Helle Thorning-Schmidt: Modgangen har styrket ægteskabet | SE og HØR\nLørdag, 29. juni 2013 - 7:55\nHelle Thorning-Schmidt: Modgangen har styrket ægteskabet\nHelle Thorning-Schmidt er en kontrollerende kvinde\nStatsministeren forsøger at holde fast i et helt normalt familieliv\nEn mor, som er Danmarks leder og en far, der bor i London det meste af ugen, rimer ikke ligefrem på et helt almindeligt familieliv. Og det har da også fået de danske medier til at stille adskillige spørgsmålstegn ved Helle Thorning-Schmidts og Stephen Kinnocks forhold.\nDet har ikke været helt nemt for statsministerens døtre, Johanna og Camilla, at blive konfronteret med de mange kritiske spisesedler, der går familien efter i de private sømme.\n- De synes bestemt ikke, det er sjovt. Det er klart. Men vi er gode til at tale om det, og jeg prøver at fortælle dem, hvad der sker. De skal ikke se en spiseseddel uden at vide, hvad der er op og ned, siger hun til Ude og Hjemme.\nHelle Thorning: Sådan har du aldrig set hende før\nMen i følge Helle, har den massive modgang og den lange afstand styrket både ægteskabet og familiesammenholdet.\n- Hvis man lever, som vi gør, så går parforholdet enten i stykker, eller også finder man en måde at være sammen på, som kan være rigtig god. Selv om det lyder tosset, er vi nærmest blevet stærkere af alt det, vi har været igennem. Vi har selvfølgelig også haft vores problemer, men vi har en stærk historie sammen og vil rigtig gerne familielivet, fortæller hun om forholdet til husbonden Stephen Kinnock, som hun har delt dobbeltseng med de sidste 20 år.\nSelv om statsministerkalenderen ofte er pakket med mødeaftaler i både ind- og udland, så er det altså Helle selv, der skræller kartoflerne hjemme på Østerbro. Én gang om ugen har hun rengøringshjælp, ellers er det hende selv, der sørger for husholdningen. En tjans, som de fleste travle karrierekvinder nok helst ville være foruden.\n- Jeg er nok den statsminister i verden, som har mest ansvar for husholdningen. Jeg kan rigtig godt lide den del af mit liv. At jeg kan vende tilbage til en normal hverdag. Jeg er også glad for, at vores børn ser os som en helt almindelig familie. De bedste snakke og grin har vi som regel også, mens vi går og rydder op efter maden.\nHelle Thorning: Min mand er ikke bøsse\nMeghan Markle om ægteskabet til prins Harry: -...\nEr Sarah og Türker sammen igen?\nVickie Jo har født\nSarah Hyland er blevet forlovet


Diary Of A Wimpy Kid 4: The Long Haul | DVD Film | Dvdoo.dk\nPå trods af at der opstår uenigheder og venskabelige diskussioner rundt om bordet, så er vores enorme fælles lidenskab altid uændret. At tale for en film eller en TV-serie er noget vi elsker. Denne passion er grunden der driver os i målet om hele tiden at forbedre os.\nVi håber, at en brøkdel af vores passion skinner igennem, og at du får en fabelagtig oplevelse, når du smider Diary Of A Wimpy Kid 4: The Long Haul i DVD-afspilleren. Vi ønsker dig god fornøjelse.\nDvdoo.dk er Danmarks ældste filmbutik online, da vi har solgt spil, musik og film siden 1999. Sammenligner man os med de andre markeder, er vi derudover også blandt Danmarks ældste online butikker. Det var som DVD webbutik, vi startede op. Og som tiden gik, mens flere filmformater kom på markedet og vores begejstring for film bare blev ved at vokse, begyndte kærligheden for spiluniverset og musikken at forme sig. Derfor var det selvsagt, at både spil og CD'er skulle være en del af dvdoo.dk's sortiment.\nVi bestræber os hele tiden på at give kunden den gode oplevelse. Og efterhånden har de mange års indsigt i branchen givet os et farverigt og deltaljeret billede af, hvad du som kunde har af forventninger, når du besøger vores onlineshop. For os er det vigtigt, at vores dybe passion for spil-, film- og musikuniverset skinner tydeligt igennem, og smitter positivt af på enhver, der besøger vores univers af underholdning.\nSpørgsmål til film, spil eller musik kan du tit finde svar på i vores store FAQ. Alternativt kan du også skrive en e-mail eller ringe til vores kundeservice såfremt du fortsat har brug for hjælp. God fornøjelse med besøget på dvdoo.dk.


Bilag 1. Bilag 5 Westergaards paper om Speedbusters. Menneskets historisk foranderlige værensform fra middelaldermenneske over individ til situid - PDF\nBilag 1. Bilag 5 Westergaards paper om Speedbusters. Menneskets historisk foranderlige værensform fra middelaldermenneske over individ til situid\nDownload "Bilag 1. Bilag 5 Westergaards paper om Speedbusters. Menneskets historisk foranderlige værensform fra middelaldermenneske over individ til situid"\n1 Bilag 5 Westergaards paper om Speedbusters Bilag 1 Menneskets historisk foranderlige værensform fra middelaldermenneske over individ til situid Oplæg afholdt på Copenhagen Business School d. 14. marts 2001 af Estrid Sørensen I sin bog Tid Rum, Individ og Kollektiv argumenterer, sandsynliggør og demonstrerer Johan Asplund, at individet er fremkommet historisk (Asplund 1985). At der ikke altid har fundets individ. I moderniteten, dvs. siden renæssancen har mennesker i den vestlige verden groft sagt været individer, men før det, f.eks. i middelalderens bondesamfund var mennesker ikke individer. For overhovedet at kunne følge sådan en forestilling, må man have en forståelse af, at hvad mennesket gør, og hvad samfundet er, er intimt forbundet. Det er to sider af samme sag. Det betyder også, at den måde, som vi som mennesker er på i dag de følelser, ønsker, interesser osv. vi har, er alt andet end naturlige, selvfølgelige og universelle. De er yderst specifikke for lige præcis det liv, vi lever lige her og nu, og om 50 år vil mennesker have meget svært ved at forstå hvordan vi er i dag, og de vil selv have helt andre følelser, glæder og sorger. De vil ikke bare blive glade for andre ting og kede af andre oplevelser, glæde og sorg vil være noget andet, føles anderledes. Ligesom vores forståelse af hvordan det har været at være menneske for 50 år siden er ekstremt præget af den måde, vi er og lever på i dag. Det mest intime psykiske liv, er ifølge denne tænkning specifikt historisk, og dermed foranderligt, flygtigt. Vi har det med at tro, at sådan som vi er det er nogenlunde normalt menneskeligt, i den betydning, at alt menneskeliv til alle tider er noget, vi i princippet kan sætte os ind i, fordi vi deler det at være menneske. Vi er klar over, at mennesker historisk har levet i forskellige samfund, under helt forskellige forhold tvang, frihed, rigdom, fattigdom, med få redskaber og med avanceret teknologi. Men vi har også tendens til at se de mennesker, som vi forestiller os lever under sådanne forhold, som nogenlunde ligesom os. Når vi læser Asplunds beretning (ibid. kap. 8), forestiller vi os, hvordan det ville være at spise med fingrene og en kniv ved et bord, som folk - og man selv - spyttede på. Uden at det var noget man tænkte over. Ligesom man i dag ikke tænker over at man sidder ned og spiser. Man står ikke eller ligger ikke. Men det er ligesom ikke noget, man tænker over. Det er bare noget man gør helt naturligt. Det 1\n2 Bilag 5 Westergaards paper om Speedbusters er svært at forestille sig selv spytte på bordet. Men det er måske endnu sværere at forestille sig et liv, hvor man aldrig tænkte over, om andre kunne lide én, hvor man ikke oplevede nogen forskel på de følelser, man havde indeni, og hvad andre kunne se på ens ydre fordi indreydre grænsen slet ikke fandtes. At man ikke havde skrupler over, hvad man skulle blive til her i livet, og hvor der ikke fandtes forelskelse, og hvor man derfor heller ikke beskæftigede sig med jagten på den eneste ene. Om man så kunne sætte sig ind i, at man spyttede på bordet, så ændrer det sjældent ret meget ved vores forestillinger om vores såkaldte indre, psykiske liv. For vi har tendens til at forestille os samfundet eller de ydre betingelser (indbefattet en del af vores handlinger) som historisk foranderlige, men menneskets psykiske væsen, som rimelig historisk stabilt. Asplunds ærinde er at fortælle os, at vores psykiske liv er mindst lige så foranderligt som den øvrige verden. Individet Vi kan tale om at mennesket har en værensform altså en generaliseret måde at være på, som går igen i en bestemt historisk periode. I det moderne samfund har vi en særlig værensform, som vi kalder individ. Vi skal se på, hvad der kendetegner denne værensform. Et kendetegn ved individer er, at de er født lige og frie, hvilket egentlig vil sige, at de ikke er noget ved fødslen andet end sig selv. Derfor har individet den tunge opgave gennem livet at blive til noget. Hvis man i middelalderen havde spurgt en lille pige, hvad hun skulle være når hun blev stor, ville hun efter al sandsynlighed have kigget mærkeligt på en og måske slet ikke have forstået spørgsmålet. For det var nemlig ikke noget spørgsmål. Det var givet på forhånd. I store træk var folk i middelalderen født til en bestemt beskæftigelse. Sådan er det ikke med individet. Han og hun må lære og udvikle sig og erhverve sig kompetencer og eksamensbeviser for at blive til noget bestemt. Individets udvikling er rettet mod et mål. Hvad målet præcis er, kan et stykke ad vejen være uklart, men at det skal ende med at man bliver et eller andet præst, snedker, lærer, brolægger, direktør det er klart. At det er sådan må ses i sammenhæng med, at stavnsbåndet blev ophævet i 1788, hvorefter den enkelte netop