser sig da også at have en positiv effekt på, om virksomheden klarer sig godt igennem et ejerskifte. På tværs af de ejerskifter, hvor der er observationer, ligger konkursraten lavere for interne købere, der har erfaring med personaleledelse, end for interne købere uden personaleledelse, jf. tabel 1. 10\n11 TABEL 1: INTERN KØBERS ERFARING MED PERSONALELEDELSE. Virksom- Antal Konkursheder konkurser rate Personaleledelseserfaring pct. Ingen personaleledelseserfaring pct. Selvom en intern køber kender virksomheden indefra og derfor har brancheerfaring, kan det være en fordel at knytte sælger til virksomheden i en afgrænset periode efter ejerskiftet. Det gør det muligt at sikre kontinuitet i organisationen og sørge for en smidig overførsel af viden om virksomhedens drift, hvilket kan være med til øge sandsynligheden for succes, jf. tabel 2. TABEL 2: SÆLGERINVOLVERING VED INTERN KØBER. Virksom- Antal Konkursheder konkurser rate Sælgerinvolvering pct. Ingen sælgerinvolvering pct. NÅR KØBER ER EKSTERN Som ekstern køber er det muligt for alvor at se virksomhedens udviklingspotentiale i et andet lys, herunder forretningsmodel, produkter, kunder og organisation. Det, at der kommer nye ideer og ambitioner til, kan i sig selv være med til at sætte gang i virksomhedens vækst. Det er imidlertid vigtigt, at den eksterne køber har de rette kompetencer til at skabe værdi og ny vækst i virksomheden. I den sammenhæng spiller kendskabet til branchen en stor rolle, ligesom erfaring med både personaleledelse og virksomhedsledelse kan være med til at skabe et godt udgangspunkt for at drive virksomheden i den rigtige retning, jf. tabel 3. 11\n12 TABEL 3: EKSTERN KØBERS ERFARING MED BRANCHEN, PERSONALE- OG VIRKSOMHEDSLEDELSE. Virksom- Antal Konkursheder konkurser rate Brancheerfaring pct. Ingen brancheerfaring pct. Personaleledelseserfaring pct. Ingen personaleledelseserfaring pct. Virksomhedsledelseserfaring pct. Ingen virksomhedsledelseserfaring pct. Den pris, virksomheden bliver sat til, skal som udgangspunkt afspejle virksomhedens værdi og indtjeningsevne fremadrettet. Købsprisen spiller derfor en stor rolle i et ejerskifte. Det er ikke altid positivt for køber, at prisen på virksomheden er lav, da det kan være et udtryk for, at virksomheden har et begrænset potentiale. Virksomheder solgt til en pris pr. indtjeningskrone, som ligger under 4 kr., har da også haft højere konkursrater end virksomheder, hvor køber har givet 4 kr. eller mere for hver krone i indtjening 6, jf. tabel 4. TABEL 4: PRIS PR. INDTJENINGSKRONE VED EKSTERN KØBER. Pris pr. Virksom- Antal Konkursindtjeningskrone heder konkurser rate pct pct pct. Det handler altså om meget andet og mere end prisen, når det gælder evnen til at gennemføre et ejerskifte på en lønsom måde. Tallene er med til at understrege, at kvalitet koster, forstået på den måde, at en dyr virksomhed meget vel kan have et markant større potentiale end en billig virksomhed, hvilket begrunder den højere pris. 6) Indtjening er angivet som resultat før renter og skat (EBIT). 12\n13 PERSPEKTIVER OG STYRKEPROFILER STYRKEPROFIL FOR INTERN KØBER Erfaring med personaleledelse Involvering af sælger efter ejerskiftet. STYRKEPROFIL FOR EKSTERN KØBER Branchekendskab Erfaring med personale- og virksomhedsledelse. Når en virksomhedsejer ønsker at trække sig ud af virksomheden, er det nødvendigt at beslutte, om virksomheden skal sælges eller lukkes. Sammenligninger viser, at overlevelsesraten er markant højere for virksomheder, der skifter ejer, end den er for nystartede virksomheder. Oven i dette dokumenterer tal fra porteføljen af 616 virksomheder, som har været igennem et ejerskifte med Vækstkaution, at beskæftigelsesvæksten i virksomhederne har været højere end i den øvrige økonomi. For den samlede økonomi er det derfor af stor betydning, at virksomheder, der fortsat vil være i stand til at skabe værdi, bliver videreført gennem ejerskifter. Den mere detaljerede gennemgang af resultaterne for de 140 ejerskifter med Vækstkaution viser, at der er muligheder såvel som udfordringer for både interne og eksterne købere. Selvom det ikke kan lade sig gøre at sætte det perfekte ejerskifte på formel, kan resultaterne fra porteføljen af ejerskifter med Vækstkaution alligevel give et fingerpeg om, hvilke egenskaber ved køber og selve transaktionen der kan trække i retning af et vellykket ejerskifte. Først og fremmest er købers erfaring væsentlig for, at et ejerskifte bliver succesfuldt. Yderligere er der to faktorer, som er vigtige, afhængig af om køber er intern eller ekstern. For interne købere viser Vækstfondens portefølje, at det kan være med til at reducere risikoen for konkurs ved et ejerskifte, hvis køber har konkret erfaring med personaleledelse. På samme måde tyder undersøgelsen på, at konkurssandsynligheden er lavere, hvis sælger er involveret i virksomheden efter handlen. Det giver køber et bedre udgangspunkt for at tilegne sig noget af den unikke viden om virksomheden, som sælger har opbygget. En ekstern køber bør have branchekendskab for at lykkes med ejerskiftet, viser undersøgelsens resultater. Samtidig er det en fordel, hvis køber også har erfaring med personale- og virksomhedsledelse. Med den baggrund står køber bedre rustet til at stille sig i spidsen for at lede og udvikle den virksomhed, som bliver overtaget. 