Sygeplejerskernes Samarbejde i Norden — 100 by Sygeplejersken - Issuu\nSygeplejerskernes Samarbejde i Norden\nUdgivet i 2020 af Sygeplejerskernes Samarbejde i Norden Sankt Annæ Plads 30 1250 København K Danmark +45 3315 1555\nRedaktør Journalist Marianne Bom, www.publicer.dk\nGrafisk Design Maria Frimann Storm og Mathias Nygaard Justesen, Dansk Sygeplejeråd\nOversættelse Summa Linguæ\nTrykt i Danmark VIBLA, www.vibla.dk / Oplag: 1.500\nCopyright © Sygeplejerskernes Samarbejde i Norden og de i publikationen krediterede forfattere og fotografer. Artikler og fotos må ikke offentliggøres i anden sammenhæng uden særskilt aftale med indehaverne af copyright. ISBN: 978-87-7266-702-7\n100 år med nordiske svaner\nygeplejerskernes Samarbejde i Norden, SSN, har nu eksisteret i 100 år. I september 1920 samledes hele 1.000 sygeplejersker fra de nordiske lande i København og stiftede SSN. Imponerende set ud fra datidens langvarige rejser. Og lige så imponerende er det, at SSN er forblevet en stor og stærk organisation, som i dag er paraply for i alt 340.000 sygeplejersker i de seks nordiske lande. I anledning af jubilæet har SSN besluttet at udgive denne publikation, som fortæller historien om de fem nordiske svaner, som nu er blevet til seks efter den færøske sygeplejerskeorganisation kom med i 1998. Du kan læse om, hvordan Sygeplejerskers Samarbejde i Norden blev til, og hvordan sygeplejerskers organisationer i Norden igennem de seneste 100 år har samarbejdet om SSN’s fire overordnede mål: • Bedre uddannelse • Bedre løn og arbejdsvilkår • Bedre ledelse i sundhedssektoren • Mere sygeplejefaglig forskning. Vi har valgt at sætte fokus på sygeplejerskeliv i Norden anno 2020. På hvordan sygeplejersker i de seks lande - med samme udgangspunkt men på vidt forskellige måder - bidrager dels til samfundet og dels til de samme mål som SSN. Du vil komme forbi en sundhedsplejerske i en lille bygd\ni Færøerne, over indsatsen for at holde på personalet på et stort sygehus i København, over højteknologi i ældreplejen i Vestnorge, simulationstræning på højt internationalt plan i Island, højt specialiseret avanceret sygepleje på et sundhedscenter i Finland og til lederkarriere på universitetssygehuset i Stockholm. Artiklerne er nedslag i enkelte sygeplejerskers arbejdsliv, som er med til at vise lidt af den kæmpe mangfoldighed, sygeplejerskefaget udgør for os sygeplejersker og for samfundet. Og som viser, at vi sammen er nået langt, når det gælder uddannelse, forskning og udvikling af sundhedssektoren. Et gennemgående træk i alle landene er stoltheden ved faget og dets udvikling – men desværre også mangler i lønnen. Et af de seneste emner, som SSN ved fælles indsats har sat fokus på politisk.\n’Nordiske organisationer, herunder sygeplejerskerne, indtager en særstilling i Europa, når det drejer sig om medlemsopslutning og indflydelse i de nationale samfund’. Sådan skrev daværende formand for SSN, Kirsten Stallknecht i forordet til SSN’s 75-års jubilæumsskrift. De ord er fortsat gældende. Vores evne til at organisere os stærkt både nationalt og på nordisk plan har gennem tiden betydet, at sygeplejerskerne i Norden har haft og fortsat har en ganske betydelig indflydelse. Det gælder både i de enkelte lande, på nordisk plan og i de internationale sammenhænge, hvor vi færdes med stor anseelse. Lad os stå sammen om den linje, så de seks nordiske svaner også fremover vil slå smukt og indflydelsesrigt med vingerne. Med venlig hilsen\nGRETE CHRISTENSEN Formand for SSN\nGUÐBJÖRG PÁLSDÓTTIR Styremedlem SSN\nNINA HAHTELA Styremedlem SSN\nSINEVA RIBEIRO 1. næstformand for SSN\nÓLUVA I GONG Styremedlem SSN\nLILL SVERRESDATTER LARSEN Styremedlem SSN\nSygeplejerskernes Samarbejde i Norden — 100 år\nIndhold 5 Bertha Wellin, Henny Tscherning og Bergljot Larsson var som formænd for de svenske, danske og norske sygeplejersker med til at stifte Sygeplejerskernes Samarbejde i Norden i 1920. Også de finske sygeplejersker var med, og deres fælles mål var bedre uddannelse, kortere arbejdsdag samt bedre løn og pension.\n22 Þorsteinn Jónsson har spillet en nøglerolle for udviklingen af simulationsundervisning i Island. Fantompatienterne vinder frem i uddannelsen af sygeplejersker og er et godt supplement til undervisning i klinikken. 4\n10 Hanne Nygaard har som afdelingssygeplejerske på et hospital i København påtaget sig et ledelsesansvar og forbedret introduktionen af nyansatte. Sådan lykkes det at fastholde nyuddannede i jobbet.\n26 Tove Larsen er ressourcesygeplejerske på den norske vestkyst, hvor det er lykkedes at tage velfærdsteknologi i brug på en måde, der er til gavn for både borgere og samfundsøkonomi.\n14 Päivi Mähönen fra Espoo nær Helsinki har gennem hele arbejdslivet lært nyt. Som 50-årig opkvalificerede hun sig, så hun i dag kan udskrive recepter og aflaste lægerne i akutmodtagelsen i et sundhedscenter.\n18 Sólrun Foldbo er sundhedsplejerske på Færøerne, hvor kvinderne har Europarekord i børnefødsler. Sólrun Foldbo håber, at en ny revision af uddannelsen til sundhedsplejerske og en forhåbentlig bedre løn vil mindske manglen på sundhedsplejersker.\n30 Lena Berg er en af de sygeplejersker, der er kommet til tops på både løn- og kompetencestigen ved at forske og påtage sig ledelsesansvar. Hun er ledende sygeplejerske på Karolinska Universitetssjukhuset i Stockholm.\n34 Tidslinje: 100 år med Sygeplejerskernes Samarbejde i Norden.\nmed fælles nordisk stemme Helt fra begyndelsen i 1920 kæmpede Sygeplejerskernes Samarbejde i Norden (SSN) for bedre uddannelse, arbejdsvilkår og løn til sygeplejersker. Tre konkrete krav blev rejst på det stiftende møde. Et af dem er ikke opfyldt endnu. Sygeplejerskernes Samarbejde i Norden — 100 år\nTekst MARIANNE BOM • Foto DANSK SYGEPLEJEHISTORISK MUSEUM\nDe første frontfigurer i SSN fotograferet hjemme hos den danske formand Henny Tscherning i 1920 (siddende t.v.). Ved siden af hende sidder den finske formands stedfortræder Sonja Koreneff. Stående fra venstre Bergljot Larsson og Bertha Wellin, hhv. norsk og svensk formand.\n1.000 sygeplejersker tog i september 1920 hat og frakke på og rejste til København fra Norge, Sverige, Finland og andre egne i Danmark. De var kaldt til ”Det Første Nordiske Fællesmøde for Sygeplejersker” af Dansk Sygeplejeråd, der skrev sådan her i invitationen: ”Selv om vort Formaal ikke er store Resolutioner og mægtig samlet Optræden, saa er der en uendelig Styrkefølelse i dette, at vi er en samlet Stand, der stræber efter de samme Maal”. På mødets tredje dag vedtog forsamlingen et fælles arbejdsgrundlag, der også fastlagde de organisatoriske rammer. Det hele kunne stå på ét ark papir – og fyldte ikke meget mere end et moderne Tweet. Dermed var Sygeplejerskernes Samarbejde i Norden (SSN) en realitet, og i 2020 fejrer sammenslutningen 100 års jubilæum med en konference i Danmark. Sygeplejerskernes organisationer i Island og Færøerne er siden kommet med, og der er nu 340.000 sygeplejersker i Norden under SSN’s vinger. ”At tjene Gud og Mennesker bedre” Initiativtagerne er for længst borte. Men deres myndige og viljefaste blikke kan man stadig møde på det officielle foto, der i 1920 blev taget hjemme hos den danske formand, Henny Tscherning. Dér poserer de klædt i datidens solidt vævede tøj og på brystet et stort rundt emblem med rød-hvide flæser: Adgangstegnet til sygeplejerskernes første fællesmøde. 6\nDet oprindelige dokument, der viser, hvad de 1.000 sygeplejersker blev enige om at arbejde for i 1920.\ndig er aktuelle. Af den korte skriftlige vedtagelse fra 1920 fremgår, at SSN skulle arbejde for tre ting: 1.\t3 Aars Uddannelse som Minimumsfordring 2.\tEn Forkortelse af Sygeplejerskernes Arbejdsdag 3.\tEn mere ensartet Forbedring af Sygeplejerskernes Løn og Pension.\nDengang definerede organisationsfolkene faget som et kald, en opgave, som sygeplejersker uegennyttigt tog på sig som følge af en stærk indre overbevisning. Ambitionen med fællesmødet var at ”lære hverandre at kende og derigennem lære at tjene Gud og Mennesker bedre”, stod der i invitationen. Sproget er gammeldags, og fotoet er nu gulnet. Det var en anden tid. Betyder det, at SSN’s oprindelige eksistensberettigelse er væk? Nej, for ud over at ”tjene Gud og Mennesker” ville grundlæggerne også forbedre sygeplejerskers vilkår på områder, der sta-\nStadig meget til fælles Hundrede år senere er meget forandret i sygeplejerskers liv og virke, men SSN’s mærkesager i 2020 ligger i lige forlængelse af visionerne fra 1920. På tværs af landegrænser i Norden og i internationale fora som International Council of Nurses (ICN), arbejder SSN stadig for gode uddannelser samt bedre løn og arbejdsvilkår. I årenes løb er desuden vedtaget målsætninger om at fremme kvalitet i ledelsen af sundhedssektoren og for mere forskning. SSN ledes af de seks formænd for sygeplejerskeorganisationerne. Grete Christensen er i 2020 formand for SSN og Dansk Sygeplejeråd, og hun mener, at nordiske sygeplejersker også i dag har meget til fælles. ”Vi kæmper med stort set de samme dagsordener i alle seks lande. Det handler om at opnå anerkendelse af faget og om at få forbedret lønnen. Det handler også om at bevare og udvikle en god kliniske uddannelse og om at styrke le-\ndelsen og den sygeplejefaglige forskning – alt sammen som løftestang for bedre sundhed,” siger hun. SSN fremmer disse interesser ved at påvirke politikere i de enkelte nordiske lande og ude i Europa. For eksempel kæmpede SSN for at bevare en stærk professionsuddannelse, da der i 2013 skulle vedtages et nyt EU-direktiv om ”anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer”. Samtidig faciliterer SSN sygeplejefagligt samarbejde på tværs af grænser, og i sidste ende påvirker det dagligdagen ude i klinikken, siger formanden: ”I organisationerne sørger vi for, at det er muligt for sygeplejersker at mødes på kryds og tværs om faglige emner på nordisk, europæisk og internationalt plan. Viden bliver skabt og delt og siver ud til praksis gennem vores forskellige faglige selskaber og interessegrupper,” siger hun. Uddannelse som kvalitetsmærke Grete Christensen føler stolthed, når hun mindes de kvinder, der stiftede SSN.\nHvornår fik sygeplejersker opfyldt kravene fra 1920?\n”De var så seje. Tænk bare på, hvilke udfordringer de skulle overvinde for at mødes i København. I dag kan vi på meget enklere vis transportere os, kommunikere på internettet og dele viden,” siger hun. De 1.000 sygeplejersker tog i 1920 den bøvlede tur med datidens tog, skibe og sporvogne. På et gruppefoto foran det danske parlament stråler deres ansigter os endnu i dag stålsatte i møde. De kom, de diskuterede, og de stillede de tre krav om uddannelse, kortere arbejdstid og bedre løn og pension. Hvor lang tid skulle der gå, før de blev indfriet? Det første krav om tre års uddannelse fyldte i årtier i de interne drøftelser og i det politiske arbejde. Uddannelse var også dengang det kvalitetsmærke, der skulle tiltrække unge til faget og være løftestang for anerkendelse, bedre løn og arbejdsvilkår. Da man i 1920 blev enige om det fælles krav om minimum tre år, havde Finland netop indført en treårig uddannelse i 1919. På fællesmødet var der diskussion frem og tilbage om, hvor meget uddannelse der\nTre års uddannelse som minimum\nOtte timers arbejdsdag***\nLøn på niveau med sammenlignelige fag****\n* Delvis uddannelse i Danmark ** Hele uddannelsen på Færøerne *** Oprindelig formulering: ”En Forkortelse af Sygeplejerskernes Arbejdsdag” **** Oprindelig formulering: ”En mere ensartet Forbedring af Sygeplejerskernes Løn og Pension” Kilder: Dansk Sygeplejehistorisk Museum og SSN’s medlemsorganisationer\nskulle til for at kunne kalde sig sygeplejerske. De svenske sygeplejersker blev kritiseret for at have accepteret en uddannelse på to år, og internt i SSN var der uro om uddannelsesspørgsmålet i mange år, selv om alle dybest set var enige om kravet om mindst tre år. I 1986 var diskussioner om uddannelsens art og længde ved at splitte SSN, da Norsk Sykepleierforbund krævede en ændring af den svenske uddannelse for at anerkende autorisation til svenskere, der ville arbejde i Norge. Men samarbejdet klarede krisen. Der var mere, der bandt det sammen, end skilte det ad. De svenske sygeplejersker måtte vente 73 år på at få uddannelseskravet fra 1920 opfyldt. I Sverige blev uddannelsen til sygeplejerske treårig i 1993. I Danmark skete det til sammenligning i 1933. I Norge i 1948. Men det hører med til historien, at der fandtes treårige uddannelser på hospitaler i flere lande længe før de officielle, landsdækkende beslutninger herom. Dansk Sygeplejeråd optog fra 1899 udelukkende Sverige sygeplejersker med tre års uddannelse, og i Norge var den første sygeplejerskeud1993 dannelse i Bergen treårig fra begyndelsen i 1908. 