ikke længere var bundet til hverken det geografiske sted, hvor han eller hun var født, eller til den profession, han eller hun var født til at varetage. Som et nyudspruget individ stod man så dér med alle bånd kappede og spurgte: Hvem er jeg? Og hvad skal jeg 2\n3 Bilag 5 Westergaards paper om Speedbusters blive til? Da pointen i det moderne liv netop er, at der ikke på forhånd er givet noget svar på det spørgsmål, er det et vilkår for individet at finde sig selv og at finde sig en plads i verden. Og blive til noget. Det er her vigtigt at lægge mærke til, at for individet er der en plads i samfundet den rette hylde der passer bedre til en end andre. Tandlæge, nej, det er ikke lige mig jeg er mere sådan den kunstneriske type. Hvor værdier tidligere var knyttet til slægten, jorden og skæbnen, blev individet langt mere værdsat efter sine personlige, individuelle, selverhvervede egenskaber. Som Asplund beskriver, blev manéer, bordskik, takt og tone mv., betydningsfulde egenskaber i moderniteten. Og det er netop egenskaber, der er knyttet til det enkelte menneskes opførsel, til individet. Det frisatte individ kunne heller ikke søge arbejde på grundlag af, hvad hans far lavede, eller hvor mange afgrøder, der blev høstet sidste år. Dels på arbejdsmarkedet, men også i mange andre afkroge af det moderne liv, er det de individuelle, personligt erhvervede egenskaber der tæller. På arbejdsmarkedet er det hvilke eksaminer man har taget og hvilke karakterer, man har fået, hvilke personlige anbefalinger, man har fra tidligere arbejdsgivere, og så selvfølgelig den personlige ansættelsessamtale. Individet skal gerne kunne vise, at der er noget under den ydre skal, at han eller hun ikke er hul, men besidder en vis dybde. Det er ikke særlig flatterende at sige til et individ, at han er overfladisk. Derfor er det virkelig vigtigt for individet på en eller anden måde at kunne svare på spørgsmålet hvem er jeg? Som Asplund skriver, har individet til forskel fra mennesket i bondesamfundet en klar grænse mellem det indre liv og den ydre verden. Individet har et rigt følelsesliv, som han/hun oplever som sit eget, private domæne. Individet er derved også opmærksomt på, at andre individer har private tanker og følelser, som ikke umiddelbart er tilgængelige for andre, og derfor kan man heller aldrig være helt sikker på, hvad andre individer tænker og føler om én selv, f.eks. Da individets værdier i høj grad beror på de individuelle egenskaber bliver det også meget smart at kunne fremstå som en, der har de eftertragtede egenskaber. Individet bliver god til at forstille sig, og dermed udadtil give udtryk for noget helt andet, end han/hun føler indeni. Det indre opfattes som ægte, mens masser af ordsprog mv. som f.eks. skindet bedrager, man skal ikke skue hunden på hårene fortæller os, at det ydre er falsk. I moderniteten skal man være noget særligt, man skal træde i karakter, og man må endelig ikke falde i med væggen. Svaret på individets spørgsmål hvem er jeg er ikke givet på forhånd. Men det ligger implicit i spørgsmålet, at der findes et svar. Og vel at mærke ét svar. 3\n4 Bilag 5 Westergaards paper om Speedbusters Ligesom individet er optaget af at finde ud af, hvad der er indenfor indre-ydre grænsen, har det også være vanvittig optaget af at få kortlagt det ydre. Individet tror på videnskaben. På afdækningen af den objektive verden, på universelle sandheder. Ligesom individet selv har en dybde, har den ydre verden en skjult essens, som vi kan afdække og beskrive én gang for alle. Der findes lovmæssigheder i naturen, som er stabile og universelle uafhængig af tid og sted, humør og forgodtbefindende. Det faktuelle, regler, principper og lovmæssigheder er det stabile holdepunkt i individets liv. Ikke kun i naturen, men også i samfundet. Individet er selv indrulleret i denne proces, ikke kun som den, der foretager analyserne, men også som objektet for videnskabelig afdækning, kategorisering og normsætning. Ligesom den ydre verden, måtte man også finde ud af, hvordan individets sande væsen virkelig er. Individ bliver derfor lig med menneske, universelt, naturligt. Og derfor kan vi ud fra individets eget perspektiv heller ikke tale om det som historisk. Individet forstår sig selv som et unikt eksemplar af et universel, naturligt værensform. Situidet Jeg nærmer mig min pointe med hele denne fortælling. Pointen er nemlig ikke at fortælle om individet. Det er kun en forhistorie. Jeg har kun snakket om individet for at slå fast, at der er tale om en historisk værensform, ikke en naturlig eller universel. Og jeg har gået omvejen om individet for at gøre min egentlige interesse forståelig. For hvis man er blevet overbevist om, at individet er historisk, og at menneskets værensform ændrer sig med verdens forandring, så forstår man måske også dét, der egentlig optager mig, nemlig: hvad kommer efter individet? Vi hører megen tale om paradigmeskift, postmodernisme, senkapitalisme, osv. Vi har set en verdensorden, som man gennem det sidste halve århundrede har vænnet sig til, bryde sammen. Vi kan konstatere at en ny teknologi er blevet fremherskende i produktion af varer og i styringen af produktionen, i service og underholdning, i forvaltningen og i privat kommunikation og udfoldelse. Når man står midt i det, kan det være svært at se, om den forandring, man kan konstatere, i en større historisk sammenhæng vil blive vurderet som lille og ubetydelig eller som et skift, der f.eks. er værd at skrive om. Men der skrives meget om samfundets omvæltning, paradigmeskift osv. Man kan f.eks. nævne forfattere som Beck, Giddens, Sennet, Baudrillard osv. 4\n5 Bilag 5 Westergaards paper om Speedbusters Hvis vi nu antager, at der er noget om snakken, og vi holder fast i forståelsen af, at menneskets værensform forandrer sig uadskilleligt med det øvrige samfund, så må vi forvente, at menneskets værensform også er midt i en forandring. Da jeg for nogle år siden arbejdede sammen med en anden psykolog, Tine Jensen, på at karakterisere denne post-individuelle værensform, valgte vi at give den et navn: situidet. Det kom til at hedde situ-id et fordi vi på det tidspunkt var meget optaget af teorier, der forstår mennesker ift. de situationer, de indgår i (f.eks. (Lave and Wenger 1991), (Eckert 2001)), til forskel fra at forstå mennesker som nogen, der har en fast identitet, et selv. Individet bryder sig ikke om at forstå sig selv som situeret. For hvis det skal se sig selv ud fra foranderlige situationer, kan det jo ikke svare på spørgsmålet hvem er jeg. Det kan ikke forholde sig til at skulle finde den rette hylde i samfundet, for som situeret er der ingen ret hylde, kun konstant forandring. Og endelig bliver individets helt grundlæggende grænse mellem ydre og indre udvisket, hvis vi skal til at forstå mennesket i forhold til specifikke situationer. Det giver derfor ikke mening at tale om individet som situeret. Vi snakker derfor om en anden værensform: situidet. Den verden, situidet lever, i forandrer sig hurtigt. Det, der er sikker viden i går, er måske hokus pokus om en uge. Som barn kan man drømme om forskellige professioner, men man skal ikke være ret gammel for at finde ud af, at de professioner, et barn kan forstille mig som attraktive i dag, måske slet ikke findes når han eller hun bliver voksen. Situidet fokuserer derfor heller ikke så meget som individet på at blive til noget, men går i højere grad op i at være til noget. Forskellen ligger i, at mens individets udvikling bestod i én gang for alle at blive brandmand, syerske eller advokat, og så være det resten af livet, så gælder det for situidet om hele tiden at kunne indgå i nye sammenhænge. Selv om et situid måske tager en uddannelse og blive advokat, må han eller hun blive ved at efteruddanne og nyorientere sig. Situidet vil nok aldrig få et guldur for 50 års tro tjeneste. Det er mere sandsynligt, at han eller hun bevæger sig fra virksomhed til virksomhed eller måske endda arbejder som fri agent i et netværk af frie agenter frem for i en verden af selskaber og virksomheder som knudepunkter, sådan som vi kender det fra industrisamfundet. Situidets udvikling er altså ikke rettet mod et bestemt mål som individets, men består af en konstant udvikling med en mere kortsigtet retning, en forandring. 