13\n14 FOTO: NILS ROSENVOLD\n15 CASE: HOTELLER HITTER I PROVINSEN Hotel- og restaurationsbranchen er en af de brancher, der har været særligt hårdt ramt af den økonomiske afmatning. Det er dog ikke noget, man mærker hos Milling Hotels, der har flere gæster end nogensinde før Med centralt beliggende byhoteller i klassiske bygninger har Jan og Dorte Milling skabt den succesrige hotelkæde Milling Hotels. Med en kaution fra Vækstfonden er parret kommet et stort skridt nærmere drømmen om at ekspandere i Jylland. Da chancen bød sig, købte de Saxildhus i hjertet af Kolding hotelkædens femte hotel. Saxildhus er helt i tråd med de andre hoteller, vi har. Vores koncept er baseret på bygninger fra århundredeskiftet, så vi kigger efter ældre bygninger med sjæl frem for nybyggeri. Vi regner med, at det bliver selvfinansierende inden for det første driftsår, siger Jan Milling. Vores lokale bank har hele tiden været positiv, men først med kautionen fra Vækstfonden fik vi det lån, der fik den samlede investering til at falde på plads. At Kolding blev første stop i udvidelsen mod vest, er ingen tilfældighed. Byen har et rigt erhvervsliv og er med spændende kulturinstitutioner som Koldinghus og Trapholt attraktiv for både virksomheder og privatpersoner. Målet for det nye hotel er at nå et besøgstal på op mod gæster om året. Historien om Milling Hotels begyndte tilbage i 1994, hvor Jan Milling nærmest ved et tilfælde blev tilbudt at købe Ansgar Hotel i Odense. Forretningen tog hurtigt fart, og allerede i 1996 udvidede ægteparret Milling med endnu et hotel i byen. Siden fulgte Hotel Plaza, også i Odense, og senere Hotel Park i Middelfart. Og det er gået rigtig godt for hotelkæden, som fokuserer på provinsen. Vi rammer noget, som mange mennesker rigtig godt kan lide. I dag er der tendens til, at det hele skal være meget gourmetagtigt, men på vores hoteller trækker vi det hele lidt ned på jorden, så gæsterne føler sig hjemme. Her er plads til hele familien, men også til forretningsfolk, siger Jan Milling og forklarer, at en del af hemmeligheden bag succesen er, at han med sin baggrund som tømrer selv har kunnet udstyre og vedligeholde sine hoteller: Grunden til vores overskud og gode forretning er, at vi modsat en række af vores konkurrenter selv ejer og renoverer bygningerne. Det er en god forretning og giver høj fleksibilitet. Dem, der ikke klarer sig godt i vores branche, har netop haft svært ved at omstille sig til nye kundesegmenter og koncepter. Aftalen mellem banken og Vækstfonden om et lån med Vækstkaution faldt på plads i juli 2010, og allerede 1. september overtog Jan og Dorte Milling Hotel Saxildhus. Parret har 140 ansatte fordelt på fem hoteller. Den langsigtede plan er at etablere yderligere fire hoteller i Jylland inden for en tiårig periode. 15\n16 FOTO: TORBEN KLINT\n17 CASE: GLADE GNAVERE OG FARVERIGE FISK Vordingborgenserne er vilde med akvariefisk, gnavere og pangfarvede hundekurve, så da Brian Jørgensen fik mulighed for at overtage et af byens dyrecentre, slog han til. Med Vækstkaution fik han finansieringen af ejerskiftet på plads Et minisupermarked for dyr. Sådan beskriver indehaver, Brian Jørgensen, selv sin forretning. Sortimentet dækker alt fra kæledyr såsom akvariefisk og marsvin til moderne tilbehør og tøj til hunde. Og der er gang i salget. Hver uge sender Brian Jørgensen 481 akvariefisk og 4 gnavere over disken. Som led i ejerskiftet fik Brian Jørgensen i 2005 et lån med Vækstkaution for at kunne overtage den dyrehandel, som han i tre år havde været butiksbestyrer i. Da min tidligere chef satte butikken til salg, krævede det ikke meget overvejelse, før jeg slog til. Men banken krævede, at der blev stillet mere sikkerhed, end jeg umiddelbart selv kunne imødekomme, og derfor bragte de Vækstkaution på banen, fortæller Brian Jørgensen. Motivationen for at købe en eksisterende forretning var især de fordele, der fulgte med. Den forretning, jeg nu har overtaget, havde trofaste kunder, et godt butikslokale og havde været kendt i lokalmiljøet i mere end 30 år. Og så var det billigere for mig at overtage forretningen end at starte op fra bunden. Med en baggrund som kok lå det ikke i kortene, at Brian Jørgensen en dag skulle blive indehaver af et dyrecenter. I 2002 lagde han jobbet i restaurationsbranchen på hylden og begyndte i Amigos Dyrecenter, som han nu har overtaget og omdøbt til Brians Dyrecenter. Interessen for fisk, hunde og fugle inspirerede Brian Jørgensen til at søge job i netop en dyrehandel. Men det var især det at sælge, der trak i ham. Successen med ejerskiftet gjorde, at han fik behov for at udvide forretningen. Brian Jørgensen valgte også at finansiere udvidelsen med et lån med Vækstkaution. Brians Dyrecenter er i 2011 flyttet til lokaler, der er tre gange så store som de oprindelige, og han har udvidet produktpaletten betydeligt. Flytningen til nye lokaler har sikret, at vi fortsat kan vokse i fremtiden. De 400 m 2 giver os mulighed for at føre væsentligt flere produkter, end vi kunne tidligere, og på den nye adresse har vi parkeringspladser lige uden for butikken. Det er en stor fordel, for mange af vores kunder køber jo ofte tunge ting, som fx hundefoder og akvarier, der skal læsses direkte ind i bagagerummet, afslutter Brian Jørgensen. 