1939\nKortere arbejdsdag Kravet om kortere arbejdsdag var internt i SSN i 1920 også lidt af en varm kartoffel. Der var enighed om, at de almindelige vagter på 12-14\nDeltagerne i det første fællesmøde i SSN i 1920. Foran det danske parlament.\ntimer var for lange. Men samtidig var der udbredt modstand mod en otte timers arbejdsdag, som den internationale arbejderbevægelse havde kæmpet for siden 1889 og netop var ved at gennemtrumfe i Norden. I København opnåede arbejdere otte timersdag få måneder før SSN’s stiftende møde. Men det gjaldt ikke for sygeplejersker, og så kort en arbejdsdag ville være i strid med kaldet og etikken, lød det på fællesmødet. Treholdsskift ville medføre uro for patienten, og opsplitning af arbejdet kunne ødelægge arbejdsglæden og den faglige interesse, fremgår det af referatet. 8\nHertil replicerede en ”plejemoder” ved Blegdamshospitalet i København, Emma West, der gik ind for de otte timer: ”Ja, Sygeplejerskerne har jo altid haft vanskeligt ved at vænne sig til nye Tanker, men her maa de gøre det.” Til det udsagn lød der protester fra forsamlingen. Siden har Nordens sygeplejersker vænnet sig til tanken om nedsat arbejdstid. I fem af de seks nordiske lande arbejder flere end halvdelen af sygeplejerskerne i dag på deltid, med Finland som en undtagelse.\nMen hvordan kunne kollegerne dengang arbejde så meget? Det kunne de, fordi de var ”gift” med arbejdet. Frem til midten af forrige århundrede var det almindeligt, at sygeplejersker boede på hospitalet. Først efter Anden Verdenskrig, da der var mangel på sygeplejersker, blev det anerkendt at kombinere arbejdet med ægtefælle og familie. Det kom til at tage lang tid at få udbredt en otte timers arbejdsdag blandt sygeplejersker i Norden. I Norge skete det først. I 1937. Færingerne måtte vente længst. Til 1948.\nMen arbejdsugen var stadig lang. Først i 1970erne blev fem dages arbejde og to dage fri udbredt i Norden. Løn og arbejdsvilkår Det tredje krav fra fællesmødet i 1920 var ”En mere ensartet Forbedring af Sygeplejerskernes Løn og Pension”. På det punkt har der alle årene hersket fuld enighed i SSN. Det er samtidig det eneste af de tre oprindelige krav, som ikke er opfyldt. Ifølge SSN får sygeplejersker i Norden endnu i dag for lav løn i forhold til andre faggrupper med tilsvarende uddannelse og ansvar.\nSelvfølgelig har der været fremgang. For 100 år siden fik sygeplejersker for eksempel en del af lønnen udbetalt i naturalier. De fik mad og tag over hovedet. Det princip gjorde SSN for alvor op med, da man igen kunne kigge fremad efter Anden Verdenskrigs gru. I 1946 krævede SSN, at sygeplejersker skulle aflønnes efter ”bruttoløn-princippet” beregnet ud fra en otte timers arbejdsdag og sidestillet med tjenestemænd. Nu skulle det være slut med at modregne kost og logi i lønnen. Men ifølge den seneste SSN-rapport om ligeløn fra 2018 er sygeplejersker stadig bagud. I de nordiske lande er lønforskellen omkring 20 procent mellem mænd og kvinder med uddannelser på bachelorniveau. Kvindedominerede fag som sygeplejersker får fire femtedele af den løn, som udbetales i mandsdominerede fag med samme uddannelsesniveau. Fra land til land varierer sygeplejerskers løn og forhandlingssituation, men én tendens har igennem årene været den samme, siger Grete Christensen: ”Tålmodighed er desværre kodeordet, når man arbejder for bedre vilkår for sygeplejersker. Vi er i hele Norden gået efter at få bedre uddannelse, anerkendelse og dermed højere lønniveau. Alligevel ligger vi væsentligt lavere end de mandsdominerede fag. Jeg ser ikke anden udvej, end at man må afsætte flere penge til sygeplejersker fra regeringernes side for at få rettet op på uligheden,” siger hun. Ledelse og forskning Nyere fokuspunker i SSN er bedre ledelse og mere forskning. Begge dele vil føre\ntil et løft i kvaliteten af sygeplejen og forbedringer af sygeplejerskers vilkår. Sygeplejeforskningen kom ind i SSN’s formålsparagraf i 1954. I 1966 åbnede Europas første sygeplejefaglige forskningsinstitut i Finland og et par år før havde en arbejdsgruppe i SSN foreslået, at sammenslutningen skulle udgive et forskningstidsskrift. Men det krævede årtiers dialog i SSN, før forskningen kom højt på dagsordenen. I 1981 havde SSN premiere på sit forskningstidsskrift ”Vård i Norden”, og året efter afholdt SSN det første forskningssymposium i Finland. I 2020 er der stadig langt mellem sygeplejersker, der forsker i de nordiske lande. Stiller man hundrede sygeplejersker op på række, har en eller to af dem en ph.d.-grad. Internationalt samarbejde Det nordiske samarbejde har helt fra begyndelsen været knyttet til det internationale samarbejde i International Council of Nurses (ICN). Ideen til SSN opstod i de nordiske sygeplejeorganisationer i frustration over, at ICN lå underdrejet efter Første Verdenskrig. Ambitionerne var dengang – og er stadig – at gøre en forskel internationalt, og SSN har haft stor indflydelse ude i verden, siger Grete Christensen. ”Der bliver lyttet, når de nordiske sygeplejersker taler, fordi vi kommer velforberedte og velorganiserede. Derfor sidder der i dag nordiske sygeplejersker på vigtige internationale poster. Vi har gennemslagskraft, og den har vi brugt til gavn for sygeplejersker og deres patienter ude i verden, navnlig i udviklingslandene.”\nSpørgsmål er en styrke ikke en svaghed 10\nHanne Nygaard, afdelingssygeplejerske på medicinsk modtageafsnit på Bispebjerg Hospital i København, står bag introforløbet ”Godt i gang”, som har givet nyansatte som Caroline Plum Olsen tryghed og selvtillid.\nF A K TA\nDANMARK Antal sygeplejersker 70.935 er aktive på arbejdsmarkedet. 3 % i staten, 58% i regionerne, 24% i kommunerne og 15% i den private sektor. Uddannelsens længde 3 ½ år. Løn og pension 34.044 Dkr. (4.556,76 euro) om måneden i gennemsnit får sygeplejersker i regioner og kommuner, der ikke er ledere eller kandidatuddannede. Den højest lønnede tiendedel får 40.550 Dkr. (5.427,53 euro), den lavest lønnede tiendedel får 27.854 Dkr. (3.728,21 euro). Dertil kommer pension på 13,55-14,18 % af den faste løn (grundløn og tillæg) og 3,75-5 % af genetillæg. Uddannelse af ledere 5,5 % af sygeplejerskerne har en sygeplejerelevant lederuddannelse på diplomeller masterniveau. Forskning Færre end 1% af sygeplejerskerne har en ph.d.-grad.\nTekst MICHAEL DYRING POULSEN og SUSANNE BLOCH KJELDSEN\net medicinske modtageafsnit på Bispebjerg Hospital i København havde for tre år siden en stor udfordring med at fastholde nyuddannede sygeplejersker. To ud af tre nyuddannede sygeplejersker sagde deres job op, inden de havde været ansat i fire måneder. Det var ikke hensigtsmæssigt for hverken de nyuddannede, deres kolleger eller for patienterne og driften af afdelingen. Derfor tog afdelingssygeplejerske Hanne Nygaard initiativ til at udvikle et nyt introduktionsforløb for nyuddannede. Det blev indført som forsøg i 2017 og havde så god effekt, at det blev permanent fra maj 2018. I dag begynder alle nyuddannede deres ansættelse med et 24 uger langt introforløb ”Godt i gang”, og kun hver tiende falder fra. Afdelingssygeplejerske Hanne Nygaard designede forløbet sammen med kliniske\nFoto SØREN SVENDSEN\nFor tre år siden var det svært at fastholde nyuddannede sygeplejersker på medicinsk modtageafsnit på Bispebjerg Hospital i København. Det er det ikke mere, fordi afdelingssygeplejerske HANNE NYGAARD påtog sig ledelsesansvar for kulturen og introduktionen til arbejdet.\nFAGL IGT UDSYN Hanne Nygaard, afdelingssygeplejerske, København Professionens største udfordring ”At der bliver talt om, at sygeplejerskemangel kan løses ved at uddelegere sygeplejeopgaver til andre faggrupper. Det skaber et behov for at definere mere tydeligt, hvad der er sygepleje, og hvornår opgaverne kræver, at de løses af sygeplejersker.” Professionens største potentiale ”Det er vores helhedsorienterede tilgang. De ældre medicinske patienter, de multisyge og de sårbare har brug for en faggruppe, som kan binde deres forløb sammen på tværs af sektorer og få alle aktører omkring patienten til at spille sammen.” Sådan kommer vi i mål ”Der er i dag en tendens til, at vi som sundhedsvæsen flytter ud til patienterne, fremfor at det traditionelt har været patienterne, som skulle indrette sig efter vores måde at organisere os på. Denne tendens går også i retning af, at ledelse går på tværs af sektorer og hospitaler. Det er gode skridt i den rigtig retning i forhold til at skabe tryghed og sikkerhed for patienterne.”\nspecialister. Hun baserede det nye forløb på de tilbagemeldinger, hun fik fra sygeplejersker, der gik på det tidligere introforløb. At initiativet lykkedes skyldes i høj grad, at ledelsen tog ansvar for at udvikle kulturen, fortæller Hanne Nygaard: ”Målet har været at skabe en ny kultur på medicinsk modtageafsnit. En kultur præget af respekt, ansvar og sammenhold. En kultur med et sundt læringsmiljø, hvor spørgsmål bliver set som en styrke, og ikke en svaghed.” Et sted at gå hen med spørgsmål Problemet med det gamle introforløb var, at de erfarne sygeplejersker, som skulle oplære og hjælpe de nyansatte sygeplejersker med at finde sig til rette på en ny arbejdsplads, ikke altid blev spurgt, om de havde lyst til og mod på det. Det skabte en situation, hvor de nyansatte sygeplejersker ofte blev set som en byrde af nogle af de erfarne sygeplejersker. Ikke af ond vilje, men fordi de bare gerne ville passe deres arbejde og måske ikke følte sig rustet til at oplære nye sygeplejersker. Det betød, at de nyansatte sygeplejersker ikke vidste, hvor de skulle gå hen med deres bekymringer og spørgsmål. Det er disse problemer, Hanne Nygaard med det nye introforløb har forsøgt at komme til livs med en cocktail af struktur og frivillig deltagelse. ”Jeg har hele vejen igennem inviteret det faste personale til at tilkendegive, om\nde havde mod på og lyst til at deltage i introforløbet. Det kan sagtens være, at det ikke er den mest erfarne sygeplejerske, der er den bedste til at lære fra sig, men at en mindre erfaren sygeplejerske er mere pædagogisk og bedre til at dele sin viden,” siger hun. Nøglen til succes At de nyansatte sygeplejersker bliver mødt af en gruppe dedikerede og entusiastiske sygeplejersker, anser Hanne Nygaard som selve nøglen til introforløbets succes. ”Godt i gang”-introforløbet er skruet sådan sammen, at den nyuddannede sygeplejerske først bliver introduceret til hospitalet. Derefter foregår de første 10 dage efter learning lab-princippet. Det foregår på en tresengsstue, hvor der er tid til at fokusere på opgaverne under supervision af erfarne sygeplejersker. Herefter har den nyuddannede fire ugers følgevagter med erfarne sygeplejersker – dag, aften og nat. Undervejs i forløbet er der tilbud om 2 x 3 timers mentorforløb med en erfaren sygeplejerske med specialistfunktion inden for de første 24 uger. En drømmestart For Caroline Plum Olsen, som begyndte i nyt job på medicinsk modtageafsnit i januar 2019, har det været en drømmestart, som har betydet, at hun følte sig mere tryg og selvsikker i starten.