5\n6 Bilag 5 Westergaards paper om Speedbusters I lighed med middelalder-mennesket giver det derfor ikke rigtig mening at spørge et lille situid-barn, hvad han vil være når han bliver stor. Men af en hel anden grund. Hvor spørgsmålet var tåbeligt i middelalderen fordi det var givet på forhånd, er spørgsmålet tåbeligt i en post-individuel tid, fordi situidet slet ikke skal blive til noget. Han skal være til noget. Spørgsmålet hvem er jeg? får en anden karakter for situidet end det havde for individet. Situidet spørger snarere: hvad kan jeg her? For verdenen forandrer sig og jeg i dag er derfor ikke den samme som jeg på onsdag. Ligesom en nomade ((Diken and Laustsen 1999)), der er kommet til et nyt land og kigger sig omkring for at få et overblik over, hvilke muligheder, der byder sig her. Situidet vil være og føle sig som én, der i denne specifikke sammenhæng, han eller hun indgår i, kan og gør noget bestemt, gør en særlig forskel, har en bestemt effekt. Spørgsmålet om identitet om hvem jeg er essentielt og over tid - træder i baggrunden for spørgsmålet om effekt om hvad jeg gør og hvilke konsekvenser det har hvilket altid vil være relationelt. Ikke inde i individet, men i sammenhængen, situationen. Det antyder også en forandring i grænsen mellem det indre i individet og det ydre i omverdenen, som er definerende for individet. Som vi kan se eksemplificeret i udsendelser som f.eks. Big Brother har det private koloniseret det offentlige rum. Det private er ikke længere noget, der hører til bag en hermetisk lukket hoveddør, men noget, som vi debatterer offentligt. Individer foretrækker nok serier med superhelte, millionærer og måske endda adelige. Serier, der fortæller noget om det rigtige, gode liv. Situider har ikke den samme normalitetsforståelse som individet, og er derfor heller ikke i samme grad nødt til at foregive at være på en bestemt måde. I den post-genome æra, som Nikolas Rose ((Rose 2001)) beskriver den, har vi fået en oplevelse af mennesket som bestående af et genom, hvor man ikke kan udpege det ene genom som mere normalt end det andet. Genomer er variable, og det er umuligt at pege på ét genom, der kunne udgøre forbilledet for alle. Men det gælder ikke kun genprofilen. Generelt bliver det ikke bare sværere at sige med skråsikker autoritet er noget er mere rigtigt en noget andet. Det er også ved at være lidt dumt. For på arbejdspladser, børsmarkeder, legepladser, cafeer osv. sker der efterhånden så mange forskellige ting, at det, man kunne sige var upassende i går, måske er passende i morgen. Situidet forstår mindre mennesker i forhold til begrebsparret normale eller afvigende, og mere simpelthen som forskellige, som nogen, der gør forskellige forskelle. Dermed bliver variationen i, hvordan mennesker håndterer deres liv forskelligt, som vi f.eks. kan se i underholdning som Big Brother, også mere interessant, end underholdning, der viser den bedste, rigtigste, smarteste 6\n7 Bilag 5 Westergaards paper om Speedbusters livsstil. Samfundsudvikling med stivnet individ I min gennemgang af såvel individets som situidets karakteristika har jeg prøvet at lægge vægt på at beskrive menneskets værensform som sammenhængende med hvordan verdens tager sig ud. Jeg har gjort mest ud af at få jer til at få en fornemmelse af forskellen på individ og situid, og jeg kunne godt have gjort mere ud af at forklare, hvordan man kan se de forskellige værensformer som effekter af og konstituerende for den verden, som mennesket er en del af. Men læg mærke til, at når jeg f.eks. siger, at situidet skal være til noget frem for at blive til noget, så siger jeg det i sammenhæng med, at vi lever i en foranderlig verden, hvor mål er noget flygtigt, og hvor det derfor ikke længere giver mening at rette sig mod et langsigtet mål. Og hvor jeg ikke har gjort det klart, kan man spørge sig selv: hvad er det for et samfund, hvor det ville være hensigtsmæssigt at være sådan eller omvendt: hvordan ville mennesker, der skulle klare sig godt i sådan et samfund være? Man kommer langt med forståelse af, hvilke menneskeformer, der konstitueres til hvilke tider ved at stille disse spørgsmål. Jeg må dog konstatere, at det tilsyneladende en meget svær øvelse at forstå, at menneskets værensform forandrer sig sammen historisk med samfundet. De forfattere, der skriver om samfundsforandringerne og disses betydning for mennesket, holder efter min opfattelse fast i forståelsen af mennesket som individ, og ser altså ikke menneskets værensform som en del af og konstituerende for samfundet. De ser verden forandre sig, og så spørger de, hvordan mennesket som individ oplever forandringerne. Og overser dermed, at mennesket også forandrer sig. Retfærdigvis vil jeg sige, at ligesom middelaldermenneskene ikke blev individer på en eftermiddag, bliver individer heller ikke situider uden videre. Der vil derfor være en periode, hvor mange mennesker primært er individer, og derfor har problemer med at færdes i et post-individuelt samfund. Og de forfattere, der mener at beskrive, hvordan mennesket har det i den nye samfundsorden, beskriver efter min opfattelse, hvordan individet har det i en periode, hvor det samfund, der var skabt af og til individer er under gennemgribende forandring. Et eksempel på en sådan analyse er Richard Sennett s bog The Corrotion of Character ((Sennet 1998)). Han beskriver den italienske immigrant i USA Enrico, der er arbejdede og opfostrede sin søn Rico sammen med hustruen Flavia. Sennett beskriver, hvordan verden har 7\n8 Bilag 5 Westergaards paper om Speedbusters forandret sig, og hvordan Rico som voksen lever et utilfredsstillende og frustrerende liv. Rico er konsulent, og Sennett beskriver, hvordan Rico mangler en bestemt rolle, som tillader ham at sige Dette er hvad jeg gør, dette er hvad jeg er ansvarlig for. I min forståelse ville jeg sige, at Rico lever i en verden, som er ved at passe bedre til situider, men han holder på gamle individ-værdier, som kræver, at der er en fast rolle til hver person, et fast holdepunkt i tilværelsen. Rico har desuden bekymringer overfor, hvordan han skal opdrage sine børn. Han savner sin fars etiske disciplin, der kan sikre, at hans børn ikke bliver mall rats (p. 21). Teamwork er destruktivt, hvis man anvender det i familien. Der er brug for den slags autoritet, som Rico s far havde. En autoritet, der kunne fastsætte loven, og sige nej. For mange børn bliver desorienterede pga. dette familie teamwork (p ). Her mener jeg også, der er tale om, at Rico som individ vil han gerne have, at hans børn bliver til noget. Hvor hans børn måske er godt i gang med at være til noget, altså at kunne indgå i forskellige sammenhænge uden nødvendigvis at have et mål med det. Rico kan ikke forstå værdien i deres nomadiske driven omkring. Som et individ sværger han til regler og en autoritet, der kan slå fast, hvad der er rigtigt og forkert. Børnene engagerer sig i teamwork og kvalificerer sig til at tage situeret stilling til specifikke situationer og problemstillinger. Og bliver måske meget bedre kvalificeret til det samfund de vokser op i end Rico er. Rico lider også under parolen no long term. Både han og hans hustru har skiftet job mange gange, og flyttet fra sted til sted. Sennett mener, at sådanne vilkår, som vi ser overalt i den vestlige verden i disse år, tærer tro, loyalitet, og gensidig forpligtelse væk. De personlige bånd, der ifølge Sennett er forudsætninger for sådanne følelser tager tid at udvikle, langsomt slår de rod i institutionerne (p. 24), skriver han. Kort-tids kapitalismen tærer ifølge Sennett på den identitet, der binder mennesker sammen og indretter hver af os med et holdbart selv (27). Igen har vi at gøre med en individ-norm om at mennesket skal have en sammenhængende identitet, og at disse kun udvikles ved at man arbejder eller lever sammen gennem længere tid. Igen er det stabiliteten, og de fastboendes præmisser, der lægges for dagen. Som om tillid og forpligtelse er afhængig af stabilitet og stilstand. En loyalitet, der er knyttet til institutioner i samfundet, som indplacerer individer på deres rette hylde, og dermed også stabiliserer relationen mellem dem. Jeg kan godt forestille mig gensidig forpligtelse, der består af, at man forandrer sig, hjælper hinanden videre og accepterer at folk vil søge nye græsgange. En sådan loyalitet kan Sennett ikke forestille sig, for forudsætter, at mennesker har brug for et 8\n9 Bilag 5 Westergaards paper om Speedbusters sammenhængende selv, hvilket absolut er sandt for individer, men i en verden, hvor forandring er det gennemgående, er et sammenhængende selv ikke nødvendigvis hverken sundt eller behageligt. Sennett s pointe er at den nye kapitalisme har skabt en konflikt mellem identitet og erfaring. Den hurtige udviklingstakt og stadige, nomadiske mobilitet giver en masse, ikke nødvendigvis sammenhængende, konsistente erfaringer, og de er dermed ikke er særlig velegnede til at stykke en sammenhængende identitet sammen, et selv. Hvis Sennett i stedet for at forstå menneske som synonymt individ, forstod at mennesket udvikler sig med samfundet, ville han måske opdage, at den konflikt mellem erfaring og identitet, som individet har, ikke eksisterer for situidet. For situidet har ikke brug for identitet, forstået som en sammenhængende indre kerne, et selv, men kan følge sine foranderlige erfaringer, nomadisk, netop fordi det er god til at flyde fra sammenhæng til sammenhæng. Min pointe med at kritisere Sennett s fremstilling af mennesket i senkapitalismen er, at demonstrer, hvordan han som så mange andre overser, at samfundet bl.a. består af mennesker, og når samfundet ændrer sig, så er det også fordi mennesker ændrer sig. Den værensform eller identitet, som vi indtager, er til enhver tid skabt af og i et samfund, der samtidig skaber og er skabt af mennesker (og andre ting og sager, se f.eks. Latour (1999)). Jeg har tegnet med en bred pensel, og det bliver selvfølgelig først rigtig interessant, hvis man anvender begreberne til at betragte specifikke sammenhænge og se, hvordan forskellige værensformer træder frem i forskellige sammenhænge. Som en grovpenslet opsummering kan jeg pege på, at individet lever i et samfund, hvor man er født frie og lige, og hvor opgaven består i at blive til noget i samfundet. Man bliver vurderet på individuelle egenskaber, oplever en skelnen mellem sit indre følelsesliv og den ydre verden, og man forstiller sig for at fremstå som en der besidder eftertragtede egenskaber. Man tror på