17\n18 Foto kommer onsdag FOTO: MICHAEL BO RASMUSSEN\n19 CASE: EJERSKIFTE UDVIDER PRODUKTPALETTEN Med opkøbet af OJ Skolemøbler fik Jens Højer ikke blot udvidet sin virksomhed FurnX betydeligt, han fik også mulighed for at ruste forretningen til fremtidens udfordringer. Finansieringen af ejerskiftet faldt på plads med et lån med Vækstkaution På det fremtidige marked for skolemøbler vil der komme flere og flere udbydere samtidig med, at den offentlige sektor skal spare. Vi havde to muligheder for at tilpasse os: Enten kunne vi selv udvikle en billigere møbelserie, eller vi kunne overtage en veletableret virksomhed, der havde erfaring. Med opkøbet supplerede vi vores eksisterende serie af lidt dyrere skolemøbler fra Højer Møbler med det billigere sortiment fra OJ Skolemøbler, siger stifter og adm. direktør, Jens Højer. FurnX A/S kom ved et tilfælde i dialog med ejeren af OJ Skolemøbler, John Smed, som nærmede sig pensionsalderen og derfor var interesseret i at sælge sit selskab. I forbindelse med finansieringen af ejerskiftet havde Jens Højer brug for hjælp til at stille den sidste sikkerhed for lånet, og i samarbejde med banken fik Jens Højer lån med Vækstkaution. Lånet var en afgørende forudsætning for at kunne høste fordelene ved at overtage en eksisterende forretning. Det, at man overtager en virksomheds navn og telefonnummer, gør, at man kommer hurtigere i gang, end hvis man selv startede op fra bunden. Vi fik automatisk fat i en række kunder, som OJ Skolemøbler tidligere havde handlet med. En anden fordel ved ejerskiftet var selve udviklingsomkostningerne. Det tager to medarbejdere et år at udvikle et bord og en stol, fordi de skal overholde en lang række krav og standarder. Vi skal være sikre på, at børnene ikke kan komme til skade, så vi kan ikke sende et produkt på markedet, som ikke er gennemtestet, fortæller Jens Højer. Virksomhedens kunder tæller alt fra folkeskoler, gymnasier og privatskoler over tekniske skoler til universiteter kort sagt alle institutioner, der beskæftiger sig med uddannelse. Størstedelen af produktionen foregår lokalt omkring Vodskov ved Aalborg, hvor virksomheden har adresse. Kun en ganske lille del af virksomhedens produkter bliver produceret i udlandet i fx Polen, Spanien og Sverige. I fremtiden vil FurnX have blikket stift rettet mod nord. Jens Højer satser nemlig på eksport til Norge, hvor både indkøbsmønstre og valg af produkter er som i Danmark. 19\n20 FIGUR 10: VÆKSTKAUTION TIL EJERSKIFTE, FORDELT PÅ LÅNESTØRREL- SER. Hovedstaden 9 % FIGUR 7: VÆKSTKAUTION TIL EJERSKIFTE, FORDELT PÅ REGIONER. Syddanmark 29 % Midtjylland 28 % Sjælland 11 % Nordjylland 23 % Industri 22 % Servicevirksomheder 17 % Bygge og anlæg 10 % Detailhandel og reparationsvirksomheder 33 % FIGUR 8: VÆKSTKAUTION TIL EJERSKIFTE, FORDELT PÅ BRANCHER. Hotel og restauration 7 % Engroshandel 11 % % Ikke oplyst 11 % 0 4 % FIGUR 9: VÆKSTKAUTION TIL EJERSKIFTE, FORDELT PÅ ANTAL ANSATTE % % 0,5 til 3 mio kr. 0,5 til 3 mio kr. 61 pct 61 pct 3-5 mio kr. 18 % 0-0,5 mio kr. 21 % 0,5-3 mio kr. 61 % 20\n21 FAKTA OM EJERSKIFTE MED VÆKSTKAUTION Denne undersøgelse er baseret på 616 ejerskifter, som Vækstfonden med kautioner har været med til at finansiere, fra august 2000, hvor Vækstkaution blev lanceret, og frem til september Størstedelen af kautionerne til ejerskifte er givet til virksomheder i Region Midtjylland, Region Nordjylland og Region Syddanmark, jf. figur 7. Når det gælder branchefordelingen, er det især detailhandel og reparationsvirksomheder, industri samt servicevirksomheder, som skiller sig, jf. figur 8. Tæt ved ¾ af alle ejerskiftevirksomhederne havde mellem 1 og 20 ansatte på det tidspunkt, hvor ejerskiftet blev gennemført, jf. figur 9. Når det gælder lånene, som kautionerne dækker, ligger de i spændet fra nogle få hundrede tusinde kroner og op til 5 mio. kr., der var loftet for størrelsen på lån, som virksomheder kunne søge Vækstkaution for, frem til november Hovedparten af lånene ligger i den midterste kategori mellem 0,5 og 3 mio. kr., jf. figur\n22 FINANSIERINGS- MODELLER KRAV OG KONSEKVENSER Et ejerskifte kan overordnet blive finansieret på tre forskellige måder, jf. nedenstående figur. Egenkapital Egenkapital og sælgerfinansiering Egenkapital, sælgerfinansiering og bankfinansiering. Når køber selv har tilstrækkelig likviditet til at finansiere hele ejerskiftet, er det muligt at gennemføre handlen alene baseret på egenkapital. likviditet til selv at finansiere hele ejerskiftet. I de situationer bidrager sælger til finansieringen ved at udstede et gældsbrev og/eller indgå aftale om en earn out-betaling, som afhænger af, hvordan virksomhedens økonomiske resultater udvikler sig. Samtidig gør dette, at risikoen på virksomhedens fremtidige værdiskabelse bliver delt mellem køber og sælger. Jo større købesum, desto mere relevant er sælgerfinansiering. For interne købere er sælgerfinansiering da også mest udbredt for lån i størrelsesordenen 3 5 mio. kr., jf. tabel 5. Ved at kombinere egenkapital og sælgerfinansiering er det muligt at kompensere i de situationer, hvor køber ikke har nok EGENKAPITAL EGENKAPITAL EGENKAPITAL SÆLGER- FINANSIERING SÆLGER- FINANSIERING BANK- FINANSIERING 22\n23 TABEL 5: SÆLGERFINANSIERING, FORDELT PÅ LÅNESTØRRELSE INTERN KØBER. TABEL 6: SÆLGERFINANSIERING, FORDELT PÅ LÅNESTØRRELSE EKSTERN KØBER. Låne- Virksom- Antal med Andel med størrelse heder sælgerfin. sælgerfin. 