\nFoto Dansk Sygeplejehistorisk Museum\nCaroline Plum Olsen fremhæver især, hvor glad hun har været for introforløbets ”learning lab”. ”Vi fik lov til at være på tresengsstuen, hvor vi ikke skulle forholde os til resten af afdelingen og alle vores nye kolleger, men kun fokusere på plejen af de tre patienter. Det giver en stor tryghed at få mulighed for læring i et lille helle, hvor der er god tid til fokus og nærvær, og hvor man gennemgår alle patientgrupper,” siger hun. Caroline Plum Olsen husker tydeligt, hvordan hun her lærte at rense luftveje med trachealsugning, og hvordan det gav hende stor selvsikkerhed, da hun få dage efter havde en patient med netop det behov: ”Jeg var slet ikke i tvivl om, hvordan proceduren skulle udføres.”\nD ER VAR ENGANG En sygeplejerske underviser en sygeplejeelev på et københavnsk hospital i 1960’erne. At få overdraget nøglen til medicinskabet var næsten et overgangsritual til de uddannede sygeplejerskers verden. Den erfarne sygeplejerske kontrollerede, at alle tabletter blev fordelt rigtigt, og at injektionssprøjterne var korrekt trukket op. Først når eleven var helt sikker, blev hun sluppet løs på egen hånd i medicinskabet.\nTekst IRINA BJÖRKMAN • Foto LEENA KOSKELA\nSygeplejersker opgraderer på viden og ansvar F A K TA\nSygeplejerske PÄIVI MÄHÖNEN har livet i gennem opdateret sin viden. I dag tager hun sig af akutte patienter og ordinerer visse typer medicin i Samaria Sundhedscenter i Espoo nær Helsinki. Det har frigivet lægernes arbejdskraft til mere komplekse patienter.\nygeplejerske Päivi Mähönen, 59, ser sig omkring uden for sit konsultationsrum. Der er en kompakt stemning på Samaria Sundhedscenter i Espoo. Det er den tid på året, hvor mange bliver ramt af sygdom. Vintersnuen kan både ses og høres denne morgen. ”En kollega har engang sagt, at det kan betale sig at holde bunken med kø-numre skjult. Så er det nemmere at koncentrere sig om klienten og ikke om den voksende kø,” siger hun. Päivi Mähönen har et arbejde, der afviger fra mange andre sygeplejerskers i Norden. Her i Espoo møder borgerne en sygeplejerske, når de booker en akut tid i det kommunale center. Lægerne er lige i nærheden, så sygeplejerskerne kan altid konsultere eller tilkalde en læge, når der er behov. Hun og fire andre sygeplejersker i sundhedscentret har opkvalificeret sig og har begrænset adgang til at ordinere medicin. De kan for eksempel påbegynde medicinering af visse bakterieinfektioner, 14\nFINLAND Antal sygeplejersker 72.208 er aktive på arbejdsmarkedet. 83.8 % i kommunerne, 15.2 % i den private sektor, 1.0 % i staten. Uddannelsens længde 3,5 år til sygeplejerske 4 år til akutsygeplejerske og sygeplejerske i folkesundhed. Løn og pension 3.082 euro om måneden i gennemsnit får sygeplejersker i det offentlige, der ikke er ledere eller kandidatuddannede. Den højest lønnede tiendedel får 3715 euro, den lavest lønnede tiendedel får 2565 euro. Ingen statistik på pension. Uddannelse af ledere Ingen statistik på antal lederuddannede. Forskning Færre end 1 % af sygeplejerskerne har en ph.d.-grad.\nPäivi Mähönen har gennem hele arbejdslivet lært nyt. Som 50årig opkvalificerede hun sig, så hun i dag i nogle situationer kan udskrive recepter og aflaste lægerne, så de bruger mindre tid på rutinemæssige opgaver.\nFAGL IGT UDSYN Päivi Mähönen, sygeplejerske i sundhedscenter, Espoo Professionens største udfordring ”Kommunens økonomi kører meget stramt, og det kan mærkes i sundhedssektoren. Vi får ikke vikarer, og ressourcerne er virkelig små især i influenzaperioden. ”Hvor længe orker sygeplejerskerne?” - det er et konstant samtaleemne. Der er behov for opbakning, og ansvaret skal afspejles i lønnen, så der også i fremtiden vil være nok sygeplejersker.” Professionens største potentiale ”Der er et stort potentiale i at opkvalificere sygeplejersker til at have begrænset ret til at ordinere medicin. Det frigør læger fra rutinemæssigt arbejde uden risiko for patientsikkerheden. I usikre tilfælde spørger vi sygeplejersker en læge til råds.” Sådan kommer vi i mål ”I hele min karriere har jeg følt, at teamarbejde både forbedrer kvaliteten af arbejdet og effektiviserer. Teamarbejde bør nyde fremme, når de økonomiske ressourcer ikke maksimeres. Der er også vigtigt at tage hånd om ældre sygeplejerskers trivsel og muligheder for at varetage arbejdsopgaverne, når nu pensionsalderen forhøjes.”\nordinere præventionsmidler til kvinder under 35 år og forny recepter for astmapatienter. De kan også fortage vaccinationer mod influenza, hepatitis og skoldkopper. Men Päivi Mähönen ser ikke retten til at udskrive lægemidler som det vigtigste træk i sit arbejdsbillede. ”Jeg undersøger, opklarer og overvejer et eventuelt videre forløb af behandlingen, og i den forbindelse udskriver eller fornyer jeg somme tider recepter,” siger hun. Opkvalificering hele livet Er jeg stadig i stand til det som 50-årig? Det spekulerede Päivi Mähönen på, da en kollega opfordrede hende til at ansøge om den opkvalificering, der kræves for at ordinere medicin. Hun kunne godt. ”Da jeg begyndte at bladre i farmakologiske eksamensbøger, gyste jeg over, om jeg overhovedet kunne forstå noget af stoffet. Men da jeg læste mere, forstod jeg, at jeg på mit arbejde på en medicinsk afdeling allerede havde fået samme viden gennem praksis. Der fandtes forbavsende meget farmakologi i min hukommelse,” siger hun. Alligevel var hun nødt til at gå højt op i studierne. ”Det kunne ses på mit natbord, hvor en bunke ulæste krimier hobede sig op,” siger krimi-elskeren Päivi Mähönen. Det er nu seks år siden. Studiet til sygeplejerske ligger 26 år tilbage.\n”Jeg startede som 30-årig efter fødslen af mit yngste barn. Men tanken om uddannelsen havde formodentlig rumsteret i mit hoved, lige siden jeg som barn var indlagt i flere måneder.” Päivi Mähönen blev færdig som medicinsk/kirurgisk sygeplejerske midt i en krisetid. Det var svært at få job. I to år havde hun små vikarjobs på Laakso Sygehus, før hun fik et fast arbejde. Der var pres på til at begynde med. Sygehuset skabte ekstra sengepladser med afskærmning, og der lå patienter i opholdsrummet. ”Vi sygeplejersker rendte rundt med stikbækkener. Det føltes som om, arbejdet var rundgang efter rundgang for at tjekke patienterne. Morgenrundgang blev efterfulgt af frokostrundgang og derefter aftenrundgang,” husker hun. Men ikke så længe efter blev arbejdet omorganiseret, mere effektivt og gevaldigt mere meningsfyldt. Så Päivi Mähönen trivedes på Laakso Sygehus i 17 år – dog afbrudt af korte ansættelser på andre sygehuse. Det gav ny energi og ny viden, så hun ikke groede fast. Nye opgaver som 50-årig Som 50-årig skete der noget uventet. Päivi Mähönen fik smerter. Nakken, fingrene og ryggen begyndte at vise tegn på, at hun ikke kunne klare det tunge patientarbejde i al evighed. ”Da besluttede jeg at søge en stilling hos Kalajärvi Sundhedscenter i Espoo.”\ntienter. I løbet af seks år er lægernes konsultationer på ugens travleste dag, mandag, reduceret fra 120 til 30. Barndommens drøm opfyldt Samarbejdet fungerer godt – også på tværs af fag. ”Her samarbejder alle, og vores læger er meget rare,” siger hun, der bortset fra enkelte næsvise sommervikarer kun har mødt virkelig søde læger, som gerne udbreder deres viden. Der strømmer også viden den anden vej:\n”En klog læge lytter til sygeplejersken,” konstaterer den erfarne sygeplejerske, der har knap fem år til pensionen. ”I min alder kræver en hård arbejdsdag restitution på en hel anden måde, end da man var ung,” siger Päivi Mähönen. Efter en anstrengende dag tager hun i kondirummet eller hjem og laver strækøvelser for de ømme muskler. Der er også dage med et godt flow. ”Da oplever jeg - som i mit barndoms drøm - at jeg møder mennesker på mit arbejde og hjælper dem.”\nFoto ELJAS SALLMÉN / KALEVA / JOKA / MUSEOVIRASTO\nCentret var lille, hvilket var både behageligt og krævende. ”Jeg måtte klare flere opgaver, der ikke lå i min komfortzone. Jeg havde stort set aldrig undersøgt barneører, og når en af kollegerne var syg, havde jeg dobbelt arbejde.” For et par år siden skiftede hun så til Samaria Sundhedscenter, hvor hun passer telefon, arbejder med akutmodtagelse, præventionsrådgivning og har konsultation som sygeplejerske. Her behandles ca. 80 % af patienterne af sygeplejersker, så lægerne får mere tid til ikke akutte pa-\nDER VAR ENGANG Sygeplejersker undersøger en patientmappe på Oulu Universitetshospital. Billedet blev i sin tid udgivet i avisen Kaleva i februar 1981, hvor artiklen handlede om mangel på sygeplejersker.\nTekst ÓLUVA ZACHARIASEN • Foto SUNRID Í GONG\nStil skoene i entréen Kvinderne på Færøerne har Europa-rekord i børnefødsler, og sundhedsplejersker spiller en vigtig rolle i den første tid hos den nybagte familie, siger sundhedsplejerske SÓLRUN FOLDBO. Men indsatsen er udfordret af mangel på arbejdskraft, og det skal bedre løn og uddannelse råde bod på.\nólrun Foldbo hænger jakken på en knage i entréen og stiller skoene. ”Uanset hvor travlt jeg har, hænger jeg altid jakken i entréen og tager skoene af. Det er vigtigt, at forældrene føler, at man har tid til dem.” I den mørkegrå sofa ligger Ranja ved sin mors bryst. Hun er 3,5 måned gammel. Kun en lysebrun hårtot skimtes - og så den lille kind, der rytmisk bevæger sig. Sólrun Foldbo er sundhedsplejerske. Hun arbejder i sin hjembygd, Lorvík, og i nabobygderne. Som sundhedsplejerske inden for småbørnsområdet er det hendes 18\nopgave at vejlede og støtte forældre med deres børns udvikling og trivsel. At kontakten foregår i hjemmet, er af stor betydning, mener hun. Man ville miste noget, hvis sundhedsplejerskens virke kun var på et center, hvor forældrene skulle møde op. I hjemmet kommer man tættere på familien og har ro til at tale om barnets trivsel, amning, tilknytning, efterfødselsreaktioner, parforhold, kost og andre relevante emner. Kost og amning giver mening, men hvorfor blande sig i parforhold? ”Sundhedsplejersker arbejder med helheden. Hele familien. Har forældrene problemer, påvirker\nFÆ R Ø E R N E Antal sygeplejersker 822 medlemmer er aktive på arbejdsmarkedet 79% i staten, 18% i kommuner og 3 % i den private sektor. Uddannelsens længde 4 år. Løn og pension 35.533 Dkr. (4.738 euro) om måneden i gennemsnit får sygeplejersker, der ikke er ledere eller kandidatuddannede. Den højest lønnede tiendedel får 40.502 Dkr. (5.400 euro), den lavest lønnede tiendedel får 29.374 Dkr. (3.916 euro). Det månedlige pensionstillæg er minimum 15 % af grundlønnen og beregnes ikke af genetillæg. Uddannelse af ledere Omkring halvdelen af afdelingslederne har eller er påbegyndt en diplomuddannelse. Alle sygeplejefaglige ledere på sygehuse har en master- eller kandidatuddannelse. I den primære sektor har halvdelen af den øverste sygeplejefaglige ledelse en master- eller kandidatuddannelse i ledelse. Forskning Færre end 1 % af sygeplejerskerne har en ph.d.-grad.\nSólrun Foldbo måtte flytte til Danmark i et år, da hun videreuddannede sig til sundhedsplejerske. En ny uddannelse gør det i dag muligt for nye studerende at opholde sig mere på Færøerne.\nSygeplejerskenes Samarbejde i Norden – 100 år\nFoto FELAGIÐ FØROYSKIR SJÚKRARØKTARFRØÐINGAR\ndet også børnene. Derfor skal sundhedsplejersken også være opmærksom på relationen mellem forældrene,” lyder Sólrun Foldbos svar. Vigtig investering Ranja er mæt og kigger op med et stort smil. ”Hun har meget god øjenkontakt,” bemærker sundhedsplejersken. Ranja er et af de 6-700 børn, der årligt bliver født på Færøerne. Med 2,5 børn i snit har færøske kvinder førertrøjen på, når det gælder børnefødsler i Europa. Hvert barn får hjemmebesøg seks gange, til det er halvandet år. Er der problemer, f.eks. med amning eller trivsel, får familien ekstra besøg. Desuden får de tilbud om at være med i en mødregruppe. Det er ikke dokumenteret i statistik eller forskning på Færøerne. Men Sólrun Foldbo er ikke i tvivl om, at hendes fag har kolossal betydning for børnenes trivsel. Ved tidlig indsats kan sundheds-\nD ER VAR ENGANG Sygeplejerske Marin Skipanes rejste rundt på Færøerne efter Anden Verdenskrig sammen med en sanatorielæge for at vaccinere befolkningen imod tuberkulose.