videnskaben, på lovmæssigheder og social orden defineret omkring norm og afvig. Situidet lever i en verden af konstant foranderlighed, hvor grænsen mellem det selv og andre er mere flydende. Situidet indgår i mange forskellige situationer, formes efter situationerne og situationerne efter sig, frem for at bevæge sig som en fast kerne igennem foranderlige sammenhænge. Det private og det offentlige flyder sammen, og situidet skal ikke som individet disciplineres til en bestemt norm, men forholde sig til en variabilitet, som det selv er en variation af. Situidet har ikke noget udviklingsmål, men engagerer sig i mere kortsigtet forandring. Situidet skal ikke blive 9\n10 Bilag 5 Westergaards paper om Speedbusters til noget, men snarere være til noget, hvilket gælder såvel arbejds- som privatliv i den grad det overhovedet giver mening at trække en skarp skelnen. Jeg håber mit oplæg har kunnet bidrage med ideer til, hvordan I kan tænke videre over hvad mennesker er, og rystet lidt op i, om det at være noget nødvendigvis betyder, at man er bestandig, uforanderlig. Udfordringen består nu i at finde de rette spørgsmål at stille til, hvordan vi kan forstå virksomheders og organisationers forandring i relation til menneskers forandring, hvordan vi kan forstå virksomheder i samfundet osv. Hvis vi forstår menneskers værensform som intimt knyttet til samfundets forandring, må vi, hver gang vi kan konstatere en forandring det ene sted, spørge til forandring det andet, ja, mange steder. 10\n11 Bilag 5 Westergaards paper om Speedbusters Referencer Asplund, J. Tid, rum, individ och kollektiv. Stockholm: Liber Förlag, Diken, B. and C.B.Laustsen "Den evige nomade - om dansk indvandrerpolitik set i lyset af globalisering og multikulturalisme." Visioner for religionsfrihed, demokrati og etnisk ligestilling. L.Christoffersen and J.B.Simonsen, eds. Copenhagen: Nævnet for Etnisk Ligestilling, Eckert, P. Jocks and Burnouts. Social Categories and Identity in the High School. Teachers College Press, Latour, B. "A Collective of Humans and Nonhumans." Pandoras Hope - Essays on the Reality of Science Studies, Cambridge, MA: Harvard University Press, Lave, J. and E.Wenger Situated learning. Ligitimate peripheral participation. New York: Cambridge University Press, Rose, N. "Normality and Pathology in a Biological Age: psychiatry, genetics, risk and control." Outlines. Critical Social Studies, inpress. Sennett, R. The Corrotion of Character. New York: W. W. Norton & Company, Kilde: Bilag 2 Projekt Cykelkultur Ny sponsoraftale skal udløse kædereaktion I parløb med en ny sponsor er startskuddet gået for et begivenhedsrigt 100-års-jubilæum for Dansk Cyklist Forbund. Overskriften er Projekt Cykelkultur, og målet er på én gang enkelt og ambitiøst: at få danskerne til at cykle mere. For selv om danskerne med mio. km i sadlen om året stadig hører til verdens mest cyklende folk, så er den tohjulede ved at tabe terræn til den firehjulede. Dansk Cyklist Forbund og Coca-Cola har derfor indgået et samarbejde, der har til formål at få flere til at cykle mere. 11\n12 Bilag 5 Westergaards paper om Speedbusters For at nå målet er Dansk Cyklist Forbund i gang med at planlægge aktiviteter, som skal få et meget stort antal danskere op på to hjul på én gang. Der vil være særligt fokus på at få de ældste teenagere til at cykle igen. Det skal være endnu mere trendy at bruge cyklen i dagligdagen og det er disse aktiviteter, som Coca-Cola som ny sponsor skal hjælpe med at gennemføre. Vender vi udviklingen, vil det give enorme gevinster for både miljøet og folkesundheden, siger Jens E. Pedersen, direktør i Dansk Cyklist Forbund og fortsætter: Med sponsoraftalen med Coca-Cola har vi nu mulighed for at lave den type aktiviteter, der kan være med til at skubbe danskernes cykelkultur i en positiv retning. Alle ved, at det er sundt at cykle. Sammen vil vi minde danskerne om, at det også er sjovt. Det er vanedannende, og det smitter Det er især i landområderne, at cyklen må vige pladsen til fordel for bilen. Derfor vil der ifølge Jens E. Pedersen blive lagt vægt på lokale aktiviteter i hele landet. Filosofien er, at hvis man skal ændre på danskernes cykelkultur, skal så mange som muligt lokkes til at banke rusten af cyklen i garagen og hoppe i sadlen. For har man først genopdaget glæden ved at cykle, viser erfaringen, at det dels er stærkt vanedannende, og dels smitter det i omgangskredsen, hvor der som regel er nogle, der lader sig inspirere til at gøre det samme. Konkret er Dansk Cyklist Forbund ved at planlægge et omfattende nationalt arrangement: Den Store Cykeldag, der afholdes søndag den 12. juni, hvor målet er at få en kvart million danskere ud at cykle. Men ambitionerne rækker videre end det. Målsætningen er, at Dansk Cyklist Forbund i samarbejde med Coca-Cola i løbet af de kommende år gradvist vil udvide samarbejdet for at styrke den danske cykelkultur og sikre, at stadig flere danskere bruger pedalkraft. Sponsoratet er i virkeligheden udtryk for et langsigtet og værdibaseret samarbejde om et projekt, som også Coca-Cola er meget optaget af. Dansk Cyklist Forbund har 100 års erfaring med at hjælpe danskerne op på cyklerne og Coca-Cola har en betydelig marketingkompetence. Derfor tror vi, at vi kan gøre meget mere sammen, end vi ville kunne hver for sig, siger Kenth Kærhøg, kommunikationsdirektør for Coca-Cola Danmark. Bilag 3 Telefonsamtale med Troels Theill Eriksen pr. 24. juni 2005 Jeg (SH) har tidligere på ugen sendt en mail til IFF med en forespørgsel om indsigt i årsregnskab eller eventuelle brugerundersøgelser, fordi jeg i mit speciale skal redegøre for IFF rolle i samfundet, specifikt i forhold til virksomheder og finde ud af, hvor tungt deres ord vejer. Jeg fik en mail tilbage fra Troels Theill Eriksen (TTE), hvor han bad om en uddybning og ringer til ham den 24. juni kl. 13 for at forklare mig selv. Det viser sig, at deres regnskab ikke helt er offentligt tilgængeligt (TTE) og jeg spørger i stedet til hvor mange, der f.eks. deltager på deres kurser, bestiller foredrag eller consulting. SH: Det jeg skal finde ud af er hvor tungt jeres ord vejer sådan i forhold til virksomheder. TTE: Okay SH: Når I f.eks. udgiver bøger som Creative Man Kan I så mærke en stor respons? TTE: Ja, det kan vi især fra medierne SH: Nå det er medierne det er ikke virksomhederne? TTE: Jo.. det er der også vi har bl.a. holdt nogle gå-hjem-møder og der var da været mange Men det hænger jo meget sammen Vi aftaler, at han kontakter mig via mail og sender oplysninger om deltagerantal på kurser og gå-hjem-møder, samt hvor mange, der bestiller foredrag og medlemstal. 12\n13 Bilag 5 Westergaards paper om Speedbusters Bilag 4 Interviewguide Praktisk Hvordan opstod ideen om Speedbusters? Hvordan kom samarbejdet med Tryg i stand? Hvordan fik I den første kontakt til de unge? Hvem og hvor mange sad i Speedbusters projektledelsen dagligt? Hvad lavede Anders Høj i Speedbusters sekretariatet? (Hvorfor valgte I at det var ham der skulle være medunderskriver?) Afklare om Westergaard er konsulent eller veteran Universet Hvad var din rolle på kampagnedagen? (Undervejs: Fortalte du nogensinde historier om egne erfaringer med kampagner eller lign., når der var krisesituationer) Hvordan søgte I at skabe et særligt Speedbusters univers? (Hvilke faktorer var mest vigtige for at det skulle lykkedes?) Kan se af din tekst, at du tænker i eventyr mht. opbygningen af kampagnedagen havde I en egentlig drejebog? (evt. også mht. hvilke følelser de skulle igennem hvornår) Der har været vanskeligheder i nogle af grupperne, som følge af at der ikke blev opbygget et fællesskab udenfor selve kampagnens formål (at de kører sikkert) Fællesskaber Hvad blev der gjort for at hjælpe de unge med at danne grupper? (Blev der gjort noget særligt for grupperne, da de var dannet (hyggeaftner osv.)?) (Kom der et sammenhold i grupperne af sig selv?) 13\n14 Bilag 5 Westergaards paper om Speedbusters Afsendere Afsenderbilledet var indbyrdes modstridende Veteranerne var Høj og Spang Olsen men dermed blev fællesskabet opbygget over deres tragedie-historier Der er ret mange afsendere på denne kampagne Hvem ser du som hovedafsender? Hvorfor? (Hvordan har samarbejdet mellem de forskellige afsendere fungeret?) Hvordan tror du de unges så på trafikinformatør Anders Høj og stuntman Martin Spang Olsen? (Hvilken rolle spillede de i formidlingen af budskabet?) (Ser du Anders Høj og Martin Spang Olsen som afsendere?) Hvor meget deltog politi og kørelærer på kampagne dagen? (Var de fx med i diskussionerne eller til frokosten?) (Og var det de samme (politi) der deltog senere hen?) TrygFondens rolle TrygFondens rolle i kampagnen var suspekt Hvordan fungerede det med de billige bilforsikringer og mobiltelefoner? (Kunne man forestille sig ikke at have incitamenter med?) (Tror du der er nogen forskel på mobiltelefonerne og de billige bilforsikringer og at den ene blev skrottet fordi det ene har noget med kampagnen direkte at gøre og den anden mere noget med målgruppen?) Modtagere De unge Hvem var egentlig modtagere af kommunikationen fra kampagnen? De unge, der deltog i kampagnen eller dem der ikke gjorde? (Hvordan forholdt I jer til at de unge både var afsendere og modtagere af kommunikationen) 14\n15 Bilag 5 Westergaards paper om Speedbusters Hvad var på forhånd vægtet højest i den præventive indsats - De unge, der