0-0,5 mio. kr pct. 0,5-3 mio kr pct. 3-5 mio kr pct. Total pct. Låne- Virksom- Antal med Andel med størrelse heder sælgerfin. sælgerfin. 0-0,5 mio. kr pct. 0,5-3 mio kr pct. 3-5 mio kr pct. Total pct. Sælgerfinansiering er generelt mere udbredt blandt eksterne købere end interne købere. Det er med til at kompensere for, at en ekstern køber ikke har samme indgående kendskab til værdien af virksomheden, som en intern køber har, og derfor er mere usikker på værdien af virksomheden. Ligesom for interne købere er sælgerfinansiering mest udbredt for lån i intervallet 3-5 mio. kr., jf. tabel 6. I mange tilfælde er det imidlertid både relevant og nødvendigt at inddrage bankfinansiering som en vigtig ingrediens i virksomhedshandlen. Når købers egenkapital og sælgers bidrag til finansieringen ikke dækker, træder et pengeinstitut ind med den resterende finansiering, som får handlen til at være fuldt finansieret. Når Vækstfonden stiller Vækstkaution i en lang række ejerskifter, hænger det sammen med, at en kaution reducerer pengeinstituttets risiko ved at finansiere ejerskiftet. Vækstkaution er derfor relevant i de situationer, hvor pengeinstituttet vurderer, at køberen af virksomheden er kreditværdig, men ikke er i stand til at stille tilstrækkelig sikkerhed for et lån til at købe virksomheden. 23


Pica Syndrom - Hvad Er Der Bagved 💊 Scientific-Praktisk Medical Journal - 2019\nPica syndrom er en psykisk sygdom fra gruppen af spiseforstyrrelser. Læs alt vigtigt om emnet!\nPica syndromet - en ret sjælden spiseforstyrrelse\nPica syndrom hos voksne\nPica Syndrome: Forebyggelse\nden Pica (. Latinsk pica = Elster) er en form for spiseforstyrrelse, hvor den pågældende person til gentagne gange at tage stoffer til sig selv, som ikke er egnet til konsum faktisk - for eksempel jord, sand, maling, mørtel, papir eller tekstiler. Pica syndromet findes normalt i barndom, men kan også forekomme hos voksne. Her kan du læse alt vigtigt om Pica syndromet.\nICD koder for denne sygdom: ICD koder er internationalt gyldige medicinske diagnosekoder. De findes f.eks. i lægens breve eller på uarbejdsdygtighedscertifikater. F50F98\nPica syndromet er en psykisk sygdom fra gruppen af spiseforstyrrelser, I modsætning til anoreksi (anoreksi), bulimi (bulimi afhængighed) og binge-spise syndrom er den Pica ikke mængden, men typen af forbrugte stoffer i forgrunden: Syge spiser især ting, som ikke anset for spiselige, for eksempel sand, maling, hår, sæbe, is, stivelse, mørtel eller papir. Udtrykket Pikazismus oprindeligt henvist til de usædvanlige spisevaner hos gravide kvinder, men bruges nu synonymt med Pica syndrom. "Pica" er det magiske latinske navn, der betragtes som en grådig og ikke særlig kræsne fugl.\nPica syndrom påvirker primært småbørn og er defineret som adfærd, der ikke passer til udviklingsstadiet. Normalt diagnostiserer ikke pædiatrikere og psykologer før andet livsår. Hos voksne er Pica-syndromet sjældent, hvor kvinder er mere berørte end mænd. Især under graviditeten har nogle kvinder fra ydmyge baggrunde en spiseadfærd, der kommer tæt på Pica-syndromet. Men for at skelne dem er en kulturelle eller religiøse betingede spisevaner, såsom at spise visse jordtyper (geofagi) i visse primitive folkeslag.\nDet primære symptom ved Pica syndrom er, at syge tager ind stoffer, der ikke er egnede til konsum. Området her er stort - mens nogle er berørt helt visse præferencer For eksempel, hvis du kun spiser løg af en bestemt sort, udrydder børn med pica syndrom nogle gange noget, de kan lægge i deres mund. Opførelsen kan vises i hemmelighed og skammeligt, helt naturligt og retfærdigt demonstrerende. De andre spisevaner og appetitten til almindelige fødevarer er uændret for de fleste mennesker.\nNogle stoffer bruges af mennesker med pica syndromet især almindeligt forbruges:\nLer og jord (geophagy)\nTræ / papir (xylofagi)\nNogle gange ledsager PICA syndrom kan føre til visse ernæringsmæssige mangler, såsom zinkmangel eller jernmangel anæmi.\nPica syndromet kan baseres på forskellige årsager. Hos spædbørn er følgende risikofaktorer kendt:\nForstyrrelser i moder-barn forholdet\nBørne- og ungdomsforeninger psykologer forklare pica, så det er enten en lærd forseelse eller gøre de ramte på grund af stressende situationer i deres udvikling et skridt tilbage børn. Lejlighedsvis har ellers helt ubevægelige børn en præference for at spise pletter, støv eller andre stoffer. Adfærd intensiveres, når børn vokser op og keder sig i et lav-stimulus miljø.