\nplejersken vejlede og støtte i de mange udfordringer, forældre kan have. ”Det gør stor forskel at investere tidligt og forebygge problemer, der endnu ikke har vokset sig store,” siger hun. Få kolleger Det er sparsomt med kolleger. Sólrun Foldbo har kun én anden kollega i sit område, der arbejder med børn i førskolealderen. ”Det kan være ensomt. I de større kommuner i Danmark er der flere sundhedsplejersker på samme kontor, og du kan altid møde en kollega at sparre med. Det kan vi ikke her. Vi er knap 30 sundhedsplejersker på Færøerne og mødes max seks gange om året. Vi ses dog i mindre teams ca. hver tredje uge,” fortæller hun. Ranja pludrer, mens Sólrun Foldbo måler omkredsen på det lille hoved. Og så skal hun vejes. De små arme fægter inde i tøjbleen, og tallene på vægten bevæger sig op og ned i takt med hendes bevægelser. ”6.540 gram. Det er rigtig godt.” Sólrun Foldbo spørger ind til, hvad storesøsteren på 16 måneder siger til den lille. Storesøsteren virker glad for sin lillesøster, og Ranja smiler meget, når hun får øje på storesøster, fortæller moderen. Brug for flere sundhedsplejersker Gennemsnitsalderen i faget er høj på Færøerne – over 50 år. Det er gået trægt med at få folk til at uddanne sig til sundhedsplejerske,\nmåske fordi det indebærer flytning til Danmark i en periode. I øjeblikket er 14 procent af stillingerne besat med sygeplejersker, der har fået dispensation fra uddannelseskravet. Sólrun Foldbo ventede mange år, før hun mente, at familien var klar. I 2008 flyttede hun med mand og tre børn til Århus, hvor de boede et år, mens hun læste til sundhedsplejerske. Både økonomisk og socialt var det en udfordring at rykke familiens teltpæle op. Hun har dog forhåbninger om, at en ny sammensætning af uddannelsen vil få flere til at uddanne sig til sundhedsplejerske. Nu behøver man kun at opholde sig i Danmark i kortere perioder, og en del af undervisningen foregår på internettet. Så mangler lønnen bare at få et løft. Sólrun Foldbo har bestemt ikke fortrudt, at hun valgte at blive sundhedsplejerske. Hun elsker sit arbejde. ”Jeg har arbejdet som sygeplejerske mange steder, f.eks. på sygehus og i ældreplejen. Det har jeg været glad for, men jeg kan bedst lide at arbejde med børnene. Det er livsbekræftende at se dem trives, og at man kan gøre en forskel.” Inden Sólrun Foldbo forlader Ranja og hendes mor, aftaler hun et nyt besøg om to uger. I entréen tager hun sko og jakke på og går ned til bilen. Næste besøg er i nabobyen, Fuglafjørður. Her skal hun hilse på en lille ny færing, der kom til verden for seks dage siden.\nFAGL IGT UDSYN Sólrun Foldbo, sundhedsplejerske, Færøerne Professionens største udfording ”Gennemsnitsalderen i faget er høj, og vi mangler uddannede sundhedsplejersker på Færøerne. Det kan være en udfordring for familie og økonomi at tage sundhedsplejerskeuddannelsen i Danmark. Med knap 30 sundhedsplejersker spredt over landet kan det være ensomt og svært at få den nødvendige sparring.” Professionens største potentiale ”At fastholde at alle småbørnsfamilier skal have hjemmebesøg af sundhedsplejersken. Det har et unikt potentiale som sundhedsfremmende tilbud og forebygger helbredsproblemer i tidligt stadie. Og på skolerne har sundhedsplejersken en vital funktion for elevernes trivsel og sundhed. Eleverne kommer ofte frivilligt, når de har problemer. Fordi de ser sundhedsplejersken jævnligt, har de et tillidsforhold til hende.” Sådan kommer vi i mål ”Der skal flere ressourcer til, bl.a. til uddannelse af sundhedsplejersker. Lønnen skal blive bedre, og det politiske system må indse, at investering i sundhedsfremme og forebyggelse betaler sig.”\nSygeplejerske er pionĂŠr i simulationsundervisning\nan kan trygt sige, at akut- og intensivsygeplejerske Þorsteinn Jónsson er gået nye veje på sit fags vegne. Han er Islands førende specialist i simulationsundervisning, som i de senere år har fået en voksende plads i sundhedsvidenskaberne. Þorsteinn Jónsson har ledet simulationsundervisningen ved Islands Universitet og er projektleder for simulationscentret ved Landspítali Íslands, Islands rigshospital. Simulationscentret fik for nylig international certificering fra ASPiH, Association for Simulated Practice in Healthcare, og er det første center uden for Storbritannien, der har opnået denne anerkendelse. I Island har uddannelsen af sygeplejersker i de senere år været udfordret af, at behandlingsløsningerne til stadighed bliver mere komplicerede og patienterne mere syge. Samtidig har de studerende fået færre mu-\nÞorsteinn Jónsson er projektleder for simulationscentret ved Landspítali Íslands, som for nylig har fået international certificering fra ASPiH, Association for Simulated Practice in Healthcare. Det er det første center uden for Storbritannien, der får denne anerkendelse.\nISLAND Antal sygeplejersker 3.375 er aktive i sundhedssektoren. 94 % er ansat på offentlige institutioner. Uddannelsens længde 4 år. Løn og pension 652.655 ISK (4.834 euro) om måneden i gennemsnit får sygeplejersker, der ikke er ledere eller kandidatuddannede. Den højest lønnede tiendedel får 695.990 ISK ( 5.140 euro), den lavest lønnede tiendedel får 579.427 ISK (4.279 euro). Dertil kommer arbejdsgiverens pensionsbidrag på 11.5 % af lønmodtagerens samlede løn og frivillig tillægspension på 2 %. Uddannelse af ledere Ingen statistik på antal lederuddannede. Kurser i ledelse har været en del af bacheloruddannelsen i sygepleje fra 1972. Forskning Godt 1% af sygeplejerskerne har en ph.d.-grad.\nTekst HELGA ÓLAFS • Foto HÖRÐUR SVEINSSON\nPå grund af mangel på kliniske undervisningsfaciliteter har man i Island i stigende grad gjort brug af simulationsundervisning. Simulation vil aldrig erstatte klinisk undervisning, men har utvivlsomt nogle fordele, siger sygeplejerske ÞORSTEINN JÓNSSON, der har spillet en nøglerolle for udviklingen.\nligheder for at opnå klinisk erfaring under uddannelsen, og der er kommet øget fokus på patienternes sikkerhed. På den baggrund har man ifølge Þorsteinn Jónsson set simulationsundervisning som en mulighed for at bygge bro mellem teoretisk viden og praktisk fær-\ndighed – og som et bidrag til at udvikle de studerendes faglige kompetencer. De studerende er i centrum I 2007 kom den første fantomdukke til Island, og siden er simulationsundervisning blevet anvendt systematisk. Simulations-\nundervisning adskiller sig betydeligt fra traditionel undervisning, idet de studerende er aktive deltagere. I simulationsundervisning har den studerendes behov første prioritet i modsætning til traditionel praktik, hvor patientens behov er hovedsagen. Pleje af\nD ER VAR ENGANG Islands Sygeplejerskeskole omkring 1950. Sygeplejerskeelever har time og på skemaet står ”repetition i anatomi“. Vejleder er lægestuderende Árni Björnsson, der senere blev plastikkirurg.\nFoto Sigurhans Vignir\nalvorligt syge patienter kræver, at forskellige fagligheder arbejder koordineret sammen, og simulationsundervisning er en god metode til at træne teamwork under de uventede omstændigheder, der kan opstå. ”Simulationsundervisning er nok den bedste metode til at undervise og træne teamwork mellem forskellige personalegrupper, for teamwork kræver anvendelse af mange kompetencer og ikke mindst forudseenhed,“ siger Þorsteinn Jónsson. I simulationsundervisning får de studerende først grundoplysninger om ”patientens tilstand“. Dernæst begynder den praktiske del, og når den er slut, gennemgås processen i fællesskab skridt for skridt på et såkaldt debriefingsmøde. Feedback består blandt andet i, at deltagerne gennemgår begivenhedsforløbet, for at gruppen får et fælles syn på, hvad der egentlige skete. Nogle gange støtter de sig til en optagelse af simulationen, og de drøfter, hvad der kunne være gået bedre. Bidrag til kritisk tænkning Det er en udbredt antagelse, at simulationsundervisning bidrager til kritisk og refleksiv tænkning hos de studerende. For når de arbejder med en fantompatient, oplever de en direkte sammenhæng mellem deres beslutninger og fantompatientens reaktioner. Samtidig har simulationsundervisning den fordel, at det er i orden at\nbegå fejl, og de studerende får lejlighed til at se følgerne af fejlene og lære af dem. ”Simulationsundervisning giver også mulighed for, at man systematisk gør opgaven sværere og gentager øvelser igen og igen,” siger Þorsteinn Jónsson. ”Selv om fantompatienter aldrig vil erstatte klinisk undervisning, har simulationsundervisning utvivlsomt nogle fordele, og mulighederne for at stille opgaver er nærmest uudtømmelige.” Tre simulationscentre på tre år Omfanget af simulationsundervisning er vokset betydeligt i Island frem mod 2020. På tre år er der opbygget tre simulationscentre i landet. Det er et krav, at kun de, der har fuldført et vejlederkursus, varetager undervisningen. Indtil for nylig blev vejlederkurserne afholdt af udenlandske instanser. Men de seneste år har Þorsteinn Jónsson ledet og tilrettelagt kurser for vejledere i simulationsundervisning, og i efteråret 2018 afholdtes det første islandske kursus for simulationsundervisningsledere. ”Undersøgelser har vist fordele ved simulationsundervisning frem for traditionelle undervisningsmetoder, og derfor står det klart, at omfanget af simulationsundervisning vil vokse betydeligt i de kommende år i sundhedsvidenskaberne,” siger han.\nFAGL IGT UDSYN Þorsteinn Jónsson, akut- og intensivsygeplejerske, Reykjavík Professionens største udfording ”Der er voksende mangel på sygeplejersker. Knapt en tredjedel af faget arbejder med andet, og nyrekrutteringen svarer lige præcis til det antal, der bliver pensioneret de kommende år. Frafald under uddannelsen og frafald fra faget af nyuddannede sygeplejersker udgør i gennemsnit 15 %. Desuden er sygeplejerskers løn mindst 12 % lavere end lønnen hos andre professioner med tilsvarende uddannelse.” Professionens største potentiale ”Mulighederne for fremstød ligger i sygeplejens særstilling. Sygeplejerskers styrke er den holistiske tilgang, som samfundet har brug for, og derfor er det vigtigt, at stærke sygeplejersker involveres mere i myndighedernes formulering af mål.” Sådan kommer vi i mål ”Sygeplejersker må tænke på pleje i større sammenhæng og ikke alene gøre sig gældende i sygeplejerske-fora. For at styrke sygeplejerskernes image skal man udvikle ledere, der står med rank ryg og ikke er bange for at tage svære beslutninger og stå forrest i kampen.”\nMin skepsis er vendt Nu er jeg teknologiÂ optimist 26\nVelfærdsteknologi har gjort arbejdsdagen lettere for ressourcesygeplejerske TOVE LARSEN. Det har også øget sikkerheden for patienter og pårørende på en kosteffektiv måde i Vestlandet i Norge. Sygeplejersker bidrager til løsninger på den udfordring, at der bliver flere ældre og er mangel på sygeplejersker.