deltog eller de unge, der skulle modtage den kommunikation de udførte? Ambassadørrollen Mange havde svært ved rollen som ambassadører hvad tror du det skyldtes? (Hvem klarede rollen bedst?) (Var der fx en tendens til at gruppeformændene klarede den bedst?) (Var der forskel på grupperne i deres evne til at være ambassadører? Altså alt efter hvilken gruppe de var i fx at førstehjælpsgruppen var bedre end politigrupper eller andre?) Budskab Et af problemerne i kampagnen er den manglende afklaring af de to formål, der dog til en vis grad er internt forbundne. (De unge lærer mere langvarigt ved at beskæftige sig med problemstillingen i lang tid) Kampagnen har jo et tvedelt budskab dels at de unge ikke skal køre for stærkt også at det skal være de unges egen kampagne hvad synes du var det vigtigste? Hvad har overrasket dig mest? Bilag 5 15\n16 Bilag 5 Westergaards paper om Speedbusters Præsentation, forløb og resultater fra trafiksikkerhedsprojekt Speedbusters. Paper til Tryg i Danmark dagen, Af Projektleder Morten Mejsen Westergaard. Introduktion til Speedbusters. Speedbusters er et trafiksikkerhedsprojekt for og med unge mennesker. Formålet med dannelsen af Speedbuster projektet er at reducere antallet af trafikuheld, hvor unge er involveret. En Speedbuster er en ambassadør for trafiksikkerhed i alderen En Speedbuster yder en aktiv indsats for at gøre trafikken mere sikker. Ordet Speedbuster kan oversættes til fartbekæmper. I Speedbusterprojektets 4-årige funktionsperiode har det bevist sin eksistensberettigelse. Antallet af uheld med unge i Ejby Kommune er faldet med 36%, ingen unge i Ejby Kommune er blevet dræbt i trafikuheld, der er sket en generel reduktion i antallet af trafikuheld med 53%. Trygheden er øget i kommunen. Der har været 180 Speedbusters, hvilket skal sættes i relation til, at antallet af årige i kommunen hvert år er ca Af populationen er der en del, der ikke har kørekort. Derfor er det en ganske stor del af de årige, med kørekort, der har været engageret i Speedbusters. Samlet set er det omtrent %, af alle de unge i Ejby Kommune, der har været i Speedbusters på samme tid. Speedbuster projektet - baggrund og idé. For at give næring til en bedre trafikkultur i Ejby Kommune, og i særdeleshed blandt unge mennesker i den lille landkommune med ca indbyggere på Fyn, blev Speedbusterprojektet opfundet, planlagt og implementeret. Speedbusters var et 4-årigt demonstrationsprojekt. 16\n17 Bilag 5 Westergaards paper om Speedbusters Baggrunden var en kedelig statistik med 6 trafikdræbte årige i 1999 og 2000 i Ejby Kommune. Det er et velkendt faktum, at unge mænd generelt er overrepræsenteret i uheldsstatistikkerne. Derfor behandler Speedbusterprojektet en målgruppe, som er interessant for færdselssikkerhedstiltag i almindelighed. Kongstanken i Speedbusterprojektet er, at det er de unges projekt. Derfor har arrangørerne fra Speedbusters begyndelse lagt vægt på, at det undgås at anvende løftede pegefingre i projektet. Arrangørerne var: Ejby Kommune, TrygFonden, Vejdirektoratet, Tryg forsikring, Politiet fra Middelfart, Fyns Amts færdselssikkerhedsudvalg, den lokale kørelærer og en stribe lokale kræfter. De helt centrale aktører er kommunens ungdom. Lokale kræfter, og i særdeleshed de unges, er centrale for projektets forankring og succes. Speedbusters - overordnet indledning til projektets 2 faser. Speedbusters består af to faser. Fase 1 er en spændende dag, hvor alle unge med kørekort i kommunen får mulighed for at beskæftige sig med trafiksikkerhed. Det sker på en flyvelandingsbane med bygninger og bunkeranlæg på den forhenværende militære Flyvestation Vandel. Flyvestationen er uden for lands lov og ret, hvilket betyder, at alle deltagere er uden for vante omgivelser. Her får de unge deltagere personlige fortællinger, erfaringer med bilkørsel og diskussioner med rollemodeller. Fase I gennemføres for maks. 96 deltagere pr. år i projektets 4-årige forsøgsperiode. Det er gratis at deltage. Fase II er de unges fase. Denne del kan de tilmelde sig efter aktiviteterne på projektdagen på flyvestationen. Tilmeldingen sker ved underskrift af et aftaledokument, som giver rettigheder, pligter og mulighed for at kalde sig Speedbuster. Pligterne indebærer blandt andet, at de tilmeldte unge, Speedbusters, skal gennemføre 2-3 aktiviteter, som skal gøre kommunen mere trafiksikker. Aktiviteterne skal gennemføres inden for 1 år. I løbet af 17\n18 Bilag 5 Westergaards paper om Speedbusters de 4 år har de unges aktivitetsniveau været ganske højt og der er gennemført over 50 konkrete kampagner. Den følgende del af artiklen vil indeholde en kort beskrivelse af de to faser samt enkelte evalueringsresultater 1 o.l. I beskrivelsen af hver fase præsenteres nogle af de strategiske overvejelser, som er gjort i forbindelse med projektopbygningen. Fase 1. Lærings- og forandringsproces begynder Fase 1 på Flyvestationen med bilkørsel, fortællinger m.m. er i bund og grund den læringsfase, som er central ved organisationsopbygninger og forandringer i organisationer, hvor deltagerne/medarbejderne skal ændre adfærd og holdninger. I sådanne situationer er der tradition for, at ledelsen fokuserer og prioriterer facts og informationer frem for alt. Det gør vi ikke i Speedbusters. Her er udgangspunktet, at viden, vores måde at forholde os på til omverden og vores adfærd dannes i et sammenhængende netværk, der består af følelser, erfaringer og informationer. F l l Erfaringer Informationer 1 Projektet er evalueret i en samlet rapport, der kan ses på Den samlede evaluering udgøres af data og andre evalueringer. Disse er blandt andet gennemført af Alsted Research, politiet, Vejdirektoratet, Danmarks Statistik, Ejby Kommune med flere. 18\n19 Bilag 5 Westergaards paper om Speedbusters Effekten af forandringspotentialet i læreprocessen ved udvikling af organisationer som Speedbusters er bedst, når kontakten mellem instruktør og deltager sker i et undervisningsmix med vægt på følelser og personlige erfaringer. Tempoet i indlæringen i Speedbusterprojektet er vigtig. Der er kun 1 projektdag på flyvestationen til rådighed, der skal vække de unges interesse for trafiksikkerhed. Derfor er doseringen af nævnte indlæringselementer sket med vægt på følelser og erfaringer frem for informationer. Kurset indeholder desuden træk fra et moderne eventyr. Der er fortid, nutid og fremtid. Fortid med beskrivelse af ubehagelige hændelser, nutid med svære kørselsudfordringer og perspektiv til en sikker fremtid, hvis der handles ansvarligt. Opbygningen som fortælling, og med fortællinger, er vigtig for etablering af Speedbusteruniverset. Speedbusteruniverset kan ses som en social konstruktion og har relation til den socialkonstruktivistiske videnskabs teoretiske tilgang til menneskets forståelse af virkeligheden. Mere konkret kan deltagerne opleve en dag med følgende indhold: Fortid: Følelsesorienteret beskrivelse af fortidens forkerte beslutninger, der fører til tragedie. En trafikinformatør, en person, der har et synligt handicap pga. et trafikuheld, beskriver sin ulykke på en meget følelsesbetonet facon. Trafikinformatørens fortælling er hverken bitter eller belærende. Fortællingen sker for små hold, hvor der er maks. 12 deltagere. Deltagerne har efterfølgende mulighed for at supplere med egne erfaringer og debattere trafik. Det sker under styring af en moderator, som sikrer en fordomsfri debat. Nutid: Erfaringer med bil på flyvestationens landingsbaner og arealer. Der er tale om reaktionsøvelser ved forskellige hastigheder helt op til\n20 Bilag 5 Westergaards paper om Speedbusters km/t. Øvelserne sker med og uden ballast i bagagerummet, hvilket ændrer på bilernes køreegenskaber. Det medfører, at 87 % erklærer, at de har haft oplevelsen af ikke at have kontrol over bilen. At miste herredømmet giver derfor deltagerne erfaring i, hvor farlig fart kan være. Selvom landingsbanen er 44 meter bred og der ikke er vejtræer, er der konstant professionelt tilsyn og kontrol over al kørsel. Der er permanent en ambulance på stedet. Det understreger alvoren i øvelserne. Øvelserne ville ikke ende godt på kommuneveje. Fremtid: Igennem hele dagen har de unge deltagere kontakt med stuntmanden Martin Spang Olsen. Martin afholder selv et undervisningsmodul og opfattes som rollemodel af de unge. Modulet indeholder forklaring af, hvor farlige bilstunts er og hvor meget forberedelse, der skal til for at gennemføre stunts. Trods det er det lysende klart, at noget af den færdsel, der udføres af unge mennesker i trafikken er langt, langt farligere. Martin Spang Olsen skaber en højtidelig stemning og tydeliggør på klar og personlig måde, hvordan hver enkelt deltager kan præge fremtiden og bidrage til forbedring af trafiksikkerheden i kommunen. I løbet af hele projektdagen på Flyvestationen får deltagerne V.I.P. behandling. De modtager bl.a. jakker med Speedbuster logo og introduceres til Speedbusteruniversets Brand, der udgøres af logoer, artefakter, fortællinger med mere (Om artefakters m.m. betydning for organisationer se eksempelvis Edgar H. Schein). Den eksklusive behandling sker i lyset af, at det er de unge deltagere, der virkelig kan påvirke deres venner og familie til en mere ansvarlig kørsel. De opfordres derfor til at indtræde i samarbejde om trafikproblematikker. Fase I - Tilmelding til Speedbusters og resultater efter projektdagen. Valget om at indtræde i Speedbuster-organisationen træffes umiddelbart før afgang fra Flyvestationen i bus. Tilmeldingen foregår under nærmest 20