\nUd over folk med alvorlige grundlæggende psykiatriske lidelser - især skizofreni og demens - er blandt de voksne, der hovedsageligt er gravide kvinder, der er ramt af Pica-syndromet. Kvinderne spiser især løg og is ofte. Ifølge forskellige undersøgelser er procentdelen klart højere hos kvinder, der lever under meget dårlige forhold, end gravide kvinder fra godt fodrede populationer. En teori siger, at det er anderledes mangel på næringsstoffer kan udløse en cravings for ikke-spiselige stoffer; Der er tegn på, at der er en åbenbar forbindelse mellem Pica syndrom og jernmangel under graviditet. Denne afhandling er imidlertid ikke sikker. Der er heller ikke tegn på arvelig disposition for pica syndrom.\nDiagnosen af PICA syndrom kan være en psykiater, psykoterapeut, børnelæge, børnepsykolog eller praktiserende læge. Det vigtigste er en detaljeret sygehistoriedvs. en samtale med den pågældende eller - i tilfælde af små børn eller personer med psykiske handicap - med en slægtning. Lægen spørger for eksempel, hvad nøjagtigt den pågældende forbruges i hvilke situationer og i hvilke mængder, og også hvad den anden spiseadfærd ser ud. Også kendte fysiske og psykiske sygdomme præciseres en mulig graviditet og ernæringsmæssige mangler i forbindelse med anamnesen.\nHvis lægen eller psykoterapeut mistænkte til en anden mental underliggende sygdom, det sker for at give mere specifikke spørgsmål eller kan udfylde de patientspecifikke spørgeskemaer og tests (f.eks demens eller skizofreni-test).\nFor det første får lægen et billede af, om personen er underernæret eller har visse mangelsymptomer. Han styrer kropsvægten af patienten og være opmærksom på forskellige symptomer, der indikerer mangel på næringsstoffer, såsom bleghed og hårtab. Forbrugere, der forbruger permanent styrke (amylofagi), kan dette føre til en jernmangelanæmi; Børn og voksne, der indtager farve eller andre blyholdige stoffer, risikerer også kronisk blyforgiftning. en blodprøve giver sikkerhed for næringsstofmangler, forhøjede blyniveauer og andre skift på grund af PICA-syndromet.\nBilledteknikker som a Røntgen er nødvendige, hvis personen har slukket ufordøjelige genstande (såsom negle). Maden af hår (trichophagia) kan være farlige, fordi de ofte danner i tarmen ufordøjelige bolde - såkaldte bezoar. På røntgenstrålen er disse kun synlige med et kontrastmiddel.\nDa baggrunden for Pica syndrom er ekstremt forskelligartet, er der ingen konsekvent terapi til denne spiseforstyrrelse. Behandlingen afhænger af den pågældende persons alder og den enkelte manifestation og årsag til symptomerne. Terapier, der kan være nyttige, er:\nHos babyer og småbørn med Pica-syndromet er den første foranstaltning en omhyggeligt tilsyn, Alt, hvad barnet potentielt kunne se som spiseligt, skal fjernes fra rækkevidde.\nHvis der er, for eksempel, en jern eller zink-mangel i mennesker med Pica syndrom, er det vigtigt at understøttende behandling, ernæringsmæssige mangler på en rig kost og kosttilskud kompensere. Dette gælder især for gravide kvinder.\nMålet med a adfærdsterapi det er, at de berørte lærer at forkaste deres morbid spiseadfærd og i stedet for f.eks. ty til alternative adfærd eller mad. En adfærdsterapi er altid nyttig for personer i hvem Pica-syndromet vedvarer i lang tid og har antaget en kompulsiv karakter.\nBørn og voksne med Pica syndrom, der udviser alvorlige begrænsninger i deres intelligens og generelle udvikling, har brug for en efter deres behov kurativ uddannelse - for eksempel i bolig-, skole- og arbejdsområdet.\nI psykologiske underliggende eller samtidige sygdomme som depression, skizofreni eller demens, er det vigtigt, at disse sygdomme behandles med psykoterapi og medicin, hvis det er nødvendigt. I enkelte tilfælde har det vist sig at moderne antidepressiva (Serotonin reuptake inhibitor) kan have en positiv effekt på behandling i Pica syndrom.\nPica syndrom er en sjælden sygdom, for hvilken der ikke er nogen målrettet forebyggelse. Dog kan risikoen reduceres betydeligt i barndom og tidlige barndom, når barnet har en intakt obligation til sin mor, der normalt anvendes til inddragelse af relevante fødevarer og lærer nok mental stimulation, såsom beskæftigelse og egnede legetøj. Børn med intellektuelle handicap og udviklingsforsinkelser kan have brug for passende specialundervisning.\nI voksenalderen er det vigtigt at holde øje med og fremme ens fysiske og mentale sundhed. Når mental sundhedsproblemer opstår, tøv ikke med at søge råd fra en specialist (psykiater eller psykoterapeut). Sørg også for at have en rig og afbalanceret kost. Sterke ernæringsmæssige mangler kan modvirkes i samråd med din læge specielt med kosttilskud. Så kan både fysiske mangel symptomer og Pica forebyggelse.\nForbruget af uegnede stoffer kan forårsage fordøjelsesbesvær, forgiftninger og infektioner hos de berørte. Et langvarigt og udtalt Pica-syndrom kan også føre til underernæring med mangel på vitaminer og mineraler.\nPica syndromets forløb er anderledes. Nogle tilfælde er en midlertidig adfærdsmæssige lidelse, men nogle patienter oplever en levetid på denne uordnede spiseadfærd. Under alle omstændigheder er det vigtigt at en Pica at behandle så tidligt som muligt.\nBørn af kræftpatienter "du skal leve dit liv"\nFor et år siden blev Verens mor diagnosticeret med kolorektal cancer. Da hun var ved at bygge sit eget liv, blev grunden til at stå rystet. Da sygdommen har ændret familiens liv, fortæller hun i NetDoktor-interviewet. Verena, din mor har tyktarmskræft.\nRosacea (ofte også kaldet "rosacea") er en inflammatorisk hudsygdom, der primært påvirker ansigtet. I begyndelsen er der en vedvarende rødme af ansigtet, såvel som knuder, pustler og vævsregenerering af huden. Udover kløe og smerte gives patienten primært det ubehagelige udseende af en rosacea.\nSport for voksne