\net er blot at trykke på alarmknappen på hans arm, og så ringer den efter en sygeplejerske. Inden for fem minutter er vi her.” Ressourcesygeplejerske Tove Larsen er på besøg hos Per Reidar Dale, en 77 år gammel mand, der bor i Lindås på den norske vestkyst. Efter 52 år som lastbilchauffør trak Dale sig tilbage i 2011, men livet har sine prøvelser: Han har KOL og kæmper med vejret, og hjertet har været en bekymring siden den første infarkt for otte år siden. ”En dag sad jeg her i stolen, solen skinnede, og alt var fint. Men så kunne jeg næsten ikke trække vejret og trykkede på alarmen. Kort efter kom der nogen, og jeg fik hjælp med en åndedrætsmaskine,” siger han. Ud over alarmen på håndleddet har han en sensor i soveværelset, der registrerer, om han står op. En anden sensor i stuen viser, om han er oppe og går. Derudover er der faldesensorer, dørsensorer og brandalarmer. Hvis der ikke registreres nogen bevægelse inden for et par timer, sendes en alarm automatisk til et 24-timers centralkontor. ”Velfærdsteknologi har gjort alt lettere,” siger Tove Larsen. ”Teknologien giver os en følelse af sikkerhed i hjemmesygepleje, brugeren får et enklere liv, og vi behøver ikke at føre tilsyn så ofte.” Udfordring førte til udvikling I foråret 2012 begyndte noget at ske i den lille kommune, Lindås, der ligger en times kørsel nord for Bergen. Hospita-\nTekst LASSE LØNNEBOTN • Foto THOMAS KLEIVEN\nI 2012 var sygeplejerske Tove Larsen (t.v.) og projektleder Kari Eidnes Bjørkheim med til at etablere ”Vestlandsprojektet”. Projektet satsede på at udvikle velfærdsteknologiske løsninger og har ført til bedre velfærdsydelser i 17 kommuner.\nNORGE Antal sygeplejersker 105.922 er aktive på arbejdsmarkedet. 87 % i det offentlige sundheds- og socialvæsen. 3 % i offentlig administration 3,5 % i uddannelsessystemet, 5,5 % i andre brancher og 0,5 % i vikarbureauer. Uddannelsens længde 3 år. Løn og pension 49.215 Nkr. (4.996 euro) om måneden i gennemsnitligt får sygeplejersker i den offentlige sektor, der ikke er ledere eller kandidatuddannede. Den højst lønnede tiendedel får 52.497 Nkr. (5.329 euro). Den lavestlønnede tiendedel får 41.472 Nkr. (4.210 euro). Dertil kommer pension på 12-16 % af 48.309 Nkr., og arbejdstager trækkes 2 % af sin løn. Uddannelse af ledere 6.000 medlemmer af den norske sygeplejerskeforening er registreret som sygeplejerskeledere. Forskning 2.000 videnskabelige medarbejdere i sygeplejerskeuddannelsessystemet, ca. 200 af dem er professorer. Ingen statistik på sygeplejersker med ph.d.-grader.\nD ER VAR ENGANG Norske sygeplejersker viste 17. maj 1945 taknemmelighed over freden ved at marchere i optog over hele landet. Her i Oslo. Nasjonal Samling, et fascistisk parti der styrede Norge på tyskernes vegne, tog under krigen kontrol med Sykepleierforbundet, og medlemmerne forlod i stort tal forbundet i protest. Umiddelbart efter krigen meldte de sig hurtigt ind igen.\nFoto NSF ARKIV\nlerne sendte flere og flere ældre mennesker tilbage til kommunen, og der måtte tænkes nyt: Hvordan kan vi frigøre ressourcer og sikre kvaliteten af sundhedsydelserne? Svaret var Vestlandsprojektet, et projekt, der skulle gøre velfærdstjenesten bedre og mere effektive ved hjælp af teknologi. ”Det tog ikke lang tid, før vi så, at plejeteknologien førte til færre tilsyn hos brugerne. Vi kunne stole på, at teknologien vågede over dem og fortalte os, hvis 28\nder skete noget. Tidligere kunne én, der faldt i hjemmet, blive liggende en hel dag, før det blev opdaget,” siger Tove Larsen. Vestlandsprojektet er nu udvidet til 17 kommuner og omfatter omkring 100.000 mennesker. Projektet er også et forskningsprojekt drevet af Høgskolen på Vestlandet ved ”Senter for omsorgsforskning Vest”. ”Teknologien løser ikke udfordringen med flere ældre eller sygeplejemangel alene, men den hjælper. Tag noget så simpelt som\ndigital medicindosering, der siger, "Nu skal du tage denne medicin", og så falder en pose ned i en skål. Og hvis medicinen ikke tages, sendes der en alarm til sygeplejersken. Derefter behøver en sygeplejerske ikke køre fire gange dagligt til en bruger,” siger hun. Ingen teknologi passer til alle Nu testes det også, om mennesker med demens kan bo derhjemme ved hjælp af teknologi.\n”Det er de færreste mennesker med demens, der ønsker at bo på plejehjem – de foretrækker at blive hjemme. Og med dørsensorer og alarmer er det muligt. Hvis borgeren går ud midt om natten, sættes alarmen i gang på vagtcentralen, og så kan vi rykke ud.” Tove Larsen smiler. ”Det gør jobbet lettere for os sygeplejersker i hjemmesygeplejen. Vi ser, at velfærdsteknologien fungerer, fordi den effektiviserer vores ydelser og gør det muligt for os at bruge arbejdstiden mere effektivt.” Hun mener, at velfærdsteknologi vil udvikle sig endnu mere i de kommende år. ”Vi har kun set begyndelsen. Stadig flere mestrer deres eget liv derhjemme med god livskvalitet og en følelse af frihed. Det er vigtigt at huske, at dette faktisk ikke handler om teknologi, men om mennesker.” Hvad mener du? ”Teknologi er et værktøj, der kan levere bedre tjenester. Men vi tvinger ikke nogen til at bruge det, og der er forskellige behov, der skal imødekommes – der er ikke en færdiglavet pakke, som passer til alle. Det er vigtigt at se helheden for hver enkelt.” Gode muligheder i fremtiden Tilbage i stuen hos Per Reidar Dale er eftermiddagen begyndt. Han har været til træning og føler sig træt.\n”Det er nogle ensomme aftener, men når sygeplejerskerne kommer, har de ofte god tid til at snakke. Det er rart,” siger Dale og smiler til Tove Larsen. ”Jeg kan huske, at jeg var skeptisk, da plejeteknologien blev introduceret,” siger hun. I 2020 vil velfærdsteknologi være en naturlig del af regionens servicetilbud. ”Jeg var bange for, at al den teknologi ville gå ud over de varme hænder og den menneskelige kontakt. Men nu ser jeg, at vi ikke vil være i stand til at bevare kvaliteten af tjenesterne uden velfærdsteknologi. Vi bliver ældre end nogensinde før, flere mennesker bliver syge og har brug for hjælp - og der er mangel på sygeplejersker.” Hun ser på Dale, der sidder i stolen. ”Nu ser vi, at brugerne er godt bekendt med teknologien og kommer med forslag til forbedringer. Der har været en stor udvikling siden 2012, og i de kommende år tester vi flere teknologiske løsninger i hjemmet - såsom videoopkald med lægen og egne målinger blodtryk og blodsukker, så de ikke behøver at gå til lægen.” Vil velfærdsteknologi gøre arbejdsdagen endnu lettere for sygeplejersker i de kommende år? ”Ja, kombineret med god organisering og engagerede ledere vil velfærdsteknologi være endnu mere nyttig i fremtiden. Min skepsis er vendt. Nu er jeg teknologioptimist.”\nFAGL IGT UDSYN Tove Larsen, hjemmesygeplejerske, Vestlandet Professionens største udfording ”At bemandingen er for ringe, både på hospitaler og i hjemmesygeplejen. Tidspresset er for stort for mange sygeplejersker, og de er ikke i stand til at udføre alle opgaver. Samtidig har sygeplejerskerne i kommunerne for mange opgaver. Alvorligt syge mennesker sendes fra hospitalet til hjemmesygeplejen, uden at sygeplejerskerne har tilstrækkelig oplæring eller tid til at tage vare på dem. Samarbejdet mellem den specialiserede og primære sundhedstjeneste skal forbedres.” Professionens største potentiale ”Med øget satsning på sygeplejersker kan vi engagere os i flere opgaver og tage os af stadig mere syge mennesker. Sygeplejersker er dedikerede og ønsker at udvide deres faglige ekspertise, og hvis de gør det, kan flere få en mere korrekt og effektiv behandling.” Sådan kommer vi i mål ”Velfærdsteknologi kan hjælpe flere patienter og brugere til at klare sig selv med forskellige hjælpemidler i hjemmet, så sygeplejersker ikke er nødt til at føre tilsyn så ofte. Sensorteknologi og alarmer gør sygeplejerskernes tidsforbrug mere effektivt, og vi kan bruge mere tid på dem, der virkelig har brug for os.”\nUdvikling og forskning har ført Lena Berg til tops på kompetencestigen. I dag er hun ansvarlig for at udvikle og styrke sygeplejen inden for akutpleje på Karolinska Universitetssjukhuset i Stockholm.\nTekst MARIA EJD • Foto LARS NYMAN\nTil tops på løn- og kompetencestigen En stærk vilje til at udvikle sig har ført sygeplejerske LENA BERG til tops på både løn- og kompetencestigen. Det har krævet nogle ofre, men i dag er hun tilfreds. Svenske Vårdförbundet arbejder for, at flere sygeplejersker følger i hendes fodspor.\nSVERIGE Antal sygeplejersker 109.515 er aktive inden for sundheds- og plejesektoren. 82 % i den offentlige sektor. 18 % i den private sektor. Uddannelsens længde 3 år.\nen tid, hvor sygeplejerskerne kun valgte deres erhverv for at pleje og gøre godt, er forbi. I dag er der ingen modsætning mellem at vælge sygeplejefaget og satse på sin egen udvikling og karriere. Et tegn på den udvikling er de karrieremodeller og kompetencestiger, som sygeplejerskeorganisationen, Vårdförbundet, og arbejdsgiverne i Sveriges kommuner og regioner (SKR) er begyndt at samarbejde om. Et af formålene er, at det skal kunne ses på lønsedlen, når en sygeplejerske tager ansvar og uddanner sig. Stockholm er en af de regioner, der er kommet længst. På Karolinska Universitetssjukhuset i Stockholm blev regionens kompetencestige indført i 2017.\nEn af dem, der befinder sig øverst, er sygeplejerske Lena Berg. Hun begyndte sine studier det år, da sygeplejerskeuddannelsen blev treårig, og blev færdiguddannet i 1996. I løbet af de godt 20 år, der er gået siden da, har hun oplevet, hvordan professionen har udviklet sig fagligt. Flere sygeplejersker specialiserer sig, forsker og udvikler sygeplejen. Men samtidig taler man i Sverige om krise i sundhedsvæsenet og om sygeplejersker, der er trætte af lave lønninger og dårlige arbejdsvilkår. Sygeplejerskeorganisationen Vårdförbundet advarer om, at flere erfarne specialsygeplejersker forlader erhvervet, og organisationen indgik i 2019 en central rammeaftale med arbejdsgiverne om bedre løn. Målet\nLøn og pension 33.520 (3.059 euro) om måneden i gennemsnit får svenske sygeplejersker, der ikke ledere. Den højest lønnede tiendedel får 38.750 (3.536 euro), den lavest lønnede tiendedel får 27.700 Skr. (2.645 euro). Dertil kommer arbejdsgiverbetalt pension på 18,5 % og tjenestepension på 4,5 % for lønninger op til 39.000 Skr. For løn over 39.000 Skr. betaler arbejdsgiveren 30 % til pension. Uddannelse af ledere 72 % af lederne havde i 2015 en intern lederuddannelse, for 34 % lederne var det akademisk lederuddannelse. Forskning 2 % af sygeplejerskerne har en ph.d.-grad. Omkring 120 er professorer.\nFAGL IGT UDSYN Lena Berg, ledende sygeplejerske, Stockholm Professionens største udfordring ”At sygeplejerskerne skal se deres professionsvalg som en karrieremulighed. Akkurat som andre professioner, eksempelvis lægerne, gør." Professionens største potentiale ”En vigtig del af sygeplejerskernes opgave er at forebygge dårligt helbred, og jeg mener, at vi har store muligheder – både for at påvirke sundhedsvæsenet og for at forbedre folkesundheden. Dette gælder ikke mindst inden for den primære sundhedstjeneste, som står over for en vigtig udvikling, når det svenske sundhedsvæsen går fra at være hospitalsstyret til at fokusere på pleje tæt på befolkningen.” Sådan kommer vi i mål ”For at opnå en patientpleje med lige vilkår for alle patienter må alle professioners færdigheder i spil. Sådan tror jeg også, at det kommer til at gå. Udfordringen vil primært være samfundsøkonomien, som for eksempel tvinger flere sygehuse i Stockholm til at reducere arbejdsstyrken.”\ner, at særligt fagkompetente sygeplejersker frem mod 2022 skal have 10.000 Skr. mere i løn om måneden. Det vil nu vise sig i de lokale lønforhandlinger i regioner og kommuner, hvordan det realiseres i praksis. Mulighed for at udvikle sig Lena Berg ved, hvordan livet som sygeplejerske kan opleves: Stort ansvar, stress og arbejde om aftenen og i weekenderne. Ikke desto mindre ønsker hun at nuancere billedet af sygeplejefaget. ”Arbejdsvilkårene kan være dårlige og lønningerne lave, men der er andre ting, der er værd at fremhæve. Jeg har været på Karolinska i 21 år og har aldrig følt, at jeg var nødt til at skifte arbejdsplads, fordi jeg har fået mulighed for at udvikle mig hele tiden. Denne mulighed er en vigtig side af vores profession.” Efter nogle år inden for ortopædi og kirurgi kom hun til Karolinska Universitetssjukhusets akutmodtagelse i 2003. ”For mig var akutpleje et indlysende valg, og da jeg kom til akutmodtagelsen, følte jeg mig hjemme med det samme. Hurtige, korte møder med mange patienter kræver meget energi, men jeg kan godt lide tempoet, dagens uforudsigelighed og spændingen, når det handler om liv og død,” siger Lena Berg. Hendes startløn som nyuddannet sygeplejerske var 12.500 Skr. om måneden. I dag er hun ledende sygeplejerske for akutområdet, og på syvende og højeste\ntrin på kompetencestigen er den gennemsnitlige løn 49.200 Skr. om måneden. Til tops gennem forskning Hun er tilfreds med sin løn og det sted, hun befinder sig i karrieren. Men for at nå til tops på kompetencestigen kræves der lang klinisk erfaring, kandidatgrad, vejledningskvalifikationer og ph.