Erasmus+: Skolepartnerskaber for dagtilbud, grundskoler og ungdomsuddannelser — Uddannelses- og Forskningsministeriet\nSkolepartnerskaber for børnehave, grundskole og ungdomsuddannelse\nErasmus+: Skolepartnerskaber for dagtilbud, grundskoler og ungdomsuddannelser\nDagtilbud, grundskoler og ungdomsuddannelser kan søge om tilskud til et strategisk partnerskab med en institution i et andet land om blandt andet god praksis, anerkendelse af kompetencer og iværksætteri.\nTo eller flere institutioner på dagtilbud-, grundskole- eller gymnasieniveau fra minimum to forskellige programlande indgår et strategisk partnerskab. Målet er at styrke kvaliteten af uddannelse på tværs af landegrænser og fremme transnationalt og europæisk samarbejde på alle niveauer inden for uddannelsesverdenen\nEn institution søger på vegne af partnerskabet.\nEn dansk skole søger et partnerskab med en skole fra et andet EU-programland. Projektet skal fokusere på en eller flere af følgende aktiviteter inden for uddannelsesområdet: udveksling af god praksis\ntransnationalt samarbejde, der fremmer iværksætteri, herunder socialt iværksætteri. Desuden kan projektet inkludere videreuddannelse, undervisning og læringsaktiviteter, når disse aktiviteter støtter projektets slutmål.\nBemærk, for at deltage i skolepartnerskaber, skal din institution være berettiget til tilskud.\nSe liste over dagtilbud\nSe liste over grundskoler og ungdomsuddannelsesinstitutioner\nDagtilbud og skoler på grundskole- og gymnasieniveau kan desuden deltage i tværsektorielle partnerskaber også kaldet strategiske partnerskaber. Strategiske partnerskaber\nSe hvilke institutioner, der modtog tilskud i 2014\nEt partnerskab varer mellem et og tre år.\nInden du søger, bør du orientere dig i Erasmus+ programguiden. Vær særlig opmærksom på afsnittet: ”Strategic Partnerships in the Fields of Education Training and Youth” på sider 120.\nVurderingskriterier (s. 125)\nBudgetregler og landesatser for tilskud, s. 130\nEn mere detaljeret redegørelse for forberedelsen af et strategisk partnerskabsprojekt finder du desuden i Erasmus+ programguiden under Annex I.\nInspiration og informationsmaterale Hent inspiration til dit næste projekt Senest opdateret


Oprørsgruppe overgiver sig i Armeniens hovedstad - MX.dk\nAf Ritzau - 31/07-16 20:55\nOprørsgruppe overgiver sig i Armeniens hovedstad\nStridigheder omkring Nagorno-Karabakh ligger til grund for langvarigt angreb på politistation i Jerevan.\nVæbnede armenske oprørerne, som havde forskanset sig på en politistation i Armeniens hovedstad, Jerevan, i to uger, har overgivet sig, oplyser landets sikkerhedstjenester.\nEn politimand blev dræbt, da oprørerne stormede politistationen tidligere i denne måned og tog adskillige gidsler, som gradvist er blevet frigivet. En anden politimand blev senere skudt og dræbt, da han sad i sin bil uden for politistationen.\n- Sikkerhedstjenesternes antiterroroperation er afsluttet og har ført til, at medlemmerne af den væbnede gruppe har nedlagt deres våben og overgivet sig til myndighederne, siger de nationale sikkerhedstjenester i en erklæring.\n- 20 terrorister er nu anholdt, hedder det.\nDen væbnede gruppe angreb politistationen den 17. juli.\nMyndighederne havde udstedt et ultimatum, og oprørerne synes at have overgivet sig, inden politiet nåede at storme bygningen.\nDer lød flere skudsalver og eksplosioner sent lørdag i Jerevan, hvor tilhængere af oppositionen demonstrerede for at en fredelig afslutning på belejringen af politistationen.\nDen væbnede gruppe havde stillet krav om en frigivelse af en fængslet oppositionsleder, Jirair Sefilian, som har ført kampagne for et regeringsskifte i Armenien, og som kræver en hårdere linje over for den territoriale fjende Aserbajdsjan.\nSefilian blev anholdt sidste måned og sigtet for at planlægge "terroraktiviteter."\nRelationerne mellem Armenien og Aserbajdsjan er stadig meget spændte, efter at der i april udbrød kampe ud om den omstridte region Nagorno-Karabakh.\nDe to tidligere sovjetrepublikker har i årtier ligget i stridigheder Nagorno-Karabakh, som overvejende har en kristen armensk befolkning, men som af FN er anerkendt som en del af det muslimske Aserbajdsjan.


De bedste ledige hoteller og steder at bo i nærheden af Oberaurach, Tyskland\nDe bedste hoteller i Oberaurach\nEr du på udkig efter et perfekt ophold? Folk der har skrevet en anmeldelse, har vurderet Oberaurach som et meget godt sted!\nSkal du til Oberaurach i forbindelse med arbejde?\n3 overnatningssteder i Oberaurach\nPå udkig efter tilbud i Oberaurach? Tjek priser og overnatningssteder:\nSteder vi elsker i Oberaurach\n"Fantastisk velkomst, ejer var 100% på, og talte også flydende engelsk. Venlig og serviceminded personale, stor og dejlig familie-lejlighed, god mad, skøn og idylisk beliggenhed i meget rolige omgivelser."\nTæt på Oberaurach\n"Vi var trætte og orkede ikke at gå ned i byen, så værtinden lavede en anretning med brød og pålæg til os for små penge."\n6,9 Samlet karakter 70 anmeldelser\n7,8 Godt 99 anmeldelser\nAlte Rose Gasthaus 3-stjernet hotel\n7,5 Godt 89 anmeldelser\nFind de bedste hoteller, B&Bs, kroer og ferieudlejninger i Oberaurach, baseret på 321 ægte anmeldelser fra tidligere gæster.\n#1 af 3 hoteller i Oberaurach\n"Perfekt overnatning på vej syd på."\nLæs flere anmeldelser af hoteller i Oberaurach\nSe de mest populære overnatningssteder i Oberaurach\nPopulære hoteller i Oberaurach\nI og omkring Oberaurach\nBamberg 21,2 km væk\nWürzburg 50,5 km væk\nErlangen 47,8 km væk\nBad Kissingen 47,2 km væk\nEltmann 5,9 km væk\nZeil 8,5 km væk\nHaßfurt 12,2 km væk\nEbelsbach 7,1 km væk\nTrabelsdorf 10,3 km væk\nWeisbrunn 6 km væk\nSchindelsee 6,5 km væk\nRauhenebrach 6,7 km væk\nKoppenwind 8,6 km væk\nStettfeld 8,8 km væk\nNürnberg Lufthavn (NUE) 60,2 km\nHoteller i Oberaurach\nSpar op til 50% i Oberaurach


Rejsekort-direktør om ny svindelsag: Kort-nøgler blev hacket i 2008 | Version2\nRejsekort-direktør om ny svindelsag: Kort-nøgler blev hacket i 2008\nDen form for hack, som en gruppe personer nu står tiltalt for, får en rød lampe til at blinke i backend hos Rejsekort A/S, forklarer direktøren.\nJakob Møllerhøj@null Fredag, 2. september 2016 - 13:55 29\nSom Ekstra Bladet tidligere i dag har kunnet fortælle, står en gruppe personer tiltalt for at have snydt sig til gratis rejser med anonyme rejsekort. Det er ifølge tiltalen foregået ved at fylde kortet op igen via en mobil-app, når det er ved at være tomt.\nKonkret foregår det ved at kopiere data ud fra kortet, når der er penge på. Og så, når det er ved at være tomt, indlæses de oprindelige data fra kopien til kortet.\nOm den metode siger administrerende direktør i Rejsekort A/S Bjørn Wahlsten til Version2:\n»Det er relativt enkelt: Man kan læse sit rejsekort og kopiere indholdet. Og så er der nogen, der rejser pengene op, og så kopierer de det oprindelige indhold tilbage igen.«\nBjørn Wahlsten fortæller, at der med metoden ikke bliver ændret i de data, der kopieres tilbage på kortet. Og det giver en diskrepans i backend-systemet.\nRejsekortet indeholder et transaktionsnummer, der løbende bliver opdateret og holdt op mod et tilsvarende nummer i rejsekortets backend-system. Når gamle data bliver kopieret tilbage på kortet, så stemmer nummeret ikke længere overens med det opdaterede transaktionsnummer i backend.\nEn stor rød lampe\n»Og så lyser der en stor rød lampe i det øjeblik, det sker. Vi kan se, hvor det sker, og få fat i videomateriale og politianmelde,« siger Bjørn Wahlsten.\nMen hvorfor accepterer kortlæseren i en stander overhovedet et rejsekort, hvor transaktionsnummeret på kortet ikke stemmer overens med nummeret i backend, vil nogen måske spørge.\nBjørn Wahlsten forklarer:\n»Det gør den, fordi den bare tjekker, om der er penge på kortet. De informationer vi kontrollerer op imod, kan ikke ligge i validatoren.«\nSelvom der i den seneste sag har været anvendt anonyme rejsekort i forbindelse med den formodede svindel, så er ejermanden bag et anonymt rejsekort ikke nødvendigvis helt umulig at spore.\nNår et betalingskort bliver brugt i forbindelse med at sætte penge ind på det anonyme kort, kan rejsekortet kobles til betalingskortindehaveren.\n»Med at anonymt kort bliver man jo også identificeret i forhold til indbetalingen. Det er bare en tåbelig måde at gøre det på, og det vel også derfor, vi kun har haft to sager,« siger Bjørn Wahlsten.\nHan fortæller, at et betalingskort knyttet til en indbetaling på et anonymt rejsekort ikke vil stå alene som bevis. I den seneste sag spiller videomateriale i forhold til, hvem der faktisk har anvendt kortene, således en væsentlig rolle.\nUd over den nuværende sag har der været en tidligere episode med tilsvarende snyd ved Hjørring. I den forbindelse bemærker Bjørn Wahlsten, at de to sager skal ses i lyset af, at der er foretaget over 200 millioner rejser med rejsekort.\nKravspecificerede i 2005\nDe kort, som Rejsekort A/S anvender nu, blev kravspecificeret tilbage i 2005, forklarer Wahlsten. Kortene bygger på en teknologi kaldet MiFare.\nNår det overhovedet er muligt at skrive data til kortene for almindelige mennesker via en mobil-app, hænger det sammen med, at de kryptografiske nøgler, der muliggør dette, ikke længere er sikre.