12/12/2018 Steen Houman\nSyv kampe spillede Danmark ved VM på otte dage! Ser vi på kampene så ser det således ud:\nDanmark – Norge 3-9 (3-2, 0-5, 0-2)\nSkud: 20-27 (6-6, 7-11, 7-10)\nDanmark – Finland 1-7 (1-5, 0-1, 0-1)\nSkud: 9-38 (3-15, 5-13, 1-10)\nDanmark – Sverige 0-25 (0-13, 0-4, 0-8)\nSkud: 10-47 (5-22, 1-13, 4-12)\nPlay off 1/8 finale\nDanmark – Tjekkiet 1-10 (1-3, 0-4, 0-3)\nSkud: 11-31 (4-9, 3-15, 4-7)\nDanmark – Tyskland 2-4 (1-0, 0-2, 1-2)\nSkud: 16-28 (6-10, 3-11, 7-7)\nDanmark – Norge 5-9 (1-4, 3-3, 1-2)\nSkud: 17-40 (10-16, 6-15, 1-9)\nDanmark vinder en kamp ved VM, men det er den vigtige mod Estland, der sikrer Danmark en plads i kvarten, hvor holdet så ender som nummer 8.\nLøber du kampene igennem, så kan kampene mod Finland, Sverige og Tjekkiet tages bort, for det giver ikke noget at gå ind i de data, andet end at Danmark er efter de store nationer.\nTætte kampe eller\nI de øvrige kampe er Danmark som sådan fint med, fører mod Norge i den første kamp inden en katastrofe anden periode.\nMod Tyskland ligeså føring og slutteligt mod Norge hvor Danmark får vendt og har 5-7 og mulighederne til 6-7, men Norge lukket den kamp.\nDanmark har ikke i en af kampene flere afslutninger end modstanderne, nu er det taktiske setup en solid defensiv med omstillinger, men det er tankevækkende.\nReelt fandt Danmark intet modsvar når der blev presset højt, så var holdet sårbare og når modstanderne spillede mand-mand opdækning, så var der ikke nogen løsninger.\nEt skidt VM?\nBåde og, men rigtig meget skal ses i lyset af de langt fra optimale forberedelser. Først afbud til den vigtige 6 nationers turnering i Slovakiet, hvor det ikke var muligt at få billetter nok, da spillested var langt væk fra alting og blev meldt ud for sent.\nDernæst dobbeltlandskampen mod Norge, der blot blev til 1 kamp.\nSå Danmark har reelt en landskamp inden VM. Det koster til VM, hvor de manglende tætte kampe koster.\nNok har vi landsdækkende liga, og det er vigtigt med de tætte kampe, men internationalt tempo, det er noget helt andet, og her var Danmark desværre bagud på point da de kom til Tjekkiet.\nSammenligner vi med Norge, Tyskland og Letland der slutter som nummer 5-7, så giver de her data lidt mere indsigt.\nDer kan dannes flere konklusioner udfra dette.\nLetland Tyskland Norge Danmark\nMål scoret 29 26 37 15\nMål i mod 38 42 35 66\npp mål i % 20% 36% 37,50% 14%\nBox play succes % 75% 63% 78% 50%\nantal skud 126 138 158 109\nmål % af skud 23% 19% 23% 14%\nJeg kan på mange måder godt lide det nuværende spillesystem, som er opdelt i A og B niveau. Det giver flere tætte kampe.\nMen for Danmark, der betød det at hviledagen var på førstedagen!!!\nSå da Danmark skal møde Estland i den afgørende play off kamp, der er det 4.kamp på 4 dage for Danmark, mens Estland kom med en hviledag i benene inden kampen.\n7 kampe på 8 dage, det er særdeles hård kost.\nFlere tætte kampe\nDet er afgørende for Danmark med flere tætte kampe. Den landsdækkende liga er et rigtig skridt, men skal Danmark højere op, og ikke mindst kunne afvise de landehold der er efter Danmark, så skal de tætte internationale kampe prioriteres.\nEt bedre landshold koster penge, og det er selvklart økonomiske betragtninger og prioriteringer der skal ind over.\nSkal der et bedre turneringsformat ind over, så betyder det også et VM der varer flere dage, det betyder igen øget udgift.\nStolt over vores landshold\nVi skal være stolte over alle spillere, hver som en, de kæmpede forbilledligt og knoklede en hvis legemsdel ud af bukserne.\nMen vi skal også give dem gode muligheder for at kunne præstere.\nHoldet gav alt de havde i sig, så når de kommer hjem i deres klubber, giv spillerne et klap på skulderen og sig godt gået, vi er stolte over Jer.\nDe mange nye spillere\nDanmark kom med 10 nye debutanter til VM, og fra VM i 2016, var der blot 4 spillere tilbage fra 1.-2.kæden.\nDe spillere der var til VM, var de bedste der var med, men det koster på erfaring i en slutrunde at have så mange nye spillere med, som alle gjorde det fortræffeligt, men der er forskel på at have været til et VM før end ikke.\nPrevious En snak med en 18 årig\nNext Et travlt VM\nDanmark - Polen 3-4 (efter straffe)\n#Floorball, U19 landsholdet...\nTirsdagens 10 skarpe, Daniel Andersen (Vanløse)