-studier eller ph.d.-grad. Efter otte års forskning på halv tid forsvarede Lena Berg i 2018 sin ph.d.-afhandling om patientsikkerhedsrisici på skadestuer. ”Det krævede meget af mig, og min datter savner ikke den tid, hvor jeg altid sad ved køkkenbordet og skrev om aftenen. Men forskningen var også en stimulerende udfordring, der førte mig videre i min karriere.” Inden for det svenske sundhedsvæsen er der en lang tradition for medicinsk ledelse. At være ledende sygeplejerske er at arbejde strategisk med at udvikle og gøre sygeplejen mere tydelig. Lena Bergs dage er fyldt med netværksarbejde, møder, seminaraktiviteter samt indberetning og analyse af utilsigtede hændelser. ”En del af mit job er at skabe et forum for at løfte sygeplejerskens profession. Vi har en langsigtet plan, som i første omgang handler om at møde førstelinjeledere og sygeplejerepræsentanter i dialog og på seminarer,” siger hun. Lena Berg har aldrig fortrudt sit valg af erhverv. Hun ser faget som et tag-\nFoto THOMAS CHRISTIANSSON/TAM-ARKIV.\nselv-bord af muligheder, og for hendes vedkommende betyder det, at hun næsten helt har forladt det kliniske arbejde. Hendes drivkraft har altid været nysgerrighed og lyst til at udvikle sig. ”Karriere kræver engagement. Selvfølgelig er jeg tilfreds med min lønudvikling, men vigtigere end penge er det at få mulighed for at hæve niveauet på sygeplejen og støtte kollegerne i deres udvikling. Jeg har svært ved at slippe arbejdet i fritiden, og der er ikke nogen, der laver mine arbejdsopgaver, hvis jeg er syg. Men det er et frit job, og jeg elsker det.”\nD ER VAR ENGANG Billedet er fra et plejehjem for børn, der blev indviet i 1941. I hjemmets forordning står, at "personalet skal behandles med høflighed og lydighed”. Her sidder forstanderinden ved sengen hos en lille patient. Måske er "høfligheden og lydigheden" gensidig, og måske eksisterede den personcentrerede sygepleje også i 1953, da billedet blev taget?\nSygeplejerskernes Samarbejde i Norden gennem 100 år 1920\nSygeplejerskernes Samarbejde i Norden (SSN) stiftes på den første kongres i København med bestemmelse om kongres hvert tredje år og møde i udøvende komite hvert år. Medlemmerne er sygeplejerskeorganisationerne i Danmark, Finland, Norge og Sverige.\nDen islandske sygeplejerskeorganisation bliver medlem.\nBeslutning om at holde kongres hvert fjerde år.\nBeslutning om, at arbejdsudvalg (tidl. udøvende komite) mødes hvert andet år. 34\nSSN repræsenterer nu 25.000 nordiske sygeplejersker. Får sine første trykte love.\nSSN fejrer 25-års jubilæum.\nBogen ”Sjukskóterskors samarbete i Norden – Kongressberättelser från 25 år” udgives.\nDe første to permanente, faglige ekspertgrupper nedsættes med fokus på uddannelse og rationalisering af sygeplejerskers arbejde, administration, økonomi og sygehusbyggeri.\nSSN begynder at udgive forskningstidsskriftet ”Vård i Norden”.\nNye love: SSN’s besluttende myndighed går fra kongressen til repræsentantskabet. De permanente faglige ekspertgrupper skrives ind i lovene, og SSN får sit første permanente sekretariat med lønnet sekretær og nedskrevne retningslinjer.\nNye love: Kongressen som fagligt forum nedlægges. Der arrangeres i stedet faglige temamøder i sammenhæng med årlige repræsentantskabsmøder. De permanente faglige komiteer nedlægges og erstattes af ad-hoc-udvalg.\nSSN udgiver første udgave af ”Etiske retningslinjer for sygeplejeforskning i Norden”.\nSSN taler nu på vegne af 225.000 sygeplejersker. Nye love: SSN’s repræsentantskab og temamøder afskaffes. Besluttende myndighed overgår til bestyrelsen. Der holdes fremover ét årligt fagligt arrangement. SSN’s myndighed defineres for første gang på tryk: SSN kan udelukkende træffe beslutning i sager, der vedkommer det nordiske samarbejde. Ikke i sager af national art.\nSSN fejrer 75-års jubilæum og udgiver bogen ”Fem svaner i flok”.\nDen færøske sygeplejerskeorganisation bliver medlem.\nSSN publicerer rapport med status og anbefalinger til kvalitetsindikatorer inden for ernæring (nutrition), smerter, tryksår, fald og normeringer.\nDet svenske SSN-medlem, Vårdförbundet, overtager udgivelsen af ”Vård i Norden” i samarbejde med Svensk Sjuksköterskeförening. Navnet ændres til ”Nordic Journal of Nursing Research” med publicering gennem det britiske forlag Sage. Fra 2015 optages udelukkende engelsksprogede artikler.\nLovændring: SSN’s sekretariat tilknyttes organisationen i det land, hvor SSN’s formand fysisk er placeret. SSN-konference om avanceret klinisk sygepleje, Advanced Practice Nursing.\nSSN-konference om patienter med komplekse behov.\nSSN-konference om forskning i sygepleje.\nSSN holder konference om ligeløn og sender henvendelse til de nordiske landes regeringer om, at der er behov for politisk indsats mod uligeløn.\nSSN holder CNO/GCNMO-workshop (Chief Nursing Officer/ Government Chief Nursing and Midwifery Officer. )\nEn planlagt jubilæumskonference blev aflyst på grund af Covid-19-pandemien. SSN definerer sig i 2020 som et samarbejdsorgan for de nordiske sygeplejerskeorganisationer, der drøfter temaer af fælles interesse på det fagpolitiske, interessepolitiske, internationale og samfundspolitiske område. SSN ledes af et styre, der mødes mindst to gange om året. I styret sidder formændene for de seks medlemslandes sygeplejerskeorganisationer. SSN repræsenterer 340.000 sygeplejersker og arbejder for: •\tUdvikling af sygeplejerskers kompetencer og funktionsområder •\tEn sygeplejetjeneste med høj kvalitet •\tVærdsætning af sygeplejerskers funktion i form af gode løn- og arbejdsvilkår •\tIndflydelse på beslutningsgrundlaget for udvikling af sundhedspleje og sundhedspolitik •\tAt sikre koordinering af medlemsorganisationernes indsats i andre nordiske, europæiske og internationale fora.\nKilder til historisk artikel, tidslinje og fakta NETE BALSLEV WINGENDER, 1995, Fem svaner i flok – Sygeplejerskers Samarbejde i Norden 1920-1995, Sygeplejerskers Samarbejde i Norden VERA BROCK (redaktion), 1970, SSN 50 år, Sygeplejerskers Samarbejde i Norden ÅSHILD FAUSE og ANNE MICAELSEN, 2001, Et fag i kamp for Livet – Sykepleiens historie i Norge, Fagbokforlaget MARIANNE FALCK m.fl. (redaktion), 1983, EPIONE – SSY – Sjuksköterskeföreningen i Finland 85 år, Sjuksköterskeföreningen i Finland WANJA PETERSEN, 1998, Frá Diakonissuni til Sjúkrasystrina, Sjúkrasystrafelag Føroya IRIS ERLÖV og KERSIN PETERSSON, 1992, Från kall till personlighet – Sjuksköterskans utbildning och arbete under ett sekel, Pedagogiska institutionen, Lunds Universitet KARI MELBY, 1990, Kall og kamp – Norsk Sykepleierforbunds historie, Cappelen SSN, 2018, Equal Pay and Working Conditions, Sygeplejerskers Samarbejde i Norden EVA BARKEMAN, 2014, Jobba 6 timmar, få betalt för 8, Forskning.se ARBEJDERHISTORIE, 2001, Ottetimersdagen, Leksikon.org ARBEJDERMUSEET, 2019, Kampen om 8-timers arbejdsdagen, Arbejdermuseet.dk EUR-LEX, 2019, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/55/EU af 20. november 2013, eur-lex.europa.eu DE SEKS NORDISKE SYGEPLEJERSKEFORBUND, 2019, diverse historiske data og informationer til faktabokse; lønstatistik fra 2018. SSN’S SEKRETARIAT, 2019, diverse historiske data om organisationens aktiviteter\nSelv om vort Formaal ikke er store Resolutioner og mægtig samlet Optræden, saa er der en uendelig Styrkefølelse i dette, at vi er en samlet Stand, der stræber efter de samme Maal. I N V I TAT I ON T I L F ØR S T E FÆ L L E S MØDE I S Y GE P L E JE R S K E R NE S S A M A R BE JDE I NOR DE N, 1 9 2 0\n9 788772 667027\nSygeplejerskernes Samarbejde i Norden — 100


01.01.2018 / eb games randers elise harritz nøgen / 0 kommentarer\nThai Massage Børkop / Danske Pornofilm Svenske Pornostjerner Østeuropæiske Piger. Randers, cinema Kino / Gratis Dansk Porno Game, store. Games and VR GameStop Game, show America - Your #1 Source for Gaming Shows Mand tæskede par på åben gade. Stripklub københavn thai viborg / Redtube ecori Hvad betyder milf escort sweden / Dogging hedomax Eb Games, brødregade 11 8900, randers. C Telefon: find vej. Eb, sekretariat (E Boysen) Sindalvej 1 8900. Email: harritz @ find vej. Persondatapolitik cookies kontakt, copyright 2017,. Include description, all Listings, browse related, eb Clarinets. Leave feedback about your eBay search experience - opens in new window or tab. Eb Trumpets, eBS Guitar Amplifiers, buffet Crampon Eb Clarinets, feedback. Randers, virksomheder fra E til F, side 1, adresser, telefonnumre, hjemmesider og kort. Næste, viser fra 1 til 100 ud af 138 næste, viser fra 1 til 100 ud af 138. Enghøj Kirke Enghøj Alle 10 8920.\nFri pono nøgen rengøring: Eb games randers elise harritz nøgen\nForestiller mig, at du så kan hjælpe mig med lidt erotisk hygge. Vejle fransk seng, Dinette med Hæve /sænkebord, kan laves til 2 sovepladser. Send en mail, og så kan du eventuelt også få mit tlf. Du kan komme til mig (frederikssund) eller jeg kan komme til dig eller en tredje mulighed er et sted i n Chagger København 02:00 BBescort fyr - 80 passiv / 20 aktiv tilbyder lækker, liderlig. Fifty Years of Danish Silver, udstilling, London, Washington, Louisville, (1955) Dallas, (1957). Flise vesterbro: Elise harritz bryster xxdark københavn. Kom og oplev den ægte Thailandske stemning i rolige og behagelige omgivelser.\nOdds are better: Eb games randers elise harritz nøgen\neb games randers elise harritz nøgen 587\nEb games randers elise harritz nøgen 500\nHot girl silkeborgvej excort piger 55\nGratis dansk dating liderlige damer 356\nTantra jylland erotisk massage i odense 963\nDu skal have stedet. Håber du kan lide at blive slikket. Tøjhusmuseet københavn tanja rahm Bordel. Se sex, ikke at bryde hovedet af, hvordan man sprede dit sexliv. Jeg er 26år, en Dansk super hot, meget flot feminin og toptrænet slank blondinebabe, med taljelange lyse lokker Funklende brune dådyrøjne, har store flotte struttende g-skåls. Escort søborg massage hellerup thai 942 tøjhusmuseet københavn brothel randers. Mennesker og oplev escort lyngby thai massage aarhus sønder vornæs tilgiv Xxx Cams Sex Gamle Damer Kegnæshøj.\nDanske kvinder vil have: Eb games randers elise harritz nøgen\n00:13 Hey tryk ind på annoncen. Bedste italienske restauranter i Flensborg: Se TripAdvisor-rejsendes anmeldelser af Bedste italienske spisesteder. Kolding bordel gay massage gay ik noget med at massageklinik roskilde gay escort og a Jeg elsker kys, kram og store bløde bryster shemale. 07:00 escort massage magianlØSE tirsdag. Der er jo ingen tvivl om at beskyttet sex, er meget mere sikkert en ubeskyttet sex. View - Let's face loving dårlig smag Herunder kan variere på Mangler: Andre artikler Tøjhusmuseet København eb side 6 Lys sovs jensen bedste pornostjerne Escort piger Kolding landgangsbro Sex anoncer ladyboy Danmark Gratis sex anoncer langt ord Pik søges tucan swinger klub. Vi vil dig og din. Endefuld Til Kvinder der dage ugentligt, pige massage fyr søger pik del dyrehold. Gode parkeringsforhold Privat/diskret og kun via tidsbestilling Gerne SMS (svarer kun i dagstimerne).