\n»Nogle af de nøgler, der ligger i MiFare-kortet, blev hacket i 2008. App'en, der kopierer data ind, bruger nøglerne på samme måde som vores læser,« siger Bjørn Wahlsten.\nHan fortæller, at der kommer nye og sikrere kort i 2017, de såkaldte DES Fire-kort. De nye kort kunne lukke for det konkrete hul, men alligevel vil de kun blive rullet gradvist ud i forbindelse med, at de nuværende kort bliver udskiftet.\n»Hvis vi skulle lukke dette hul her og nu, skulle vi udskifte alle kort og opdatere kontrol-læsere. Det ville være en investering på over 100 millioner kroner. Det synes vi ikke rigtigt står i proportion med problemets faktiske størrelse,« siger Bjørn Wahlsten.\n28. apr 2017 Håndholdte rejsekortlæsere skal udskiftes med Android-løsning\n19. okt 2016 Rejsekort-svindel blev ikke stoppet som følge af softwarefejl\n02. sep 2016 Denne artikel\n02. sep 2016 Mobil-hack af anonyme rejsekort: Fem personer tiltalt for at rejse gratis 1.061 gange\n#1 Bent Jensen 2. september 2016 - 15:19\nNU er det jo trådløst.\nHvis man tager læseren med i lommen i et fyldt S-Tog, og flyder op vilkårligt på alle tilgængelige kort. Så er det straks svære at dømme nogen for det ? Det svare lidt til, at nogen lægger s penge i din lomme, og hvis du ikke har helt styr på priser og rejser, så kan det foregå i god tro i noget tid.\nDet ville være det som var sket for mig, hvis jeg blev anklaget for noget sådan :-)\nMen igen, når det bare er nemt, så kan det ikke være tale om hacke, men højest misbrug. Som at rejse uden lovligt rejsehjemmel. Et nummer som man må formode stiger i antal, efter denne offentliggøre.\nNår sikkerhed kun er baseret på håb, tro og "hemmelighed", og resten af betalings systemet også virker meget amatøragtrigt, så er sådan sager noget man må regne med. Advaret om muligheden, er de jo for længst.\n#2 Erik Jacobsen 2. september 2016 - 17:56\nRe: NU er det jo trådløst.\nhøjest misbrug. Som at rejse uden lovligt rejsehjemmel\nNæppe. Det ligner dokumentfalsk, som har en helt anden straframme.\n#3 Jesper Lund 2. september 2016 - 17:58\nHusk kontant optankning på "anonyme" rejsekort\nNår et betalingskort bliver brugt i forbindelse med at sætte penge ind på det anonyme kort, kan rejsekortet kobles til betalingskort-indehaveren.\nDet bør ikke overraske nogen, at Rejsekort A/S indsamler disse oplysninger og laver denne kobling, men nu er det officielt bekræftet. Så vidt jeg ved oplyser Rejsekort A/S ikke om det.\nHvis du vil beskytte dit privatliv mod rejsekortselskabets systematisk overvågning, så husk: altid kontant optankning på det anonyme rejsekort. Uden undtagelse. Derudover vil det være en god idé jævnligt at bytte kort med andre for at forstyrre det rejsemønster, som knyttes til nummeret på det anonyme kort.\n#4 Peter Jensen 2. september 2016 - 19:10\nDet vil virkelig være de dummeste kriminelle der bruger den her metode i og med straffen er meget meget hårdere end bare at blive taget uden billet.\n#5 Kenneth Graulund 2. september 2016 - 19:10\nRe: Husk kontant optankning på "anonyme" rejsekort\nHvis man tager læseren med i lommen i et fyldt S-Tog, og flyder op vilkårligt på alle tilgængelige kort. Så er det straks svære at dømme nogen for det ?\nSom der står i artiklen, så læser du data ud fra kortet efter at have tanket det, rejser det tomt, og skriver så dataen tilbage, så dit tænkte eksempel er ikke muligt.\nDet er rimeligt basalt at gemme data om hvor transaktioner kommer fra, og så vidt jeg ved også lovpligtigt, derfra og så til at kalde det systematisk overvågning, det er eddermandeme et langt træk.\n#6 Jesper Lund 2. september 2016 - 20:12\nRejsekort A/S laver systematisk overvågning af dine rejsemønstre, uanset hvilket kort du har. Det er selskabets "løsning" på den elendige sikkerhed. Hvis du fejler i din opsec og tanker op med betalingskort på et Rejsekort Anonymt (navn er falsk markedsføring), kan Rejsekort A/S knytte et betalingskort til denne overvågning, som derved kommer tættere på dig. Det var min pointe.\nSom sagt: at betale kontakt ved tank-op er ikke tilstrækkeligt. Du bør også med jævne mellemrum swappe kort med andre for at forstyrre de rejsemønstre og den profilering, som Rejsekort A/S opbygger om dig i selskabets overvågning.\n#7 Kenneth Graulund 2. september 2016 - 20:29\nDet ville klæde debatten ikke at præsentere disse sølvpapirshat konspirationsteorier som et bevist faktum. Har og bruger rejsekortet A/S et overordnet rejsemønster som deles med trafikselskaberne i upersonhenførbar tilstand?, absolut, hvordan skal vi ellers udvikle den offentlige trafik på troværdige data ?.\nJeg tror de eneste der er interesseret i dit personlige rejsemønster er reklame firmaer, og evt. politiet... der er mig bekendt ikke noget samarbejde imellem Rejsekortet og reklamebranchen, og mig bekendt har Politiet ikke bedt om at få udleveret materiale fra Rejsekortet, med undtagelse af sager hvor det handler om misbrug af rejsekort.\nJeg tror du overvurderer statens interesse i hvad du foretager dig Jesper.\n#8 Jesper Lund 2. september 2016 - 21:06\nDet ville klæde debatten ikke at præsentere disse sølvpapirshat konspirationsteorier som et bevist faktum.\nLad mig citere fra Kammeradvokatens rapport om rejsekortselskabets behandling af personoplysninger http://www.trm.dk/da/publikationer/2016/kammeradvokatens-undersoegelse-a...\nCitatet nedenfor er fra Kammeradvokatens anbefalinger, hvis du ikke vil læse det hele, som jeg har gjort for at skrive denne artikel om rejsekortselskabets overvågning https://edri.org/danish-ticketing-system-a-threat-to-privacy/\n1) Det bør efter min opfattelse fremgå af samtykkeerklæringen, at de foretagne transaktioner på rejsekortet (dvs. rejsemønsteret) overvåges med det formål at opdage og forhindre snyd og bedrageri. Samtykkeerklæringen bør endvidere indeholde oplysning om opbevaringsperioden for oplysningerne om kundernes rejsemønster (transaktionsoplysningerne).\nSølvpapirhat? Det må så være hos Kammeradvokaten.\nMen det bliver spændende at se hvor mange undrende mennesker der vil henvende sig til rejsekortselskabets kundeservice og udbede sig en forklaring, når denne samtykkeerklæring implementeres.\nHvis du bruger rejsekortselskabets glemt-check-ud app er der yderligere overvågning for at modvirke snyd. Skal jeg grave dokumentationen frem, eller tror du mig nu?\n#10 Jesper Lund 2. september 2016 - 21:22\nLaver Rejsekort A/S en troværdig transparens statistik for hvor ofte de udleverer data til politiet, Udbetaling Danmark, Skat, etc etc? Altså svarende til de statistikker, som Facebook, Google, Microsoft, Twitter, Dropbox, m.fl. laver.\nJeg ved at politiet i London i betydeligt omfang gør brug af data fra Oyster kortet https://en.wikipedia.org/wiki/Oyster_card#Privacy og det danske rejsekort har formentlig færre anonyme kort end Oyster, hvilket potentielt kan gøre data mere værdifulde, for eksempel til undersøgelse af hvem har været i et bestemt område, eller hvem der deltog i den demonstration, som udgik fra Nørrebro Station. Ja, registrering af demonstrationsdeltagere er en ting i flere demokratiske lande.\nDe dage er forbi, hvor politiet kun indsamlede oplysninger om konkrete mistænke til brug for deres efterforskning. I dag har vi f.eks. ANPG, hvor danske bilister masseovervåges på vejene, uanset om det har gjort noget kriminelt eller ej. Oplysningerne gemmes i databaser, og politiet laver data-mining analyser for at identificere ukendte kriminelle. Typisk med høj falsk-positiv sandsynlighed, og dermed stærkt indgribende for de borgere, som det går ud over.\nDe vide rammer for indsamling af ANPG oplysninger, og at data mining ikke er udelukket, fremgår af høringsnotatet om ANPG bekendtgørelsen (senere kom en vejledning til ANPG, som fjernede nogle af begrænsninger i bekendtgørelsen, f.eks. kunne et "geografisk afgrænset område" nu godt være hele landet; I kid you not). IT-Politisk Forening foreslog i høringssvaret, at data mining ikke skulle være tilladt, men den begrænsning ønskede Justitsministeriet ikke.\n#11 Jesper Lund 2. september 2016 - 21:23\nTag dig nu sammen.\nEr du for doven til at læse henvisningerne. Der er dokumentation for ALT hvad jeg skriver.\n#12 Anders Jøndrup 2. september 2016 - 22:47\nDet ville næppe være en klog strategi. Hvis et kort kopiers mange gange, bliver det hurtigt opdaget af Rejsekort, og så kommer kortet på spærrelisten, hvorved kortet ikke kan tjekke ind. Herefter kan hverken de originale eller de kopierede kort bruges, og den kriminelle skal ud og købe sig et nyt anonymt kort.\n#13 Baldur Norddahl 2. september 2016 - 23:20\nDet ville næppe være en klog strategi\nIkke at jeg forstår at man vil gøre sig til forbryder for så få penge... men hvordan vil de stoppe en person som går ned igennem S-toget indtil at hans scanner finder en person med et anonymt rejsekort med en tilstrækkelig mængde penge. Herefter kan han elektronisk bytte om på hans eget kort og offerets kort.\n#14 Bent Jensen 3. september 2016 - 00:16\nMen kan de dømmes for hele beløbet ?\nHvis Rejsekortet have lukket kortet straks, ville misbruget ikke have været så stor. Som at en civil politibil ikke kan følge efter en personbil, der køre for hurtigt igennem hele landet. Også give føreren 50 børder.