Privat - site\nhvorfor bruge penge på en konfliktmægling?\nFordi konflikter går ud over din trivsel!\nEn konflikt kan antage mange former og næsten alt kan udvikle sig til en konflikt. En konflikt i sig selv er ikke noget negativt, men måden vi reagerer på i forhold til konflikten og hinanden, kan gøre situationen både skøbelig og uholdbar, smertefuld og langvarig og det går ud over vores trivsel, vores venskab, vores ægteskab ect.\nDerfor skal vi nogle gange have hjælp til vores konflikter og her er konfliktmægling et rigtig godt redskab.\nEn mægling består i en samtale mellem de berørte parter og konfliktmægler. Det er en struktureret proces, som mægleren styrer.\nEn hovedregel i konfliktmægling er, at parterne altid deltager frivilligt og til hver en tid kan forlade mæglingen.\nMin opgave som konfliktmægler er at hjælpe parterne igennem processen, at sørge for at begge får mulighed for at sige det, der skal siges, og at give begge mulighed for at lytte til den anden. Jeg kommer ikke med løsninger, men giver de bedst mulige betingelser for og redskaber til, at parterne sammen finder en løsning.\nJeg er upartisk og tager ikke stilling for eller imod den ene eller anden part og jeg behandler samtalen fortroligt.\nMæglingen foregår hos mig på Frederiksberg eller på et andet neutralt sted.\nDet koster 1000kr i timen og jeg sætter altid tre timer af til en mægling.\nDet kan være nødvendigt at mødes mere end en gang.\nHerunder finder du en meget overordnet opdeling i nogle forskellige konflikttyper. Konfliktmægling er dog ikke begrænset til disse typer, da grundelementerne i en mægling altid er de samme.\nSå kontakt mig for at høre mere om konfliktmægling og om, hvordan jeg kan hjælpe.\nNogle Eksempler på forskellige konflikter\nI er blevet skilt eller er gået fra hinanden og har delebørn, men I har svært ved at få det til at fungere. Måske er I uenige om, hvor meget børnene skal være hos hver af jer, og det giver anledning til skænderier, der også går ud over både jeres og børnenes trivsel.\nI vil gerne have hjælp til at løse situationen.\nKonflikter og uoverensstemmelser i familien kan være mange og handle om det meste. Man også kalde dem for hverdagsskærmydsler.\nMåske skændes I om opvask og rengøring, eller I synes familiens teenager er kropumulig. Måske er der jalousi og rivalisering imellem to eller flere søskende. Det kan også være, at I er blevet uenige om, hvordan en arv skal fordeles. Under alle omstændigheder går det ud over familens trivsel.\nMåske er du blevet uvenner med din nabo på grund af et hegn, der skal repareres, eller I er kommet op at skændes over dit æbletræ, der læner sig ind over naboens grund.\nDet er blevet så slemt, at I slet ikke hilser på hinanden mere, og det påvirker din trivsel, og sikkert også din nabos.\nNabokonflikter kan være lange og slidsomme for begge parter, og det kan være svært at se, at der nogensinde kommer en løsning på problemerne.\nLæs mere om individuel hjælp her på hjemmesiden.\nLise Dürr Nielsen\ntlf: 22 80 74 12 | Smallegade 52E, 2000 Frederiksberg


Nyt sted at træne i Vallensbæk - Folkebladet\n7. sep 2016, 09:13\nCamilla Aisha Alto er centerleder i det nye Fitness World træningscenter i Stationstorvet i Vallensbæk. Det åbnede mandag. Foto: Heiner Lützen Ank\nVALLENSBÆK. Mandag åbnede Fitness World på Vallensbæk Stationstorv, og der var tryk på fra morgenstunden\n– Er det i orden, jeg lige ordner det her først?\nDer er lige en rød løber, der skal rulles ud, nogle kartonner med drikkevarer, der skal stilles på plads og en kunde, der skal have svar på et spørgsmål, inden Camilla Aisha Alto, centerleder i Fitness World, kan vise rundt.\nMen det er også mandag morgen og kun tre timer siden, Camilla Aisha Alto og det øvrige personale tog imod de første gæster i det nye træningscenter.\nKøen ved skranken, hvor man bliver medlem, er konstant, og faktisk har der været kø fra aller første færd, fortæller Camilla Aisha Alto:\n– Vi åbnede kl. 5.30. Men allerede et kvarter før stod den første ældre dame her. Hun ville være sikker på, at hun var den første, så hende fandt vi en gave til.\nDet skal være rart\nFitness World er blandt de første, der rykker ind i de nye bygninger på Stationstorvet i Vallensbæk, og Camilla Aisha Alto har forud for indflytningen haft en god fornemmelse:\n– Jeg har gået rundt i området i ugerne forud, og når jeg har talt med folk, er der mange, der har spurgt interesseret til, hvordan det kom til at se ud, og hvornår vi åbnede, så derfor er bare fedt at komme i gang.\nForud for åbningen har Camilla Aisha Alto især brugt sociale medier til at fortælle om det nye sted:\n– Jeg har for eksempel brugt Facebook meget til at fortælle om stedet, og så har vi også haft en del konkurrencer. Det har fungeret godt.\nNu er Fitness World så endelig kommet i gang, og de nye brugere af stedet kan i hvert fald forvente to ting, når de kommer på besøg, fortæller Camilla Aisha Alto:\n– Det skal være er rart sted at komme. Man skal føle sig velkommen. Det er noget, jeg går utrolig meget op i. Og en anden ting, man sikkert kommer til at mærke, er, at jeg meget godt kan lide at tale med folk. Jeg kan bare godt lide at hygge om folk og snakke med det. Det kommer forhåbentligt til at skabe en god stemning.