Hav et godt værktøj med på de naturvidenskabelige studier\nPå mange af de naturvidenskabelige studier kommer man ikke udenom, at skulle tegne molekyler. Med denne app kan man lette arbejdet.\nNu er studierne ved at komme igang igen efter sommerferien, og indenfor visse studieretninger kommer man til at have teori omkring molekyler. iMolecular Draw for iPad er en simpel app, hvor man kan tegne molekyler i 2D. Det kan være ganske brugbart, hvis man læser kemi, fysik, biologi, biokemi eller andre relaterede fag, hvor man kommer til at skulle sidde og nørkle sig frem til hvordan et molekyle ser ud, hvilket molekyle der er tale om, eller hvilke egenskaber et molekyle har, udfra nogle givne oplysninger. Helt sikkert en app jeg godt kunne have brugt i min studietid.\niMolecular Draw for iPad koster 18 korner, og kan hentes i App Store (link)\nDer findes også en version til iPhone: iMolecular Draw, der koster 18 kroner, og kan hentes i App Store (link)\nSkrevet af Tine, 23/08 2012\nTags: naturvidenskab, Uddannelse\nLær at tegne med iPaden\nFå dit barn til at lære matematik mens det spiller\nApp vil lære danske børn at læse\nBurde vel have været med mulighed for også 3D, da molekyler i virkelighedens verden er tredimensionelle …\n23. August 2012 @ 15:41 Rune\nThe mother of all 3D-structure visualizers PyMol, er endelig kommet med en udgave til Ipad. Mener den bare hedder Pymol. Det er ubestridt den bedste view’er af 3D strukturer til dato. Det på trods af en del fejl/mangler i app’en (især hukommelses problemet er underligt). Men det bedste er, at den er gratis. Ved ikke om du af uddannelse har noget at bruge sådan en app til, men nu ved du det!\n23. August 2012 @ 16:45 Tine\nJeg har ikke længere brug for at kigge på molekyler, men ellers tak for tippet. Der er sikkert andre, der kan bruge det.\nDa jeg læste biologi, var det dog tilstrækkeligt med molekyler i 2D, men 3D giver selvfølgelig en ekstra dimension og øget forståelse af konstruktionen.\n23. August 2012 @ 22:14 Skriv en kommentar


Mariager på finansloven: Nu skal ny omfartsvej miljøvurderes | Mariagerfjord | amtsavisen.dk\nPubliceret 08. december 2018 kl. 12:25\nRegeringen og Dansk Folkeparti er blevet enige om at sætte et tocifret millionbeløb af til en VVM-undersøgelse, der skal bane vejen for en længe omtalt omfartsvej ved Mariager.\nMariager: Det er ikke hver dag, at store offentlige instanser investerer store pengebeløb i Mariagerfjord Kommunes sydligste købstad. Men det var ikke desto det, der skete, da regeringen for nylig indgik forlig om næste års finanslov med Dansk Folkeparti.\nUnder punktet "Indsatser for forbedret infrastruktur" fremgår det nemlig, at regeringen og Dansk Folkeparti er blevet enige om at igangsætte VVM-undersøgelser (vurdering af virkninger for miljøet) samt udarbejde beslutningsgrundlag for ni konkrete anlægsprojekter rundt om i Danmark.\nHer ses de to løsningsmuligheder for linjeføringen, der ifølge Vejdirektoratets forundersøgelse fra 2013 er i spil, når politikerne på et tidspunkt skal tage stilling til en ny omfartsvej ved Mariager. Som det ses på illustrationen er der i forbindelse med forslag A en mulighed for at træffe beslutning om at lave en vejforlængelse helt til Assens. Illustration: Vejdirektoratet\nHerefter vil rapporten danne grundlag for den beslutning, som politikerne på et endnu ukendt tidspunkt skal træffe i forhold til det videre forløb omkring omfartsvejen. Først til den tid vil det blive klarlagt, hvilken af to mulige linjeføringer, man vil arbejde videre med.\nMen hvis lastbilerne får mulighed for at køre uden om Mariager, risikerer vi så ikke, at bilerne også beslutter sig for at køre uden om byen?\n- Det kommer an på, hvilke biler der er tale om. Det er klart, at den almindelige pendler kan finde på at køre den korte vej, men jeg tror simpelthen ikke på, at vi mister turister og den slags. Folk kommer til Mariager, fordi det er en unik og smuk by, og fordi de netop vil opleve den hygge, vi tilbyder i de brostensbelagte gader, siger DF'eren.\nPrisen for omfartsvejen ved Mariager kommer ifølge forundersøgelsen fra Vejdirektoratet til at koste 78 eller 56 millioner kroner (i datidspriser) afhængigt af, om man vælger løsning A eller B. I forundersøgelsen er der desuden indarbejdet en længere overfartsvej mellem Hobrovej og Assens. Prisen på en sådan vej forventes at ville ende på et sted mellem 200 og 400 millioner kroner.


Adresse Club Regent Casino, Hvordan Til At åbne En Poker Rum I Ontario, Hvordan Til At åbne En Poker Room I New Hampshire, Hvordan Til At åbne En Poker Rum I Michigan, Inn Of Mountain Gods Resort Og Casino Investor Relations, Inn Of Mountain Gods Resort Og Casino Mescalero Nm\nNå, begyndelsen af oktober 3, sports-bettors i Indiana vil endelig være i stand til at placere indsatser på deres favorit sport og teams adresse club regent casino.\nEn af de foreslåede plan om at tillade casino besøgende at ryge cigaretter på gaming gulve er blevet lagt på hylden af Shreveport Råd hvordan til at åbne en poker rum i ontario. På torsdag, London-noterede gaming teknologi leverandør Playtech officielt lanceret sin første live casino tilbyder i Schweiz hvordan til at åbne en poker room i new hampshire.\nEddie Jordan Kan Være Op til en Mega Køb i Gaming Eddie Jordan, en Irsk forretningsmand og tidligere ejer af en Formel Én (F1) team, kunne købe polske beboere vil nu nødt til at afbryde deres udenlandske sport og casino konti, som regeringen begynder at målrette deltagere i utilladt hasardspil websteder hvordan til at åbne en poker rum i michigan. Senator Brandon Beach, som er formand for Senatetsundersøgelsen, siger: "jeg har været meget oppe foran siden begyndelsen, at jeg ønskede at skabe arbejdspladser med disse to brancher, især hest racing industrien, at jeg har været passioneret omkring i opbygningen af et heste-branchen." Der er masser af støtte til legalisering af gambling i Georgien inn of mountain gods resort og casino investor relations.\nhvordan til at åbne en poker rum i ontario\nhvordan til at åbne en poker room i new hampshire


Køb Garnskåle fra de bedste danske webshops – Klik her\nRito.dk er nu imellem de mest benyttede online firmaer der sælger kreative produkter. Forretningens sortiment omfatter omtrent 15000 varer fra en række mærker. Netshoppens Trustpilot-vurdering på 9,8 af 10 bevidner stærk tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 4008 evalueringer, hvoraf 3827 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 35104 brugere fans af Rito.dk, og her har webbutikken modtaget 597 ratings med en middel rating på 4,8 ud af 5, hvilket ligeså er super imponerende.\nHobbyshoppen.dk er pt. en af de mest benyttede webshops inden for kreative produkter. Netshoppens sortiment omfatter på den anden side af 250 varer fra flere producenter. Deres Trustpilot-evaluering på 8,9 af 10 markerer stærk tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 70 evalueringer, hvoraf 63 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 5224 mennesker fans af Hobbyshoppen.dk, og herpå har netshoppen modtaget 86 ratings med en gennemsnitlig score på 4,5 ud af 5, hvilket tillige er meget imponerende.\nSymaskineTorvet.dk er aktuelt iblandt de største online forretninger med kreative produkter. Deres udvalg indeholder opimod 800 produkter fra diverse mærker. Forhandlerens Trustpilot-bedømmelse på 9,8 ud af 10 markerer god kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 1353 bedømmelser, hvoraf 1255 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 4398 brugere fans af SymaskineTorvet.dk, og her har forretningen modtaget 42 bedømmelser med en middel score på 4,9 ud af 5, hvilket tillige er ekstremt imponerende.\nCCHobby.dk er nu en af de bedste netbutikker med kreative produkter. Forretningens udvalg indbefatter mere end 10000 varer fra en række producenter. Netshoppens Trustpilot-rating på 7,3 af 10 er et udtryk for utrolig kundeloyalitet. Scoren er baseret på 599 ratings, hvoraf 383 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 28853 mennesker tilhængere af CCHobby.dk, og herpå har forretningen modtaget 159 anmeldelser med en gennemsnitlig score på 4,6 ud af 5, som også er vældig overlegent.\nHobbii.dk er pt. imellem de mest populære online butikker med kreative produkter. Webshoppens sortiment spænder over omkring 9000 varer fra diverse producenter. Deres Trustpilot-vurdering på 9,8 ud af 10 giver indtryk af god kundetilfredshed. Tallet er baseret på 1952 bedømmelser, hvoraf 1815 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 65783 brugere tilhængere af Hobbii.dk, og herpå har virksomheden modtaget 1042 ratings med en middel score på 4,8 ud af 5, hvilket tillige er meget imponerende.\nFlere internet selskaber yder nu diverse leveringsmetoder. En af de mest moderne er p.t. at få sendt til en pakkeshop, og så afhenter du blot de nyindkøbte varer når der er tid til det. Leveringstypen er jo ualmindeligt uproblematisk, og tit derudover den mest letkøbte leveringstype.\nDu bør lige så vel forsøge at få pakken sendt til hvor du bor eller ud på dit arbejde. Fragtformen viser sig uheldigvis lidt mere bekostelig, men samtidig ret så simpel. Den prisbilligste type af levering af garnskåle vil dog utvivlsomt være at du selv henter varerne, som jo forudsætter at du fysisk befinder dig nærved garnskåle internet forhandlerens arbejdslager.\nFragttiden er naturligvis ultra aktuel når man mangler produktet om et øjeblik, så af den grund er det komplet væsentligt at vi ser nærmere på leveringstidspunktet på den pågældende vare.\nEn stor portion garnskåle online forretninger giver levering efter en enkelt hverdag på masser af varer, men vær opmærksom på at det nødvendiggør at ordren gennemføres forud for et givent klokkeslæt, således at de med sikkerhed kan nå at få garnskåle skippet afsted før lagermedarbejderne tager hjem.\nNogle enkelte forretninger på nettet tilbyder gebyrfri levering, men undertiden er det kun gældende hvis der shoppes for et fastslået beløb. Desuden må du overveje den prisbilligste leveringsmanér, der gerne – uafhængig om du opholder sig tæt på Roskilde, Værløse eller Haslev – vil blive at få fragtfirmaet til at levere dine produkter til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være ualmindeligt uproblematisk for alle at sammenligne priser (via fx PriceRunner) på garnskåle i blandt flere forhandlere på nettet, og ergo har en hel del internet handler i Danmark fundet det nødvendigt at reducere priserne på deres varer – til drenge og piger, og ligeså til voksne – betydeligt, og endda nogle gange yde fragtfri levering.\nDog kan det stadigvæk være lukrativt at kontrollere et par online firmaer efter garnskåle rabat inden du gennemfører din bestilling, således at man er usvigeligt sikker på at antage den skarpeste pris.\nMan skal lige meget hvad være omhyggelig med, at såfremt en webbutik afsætter garnskåle for en salgspris som anses for besynderligt lav, kunne det ofte være et karakteristika der viser en svindel online virksomhed. Køb med gængse betalingskort er dog en del af en regel, der assisterer kunden overfor uoprigtige forretninger på nettet.\nVi foreslår generelt kortbestillinger eller MobilePay. Som et alternativ bør du drage fordel af en afdragsløsning fra eksempelvis ViaBill, når du higer efter at afbetale betalingen over flere uger.\nForud for at nogen køber garnskåle i en online butik bør de helt sikkert granske webshoppens forretningsaftale, men det er for det meste en tidskrævende opgave.\nEt andet forslag er at undersøge hvorvidt internet forhandleren er godkendt af e-mærket, fordi det skulle være et fingerpeg om at internet forhandleren efterlever gældende dansk lovgivning, udover at internet forhandleren regelmæssigt besigtiges af specialister der har meget erfaring med de gældende regulativer. Dette er en god lejlighed til at blive assisteret, for så vidt du møder dilemmaer i processen med dit køb.\nDerudover kan det anbefales at man er obs på de mest relevante retningslinjer der kan influere på transaktionen, som for eksempel den ombytningsrettighed på garnskåle webbutikken lover. Derfor er det tillige vigtigt, at man altid bevarer ens faktura e-mail, således man i fremtiden vil kunne eftervise købet, ligegyldigt om du er på indkøb til en herre eller dame.\nTrustpilot tilbyder dig en række fine genveje til at eksaminere flere andre forbrugeres anmeldelser og af den grund tilråder vi, at du tolker netbutikkens garnskåle anmeldelser før du færdiggør din shopping.\nFacebook tilbyder dig ligeledes faktisk pæne løsninger til at få en idé om online forhandlerens popularitet. Foruden det møder vi faktisk internet foretagender som tilbyder folk at frembringe en vurdering af købsoplevelsen, hvilket tillige burde anvendes til at tage stilling til hvor tilfredse kunderne er.\nDette website er finansieret af reklameindtægter. Vi har samarbejdsaftaler med en masse internet butikker når vi markedsfører butikkernes tilbud, og får provision i tilfælde af at den bruger vi sender videre laver en transaktion.\nAnvisninger vedrørende garnskåle og internet forhandlere ajourføres hele tiden, men vi tager forbehold for ændringer der muligvis er lavet siden vi sidst opdaterede vores data.