Sæbys postbude flytter til Frederikshavn | SaebyAvis.dk - lokale nyheder fra Sæby\nSæbys postbude flytter til Frederikshavn\n29. august 2013 - kl. 16:10 - af Henrik Christensen\n9. september 2013 flytter postbudene i Sæby til Frederikshavn Distributionscenter. Herefter omdeles posten til beboerne i 9300 Sæby og 9352 Dybvad fra distributionscenteret på Skippergade 27 i Frederikshavn, mens posten til beboerne i Østervrå omdeles fra distributionscentret på Banegårdspladsen 8 i Brønderslev.\nLukningen af Sæby Distributionscenter sker med baggrund i de faldende postmængder, og Post Danmark tilrettelægger arbejdet efter fortsat at sikre en sund forretning med optimal service og kvalitet for kunderne.\n– Vi har forberedt os godt, og flytningen får kun i begrænset omfang indflydelse på postomdelingen.\nEnkelte kunder vil dog kunne opleve at modtage deres post på et andet tidspunkt, end de har været vant til. Postbudene skal lige ind i de nye rutiner, og vi håber på forståelse for eventuelle uregelmæssigheder i en kort indkøringsperiode, siger postmester Merethe Madsen.\nVed spørgsmål til postomdelingen er man velkommen til at kontakte Post Danmarks kundeservice på telefon 70 70 70 30. Man kan også følge den lokale postsituation på www.postdanmark.dk/dagenspost.\nEmail en kopi af 'Sæbys postbude flytter til Frederikshavn ' til en bekendt


Det hedder de royale i virkeligheden: VIDSTE DU DET?\nDet hedder de royale i virkeligheden\n4. juni 2017 10:00 | Af: Elo Christoffersen og Ritzau Fokus\nMange ved, at prins Henriks navn er den fordanskede version af det franske Henri, men en del andre kongelige bruger et helt andet navn end det, de er døbt.\nPrins Henrik i virkeligheden døbt Henri, men bærer den danske udgave af sit franske navn officielt. Foto: Keld Navntoft/Scanpix\nDronning Elizabeths far, kong George 6., var i virkeligheden døbt Albert, men tog kongenavnet George, da han overtog tronen fra sin bror, Edward 8., der abdicerede i 1936 for at gifte sig med den fraseparerede jetsetter Wallis Simpson. Foto: VICTORIA JONES/Scanpix (Arkivfoto)\nOftest bliver prins Williams kone tituleret som hertuginden af Cambridge, men selv om hun hedder Catherine til fornavn, omtales hun tit som hertuginde Kate. Foto: Andrew Parsons/Scanpix (Arkivfoto)\nHos vores nordiske naboer i Sverige omtales prinsesse Madeleines mand, den britisk-amerikanske, borgerlige forretningsmand Christopher O'Neill, oftest blot Chris O'Neill. Foto: Scanpix (Arkivfoto)\nPrins Harry i virkeligheden døbt prins Henry, men bruger navnet Harry selv i officielle sammenhænge. Foto: JEREMY SELWYN/Scanpix (Arkivfoto)\nPrins Harrys celebre kæreste, Suits-skuespillerinden Meghan Markle, hedder faktisk Rachel til fornavn. Foto: ANDREW KELLY/Scanpix (Arkivfoto)\nHollandske prins Friso, der døde i august 2013 efter 18 måneder i koma som følge af en lavineulykke, var i virkeligheden døbt Johan til fornavn, men brugte sit andet navn, Friso, som fornavn. Foto: MICHAEL KOOREN/Scanpix (Arkivfoto)\nPrins Andrews ekskone, hertuginde Sarah Ferguson, er bedre kendt under sit kælenavn. Hertuginden, hvis forhenværende svigermor er dronning Elizabeth, kaldes oftest for Fergie. Foto: JON NAZCA/Scanpix (Arkivfoto)\nEt gammelt ordsprog lyder, at kært barn har mange navne, og det gælder i særdeleshed de kongelige.\nTradition med fire navne\nI mange kongehuse er der tradition for, at nyfødte familiemedlemmer oftest døbes med fire navne.\nMen der er flere tilfælde, hvor de royale er kendte under et helt andet navn.\nSe med i galleriet og find ud af, hvad nogle af de royale i virkeligheden hedder…


sådan styrker det beskæftigelsesindsatsen\nI sidste uge offentliggjorde regeringen, at de vil afsætte 30 millioner til at udvikle dansk sprogdata. Hos Schultz arbejder vi med udvikling af en dansksproget chatbot til kommunerne, og er positive over for regeringens initiativer.\nVi er overbeviste om, at kunstig intelligens i form af chatbots vil kunne give kommunerne store effektiviseringspotentialer. Samtidig ser vi ind i et helt nyt paradigme for, hvordan kommuner kan servicere borgerne på alle tidspunkter af døgnet.\nSchultz udvikler, i et demonstrationsprojekt, en chatbot på udvalgte borgerserviceområder, som kan hjælpe med at besvare borgernes spørgsmål døgnet rundt.\nUdviklingen af dansk sprogdata til open source hænger godt sammen med de erfaringer, vi har gjort i vores demonstrationsprojekt, som rummer udvikling af et tværkommunalt chatbot-koncept for kommunerne, hvor volumen af træningsdata er afgørende for chatbottens succes.\nSchultz vil gerne positionere sig i fronten i arbejdet omkring dansk NLU (Natural Language Understanding). Som resultat af vores demonstrationsprojekt, er vi klar til at gå i luften på de første borgerserviceområder, og vi glæder os til at udbrede chatbotten til flere kommuner.\nLad Schultz Kommune Chatbot være en del af jeres digitale serviceydelse.