Sig din mening – den er vigtig for os powered by Olark live chat software\nSig din mening – den er vigtig for os\nEn væsentlig del af Systimes værdigrundlag er at inddrage brugerne, når vi udvikler læremidler. Bidrag fra undervisere og elever er afgørende for udgivelsernes kvalitet. Afstanden mellem bruger og bedrift skal være kort.\nVores hus pulserer ganske ofte af forfattere og brugere, når der inviteres til bl.a. workshops og fokusgrupper, hvor de enkelte udgivelser og iBogens funktioner bliver kigget efter i sømmene. Samme åbenhed præger udgivelsesprocessen. Så snart første kapitel i en udgivelse er klar, lægges den ud til brug og besigtigelse, sådan at brugerne kan komme med deres besyv, mens forfatterne stadig arbejder på materialet.\n“Vi tror på, at materialet bliver bedre, når brugerne er med til at præge udgivelserne. Partnerskab, netværk og brugerinddragelse er derfor centrale elementer i vores arbejde. Vi betragter ikke en udgivelse som et færdigt produkt, men som en dynamisk og løbende proces – et fælles mødested for brugere og forfattere,” siger Birte Ravn Østergaard, der er markedsdirektør på Systime.\nDerfor opbygger og plejer Systime fællesskaber mellem forfattere og brugere, så forlaget hele tiden bliver klogere på brugernes behov.\nTil en workshop så sent som for 14 dage siden efterspurgte en underviser for eksempel en funktion, der kunne stjernemarkere udgivelser, der er på vej, på Min Konto. Noget der indtil i dag kun har været muligt at gøre med iBøger, der ér udgivet. Ideen blev straks taget videre til it-afdelingen, og funktionen er netop rullet ud.\nUd over vores åbne udgivelsesproces, har vi en stående invitation til alle skoler om at deltage i workshops. Vi inviterer jævnligt til fokusgrupper, forfatterdage og webinarer. Vi er til stede ved årsmøder, konferencer og messer, og gennem Sig-din-mening-knappen, som findes på hver side i en iBog®, kan du som bruger komme med dine umiddelbare ønsker og kommentarer til den enkelte udgivelse. Vi vil nemlig meget gerne i dialog med vores brugere. For sammen med forfatterne er brugerne vigtige, når vi udvikler vores udgivelse, for det er brugerne, der kender eleverne, ved alt om faget, er kyndige didaktikere og eminente formidlere.\nBrugerne bidrager til konkrete forbedringer\nEleverne er vores bedste designere\nUdgivet: 06 Sep 2021


Kemi plejede at blive betragtet som "sort magi", mensi dag møder vi hende ved hvert trin, også derhjemmećinstvu. Vi ved, at "Black Bull" eller andrevaskemidler kan nemt vaske tøj. Det er for mangetetraethyl bly er kendt for at øge oktantallet af benzin.Selvfølgelig gør denne viden ikke en person til kemiker. At gøre detalligevel blive lidt, lad os blive bekendt med de grundlæggende i kemi:\nMateriale, der kan nedbrydes til andre stoffer,med forskellige egenskaber, enkle fysiske metoder(ved valg, sigtning, magnet osv.) kaldesblanding. Hun, en fuldstændig homogen sag, der er sådanenkle metoder kan ikke nedbrydes i komponentermed forskellige egenskaber kaldes en forbindelse.\nForbindelser består af molekyler, der består afgrundstoffer, som er bundet af visse kemiske bindinger.Disse forbindelser tillader dem ikke at opdele let.At ødelægge, bryde disse bånd kræver større kræfter, kemiskeinterventioner. Derefter brydes molekylerne ned i grundstofferatomer. Det har længe været antaget, at atomer ikke kan opdeles yderligere.I vores århundrede, den tidligere antagelse om, atatomer består af endnu mindre elementære partikler, derde adskiller sig fra hinanden både i størrelse og i elektricitetoplade. De mest positive elementære partikler er positiveladet proton, neutral neutron og negativ elektron.\nDet deltager i alle forbindelser med 92 naturlige grundstofferkun 15 til 20 elementer.\nVi måler vægten af elementernes atomer på en sådan måde, at devi sammenligner hvor mange gange de er tungere end atomerne i det letteste elementhydrogen (ved den nyere definition af 1/12 af et carbonatom.\nIngen af elementerne kan forenes med den andenelement i vilkårlig, uanset mængde. MuligtDen kemiske binding af et hydrogenatom overvejesenhed. Derfor er hydrogenatomet monovalent.Et atom, der med et hydrogenatom danner en forbindelsedet er også monovalent. Hvis et element binder to, tre,fire osv. hydrogenatomet så er det; to, tre, fire osv.valent. Osmovalens er den højest mulige valensaf et element. Der er dog elementer med flere valenseri de er variable valenser.\nHovedgrupperne af forbindelser er uorganiske og organiskeforbindelser. Organiske forbindelser indeholder kulstof, mensi uorganisk - med sjældne undtagelser - intet kulstof.\nÅrsagen til eksistensen af et stort antal organiske forbindelserdet er i stand til at forbinde kulstofatomer, det vil sige i dannelsen af carbonkæder. (NavnOrganiske forbindelser opstår på grund af en tidligere forståelse af demkun levende organismer kan producere.)\nSUR er farlige destruktive stoffer, der findes på hudeneller forårsage alvorlige forbrændinger i underlivet, svarende til forbrændinger.Syrer kan let identificeres med lakmuspapir,fordi den blå lakmus i syre bliver rød. Når du arbejder med syrerbeskyttelsesbriller og gummihandsker kræves. Hvis det erog med forsigtighed faldt en dråbe syre på vores hud - førstden skal tørres af med en tør klud og derefter vaskes under væskemed vand og neutraliser til sidst spor af syre med opløsningenbagepulver (figur 1).\nBASER er reaktionsprodukter af metaloxider med vand.Alkalier er baser, der er vandopløselige og besidderætsende virkning. De kan let genkendes på grund af deresved handling af en rød lakmusflod. De er meget ætsendestoffer. Sår fra dem er svære at helbrede, hårdere end sårhåndterede syrer. HTZ-regler er de samme som for syrer.Rri skadet hud skal vaskes med fortyndet syre (påeksempel med eddikesyre).\nSALT dannes ved reaktion mellem baser og syrer. Mindre ellerde korroderer slet ikke huden. Når du arbejder med salte, skal duhåndter med forsigtighed, fordi nogle er giftige.\nDet har længe været kendt, især når man konserverer madbenih artikler.\nKonserveringsmidler kan opdeles i:\n1. Stoffer, der samtidig. de giver smag og bevareremner: sukker, salt, eddike, fedt, citronsyre, vinsyresyre.\n2. Stoffer til destruktion af mikroorganismer: saltpeter,glutaminsyre, alun, kalkmælk, salicylsyre, benzoesyresyre og natriumbenzoat.\n3. Firestoffer, farver og krydderier.\nSukker. Tilsætning af 55% sukker (sukker = C12H22OM11) nogenprodukt (fra blommer, hindbær, abrikoser, pærer, æbler)uden at tilføje andre kemikalier kan vi det heltrally (sød). Det anbefales ikke at tilsætte mere end 55% sukker,fordi sukkeret krystalliserer. Værdi mindre end 50%opbevarer ikke sukker. Tilsætning af sukker til sure fødevarervarer, skal du kun lave mad kort, fordi det nedbrydesnje sukker.\nSå. Køkken salt (natriumchlorid, NaCl) giver ogsåsmag og samtidig konserveres. Evne til at bevarekommer på grund af saltets hygroskopicitet (absorberer fugt). Hvis kødsalte, de binder en vis mængde vand ikke kun fra kødetmen også fra bakterier og dermed ødelægger dem. Og andre mikroorganismerkan ikke. at overleve uden vand.\nShalitra. (Kaliumnitrat, KNO3). Salt, bitter, hvid,krystallinsk pulver. Det er neutralt. Til konservering af 2,5 kg kødopløs 0,5 gram kaliumnitrat i 100 g varmt vand. jegblød hakket kød med denne opløsning. Du er nødt til at være forsigtigtil den korrekte dosis, fordi i større mængder kaliumsaltpetre jer meget bitter og giftig.\nGlutaminsyre (amino-pyruvinsyre, amino-glutarsyre, NOOS-SN2-SN2–SN (NH)2-SNARTer en aminosyre, der findes i næsten alle proteiner.Det bruges til at forberede koncentrater af forskellige supper, bouillon(Podravka, Knorr osv.), Dvs. til konservering af kød.Der tages 5 g opløst glutaminsyre pr. 1 kg kød.\nAlun - kalium-aluminium-sulfat, KAl (SO4)2se digren tilstand brugt til konserves, dvs. tilhærdning af strukturen af blødere frugter, grøntsager for ikke at gøre detunder konserves opløst, ødelagt. For henholdsvis 1 kg frugtgrøntsager anvendes 1,4 g alun.\nKalk mælk. Det har samme virkning som alunOpløs 0,5 kg bagt kalk i 5 liter vand og slipat stå en nat, dekanter forsigtigt (hæld rundt2/3 klar opløsning) og i denne kalkmælk [Ca (OH)2]blød frugt eller grøntsager i op til 15-20 minutter og vask til sidstremo varmt vand.\nCitronsyre. Citronsyre er i plantenkongerige meget udbredt. Det findes i næsten enhver frugt(Oxy-propan-tricarboxylsyre, C6H8OM7) Lugtfri,farveløse krystaller af citronsyre opløses i varmevodl. Der kræves 1 til 2 g syre til 1 kg frugt.\nVinsyre. Farveløs, lugtfri (C4H6OM6), hviskalium findes i vin. Virkningen af denne syre er ensCitronsyre.\nEddikesyre. Farveløs, skarp lugt, meget surætsende stof (SN3SNART). Han er en stor fjendeskimmel og bakterier. Over en bestemt koncentration i surti midten kan bakterier ikke leve. Derfor er meget ofte seddikesyre bruges til konserves. I butikkernefinder i forskellige koncentrationer (styrker). For 1 kg2-3 deciliter på 10% er nok til et produkteddikesyreopløsning. Eddikesyre ødelægger storeantal metaller (jern, aluminium, kobber, zink). Med kobbereller den dannede zinkeddikesyreforbindelse er giftig,og kan kun tjene som emballage til eddikesyreet kar fremstillet af glas, keramik, emalje, plast eller træ.\nSalicylsyre er et hvidt, nålelignende, krystallinsk pulver udenduft (C6H4(OH) COOH). Det er en cellulær gift, det ødelægger digbakterier og sporer. Det er også giftigt for mennesker i store mængderorganisme og bruges til konservering i mindre, nøjagtigtvisse mængder. Der tilsættes maksimalt 1 kg frugter 0,8 g.\nBenzoesyre er hvid, silkeagtig, nål eller plade,krystallinsk stof (N6S5SNART). Fremragende ødelægger sorteperterrier og sporer. I større mængder har det også en skadelig virkning påorganisme, og kun 0,5 gram tilsættes til 1 kg produkt.\nEt stort antal syntetiske klæbemidler erobrer markedet i stigende grad.Vi skal dog ikke blive bedraget af navnet "universallim".Disse lim er gode, men ikke universelle, kun for nogle materjeg holder sig godt, for nogle dårligt.\nHer er nogle af de vigtigste klæbemidler, der kan brugeskøbe på hjemmemarkedet med en note, hvilke materialer der kan holdes sammenlim limes bedst.\nLim (ben, læder) bruges til limning af papir,træ, tekstiler, cellofan samt limning af disse på huden ogglas.\nWenzol er et opløsningsmiddel til polystyren, dvs. dets klæbemiddel.Oslm gensidig limning af polystyrenplader med benPlexiglas, celluloid og cellofan limes på polystyrenaske.\nVandglas bruges til limning af glas og hårdtmaterialer, såsom bakelit med tekstiler, papir, metaller,porcelæn og keramik, eller disse indbyrdes.\nChlorophorrn er et opløsningsmiddel eller klæbemiddel til plexiglas.glas. Plexiglas kan limes med chloroform til glas,keramik, porcelæn, polystyren og celluloid.\nBoropor klæber gummi til gummi, gummi til metal, læder, glas,porcelæn, træ, tekstiler. Også læder på metal, svagere påglas og træ.\nOho "universal" lim er blevet brugt med succes tillimning af glas, porcelæn, træ, polyplast, metal.\nRisopren (kunstig gummi) bruges primært tillimning af gummi og læder. Til limning af linoleum, podolita, vinazplade, parket på beton anbefales også.\nSavanol bruges til limning af læder, gummi, ultrahunde, tæpper, tekstiler, træ, salonit og galvaniseret metalplade.\nNeostik un "universal" lim. Kan bruges tillimning af forskellige materialer; læder, træ, gummi, tekstileretc.\nDrvofix er et klæbemiddel til træ, træpaneler (panel, krydsfiner ogosv.) Styrofoam med træ, parket på træoverflader osv.\nTeleol (neopren). Lim til limning af læder, gummi, plastaf masser, tekstiler, træ, PVC gulvbelægninger ltd.\nKrautoxin (kunst fra røret). To-komponentklæbemiddel, hvori de to komponenter blandes først og derefterinden for en halv times brug. Finmetal, sten, glas,porcelæn, termostabilt polyplast (bakelit) osv.\nEpoxyklæbemidler, såsom: ARALDIT (Schweiz), ERON(Shell), EPILOX (Buna-werke), EPORESIT (Ungarn),er lejlighedsvis på markedet i form af pulver, pasta, pindeća, emulsion. Klæbemidler er fremragende, især ved limning af metalmed metal, dvs. gummi, læder osv.\nDesmodur, desmoden er polyurethanlim, de gælderved limning af metal med gummi eller metal medmetal.