\nSå snakker vi jo kun om misbrug for under 200-300 kr per person. Et misbrug der blev meget større fordi Rejsekortet ikke har handlet. Desuden er der brugt mange resurser på denne lille sag, til under 500,- kr. per. person. Som de selv skriver, de kunne nemt have lukket kortet, da de rødelamer blinket. Det burde de så have gjort, også lade den sag ligge.\nI Stedet virker det, som de gerne ville have en sag, til skræk og advarsel, men det er jo lige som med bruge af politiagenter, ikke lovligt at lave sine "egne sager". Desuden hvis de som de selv skriver at misbruget er lavt, hvad skulle alt denne iver for at finde dem, så være godt for.\nPå sigt vil misbruget, nu det bliver kendt hvor let det er, nok snare stige, og snak om hack kan være svært, når det er dem selv som har lavet et system som er så let at misbruge, noget de var advaret mod allerede for starten. Så hvis eller de "fanget" personer, får fat i en god advokat, og de føre sagen til landsretten, kan jeg ikke se de skal dømmes for andet, end ran af 200-300 kr. Selv om Rejsekortet spiller på alle tangenter med historien om de fremmede, som burde udvises og have frataget borgerskabet, da de sådan udnytter og misbruger systemet.\n#15 Steen Thomassen 3. september 2016 - 09:51\nMan kan ikke kopiere over på andre kort. Der er et id-nummer på kortet, som ikke kan ændres.\n#16 Steen Thomassen 3. september 2016 - 09:59\nRe: Men kan de dømmes for hele beløbet ?\nSå hvis eller de "fanget" personer, får fat i en god advokat, og de føre sagen til landsretten, kan jeg ikke se de skal dømmes for andet, end ran af 200-300 kr\nBeløbet betyder ikke noget for straffen. Den er handlingen dokumentfalsk man bliver straffet for. Det jeg kan ser på sager med buskort, så giver det 30-40 dags fængsel betinget. Det man gjort det på flere kort i den nye sag gør noget for straffen ved jeg ikke. Man får en regning på sagsomkostninger - det koster også en hel del.\n#17 Jesper Frimann 3. september 2016 - 11:15\nMen så vidt jeg husker så kan man købe clon kort, hvor man kan.\n#18 Steen Thomassen 3. september 2016 - 12:41\nDe dokumenter jeg har kigget på, er id-numret hårdkodet ind i kortet. Den eneste måde at klone et kort total er at emulere kortet. Men hvis man kommer ud for kontrol, så vil det udstyr, som bruges til emulering, vække en del opmærksomhed.\n#19 Kenneth Graulund 3. september 2016 - 15:56\nCitatet nedenfor er fra Kammeradvokatens anbefalinger, hvis du ikke vil læse det hele, som jeg har gjort for at skrive denne artikel om rejsekortselskabets overvågning\nÅh nej, Rejsekortet A/S holder deres data i deres backend systemer op imod de transaktions detaljer der kommer ind fra rejsekort standerne, hvad skal vi dog gøre ?!?! Du kalder det overvågning, jeg kalder det common sense... hvordan skal man ellers opdage snyd ?\nJeg ved at politiet i London i betydeligt omfang gør brug af data fra Oyster kortet\nLad os tage diskussionen når/hvis politiet begynder at anvende rejsekort data i ikke-rejsekort relaterede sager, jeg tvivler på det sker, men det er da ikke umuligt... lige pt. er det dog et tænkt problem.\n#20 Morten Jensen 3. september 2016 - 23:04\nHvad ved du egentligt om det? Du ved da ikke hvor meget panserne går og snager i dine sager. Der falder bødestraf og diciplinærstraffe af til pansere HVERT år for at misbruge deres position. Typisk får de en bødestraf under 1000kr, for noget der ville få eks. en sygeplejerske fyret. Dette kan læses på hjemmesiden for det såkaldt "uafhængige" politiklagemyndighed - såkaldt fordi mere eller mindre alle ansatte har en fortid hos anklagemyndigheden eller politiet :)\nDet var da verdens mest skråsikre påstand at komme med - og så endda efter Snowden.\n#21 Kenneth Graulund 4. september 2016 - 15:47\nDanmark er ikke USA, vi har ikke hemmelige domstole som udsteder hemmelige ordrer. Dine anklager mod Politiklagemyndigheden er så dejlig forfejlede, for hvis du vidste bare en anelse om hvad du snakkede om, så ville du vide at Politklagemyndigheden ikke har kompetence til at pålægge straf eller bøde, i strafbare forhold sendes resultatet af efterforskningen til statsadvokaten, og i adfærdsmæssige sager kan der udtales kritik af politifolk, det er herefter op til rigspolitiet at starte eventuelle diciplinærsager. Du kan jo evt. som du selv nævner gå ind på hjemmesiden og læse, næste gang vil jeg anbefale du gør det INDEN du gør dig selv til grin.\n#22 Jesper Frimann 4. september 2016 - 20:18\nDanmark er ikke USA, vi har ikke hemmelige domstole som udsteder hemmelige ordrer.\nNej, I Danmark behøver man tit ikke en domstol ind over. I Danmark kan man præventivt anholde folk. Man kan indføre visitations zoner, hvor folk kan visiteres uden mistanke. Og brevhemligheden er stort set sat ud af kraft.\nMan kan jo altid se hvad en Ekspert mener om dette:\n#23 Michael Weber 4. september 2016 - 20:28\nEr de danske myndigheder holdt op med at bruge hemmelige dommere ved hemmelige domstole, der afgiver hemmelige afgørelser? http://www.jv.dk/artikel/1312484:Indland--Danmark-har-hemmelige-dommere http://www.b.dk/nationalt/danmark-har-hemmelige-dommere\n#24 Jacob Gorm Hansen 4. september 2016 - 20:53\nDet har de vidst (det blev paapeget for mange aar siden, men de tog det ikke alvorligt), og de har rullet systemet ud alligevel, baseret paa foraeldet teknologi, som nu skal opgraderes for 100 mio kr, en regning der paa den ene eller anden maade ender hos brugerne. Det var dem der burde have 40 dage betinget.\n#25 Michael Thomsen 6. september 2016 - 14:48\nBjørn Wahlsten påstår jf artiklen, at kortlæseren ikke kan checke transaktionsnummeret. Nuvel. Ok, det er vel også urimeligt, at alle standerne skal have online adgang eller en database over alle kort og senest kendte transaktionsnummer.\nMen man må vel gå ud fra, at standerne sender transaktionsnumrene til backend mindst en gang i døgnet. Når det sker hvorfor checker man så ikke bare om transaktionsnummeret er rullet tilbage og i så fald spærre kortet indtil kunden ringer ind med en god forklaring (dem burde der ikke være mange af)?\nDet skulle vel ikke være nødvendigt med kreditkort- og videoovervågning samt politi-indblanding for noget så simpelt.\n#26 Steen Thomassen 6. september 2016 - 15:39\nRe: Hvorfor nu ikke det?\nNår det sker hvorfor checker man så ikke bare om transaktionsnummeret er rullet tilbage og i så fald spærre kortet indtil kunden ringer ind med en god forklaring (dem burde der ikke være mange af)?\nDet kan de allerede nu - det vil max. tage 48 timer at opdage, spærre et kort og udsende det spærring til alle steder, hvis det kun er brugt i en bus.\nDet var en aftale med Politiet at de forsatte. Det står i den første artikel om sagen. Og politiet skal indblandes i den slags sager om dokumentfalsk. Den slags sager er ikke ligegyldige.\n#27 Bent Jensen 6. september 2016 - 20:55\nSÅ de er blevet mere kriminelle på grund af det, en god advokat burde kunne få dem dømt kun for det som de misbrugte for i de første 24 timer. Dette beløb er så under 500,- kr, så vi begynder at snakke små ting,, hacking og forfalskning er måske også lidt svært at få dem dømt for. Hvis det nu kun er en af dem som har lavet dette. De har måske bare "købt" kortet, som de troet var hugget. Så hæleri for et par 100,- kr. Svaren til at du drikker nogle af de øl, som en af dine venner har stjålet i døgneren.\n#28 Steen Thomassen 7. september 2016 - 02:39\n@Bent Jensen Dokumentfalsk er ikke beløb afgørende - det er handlingen. Og jo flere gange, det er blevet misbrugt - også efter det er opdaget - så må dem har brugt vide det. Og så står anklageren bedre. Men det er op til retten at afgøre det.\nDet er svært at sammenligne det med tyveri og hæleri. Tankegangen er meget forskellig.\n#29 Bent Jensen 7. september 2016 - 10:00\nIkke hvis de har købt eller byttet et fyldt kort, til en billigere penge. Så er det kun den ene som har fyldt kortet op, som har foretaget sig noget der kan ligne et hack.\nSom i gamle dage med pirat kort til satellit. Der er stor forskel på at købe og bruge et, eller at lave dem selv og sælge dem. Eller hvor står man i dag, hvis man får kort til flere stuer, men i stedet deler med 2-3 naboer. Eller hvis man bruger de satellit modtager, som kan dele kort via Internettet.\nNå skidt pyt med de sidste par ting, TV er snart helt dødt. og de fleste kanaler på satellit, kan købes billiger via streaming.\nHvis andre er træt af at betale for gamle serie, og dårligt reality TV. www.dplay.dk\n#30 Morten Jensen 21. oktober 2016 - 23:17\nDine anklager mod Politiklagemyndigheden er så dejlig forfejlede, for hvis du vidste bare en anelse om hvad du snakkede om, så ville du vide at Politklagemyndigheden ikke har kompetence til at pålægge straf eller bøde, i strafbare forhold sendes resultatet af efterforskningen til statsadvokaten, og i adfærdsmæssige sager kan der udtales kritik af politifolk, det er herefter op til rigspolitiet at starte eventuelle diciplinærsager. Du kan jo evt. som du selv nævner gå ind på hjemmesiden og læse, næste gang vil jeg anbefale du gør det INDEN du gør dig selv til grin.\nLæs den selv mand!! Prøv f.eks. at læs deres årsberetninger. F.eks. denne fra 2015: http://www.politiklagemyndigheden.dk/media/15820/a_rsberetning_2015_netv...\nLæs især side 22-28, der beskriver episoder hvor politiet har opført sig grimt eller bare ulovligt. Tænk lidt over hvem der beskriver hvem og overvej så om det beskrives neutralt eller farvet. Prøv så lige at se hvor mange sager der er, hvor betjenten f.eks. har været voldelig, og prøv så at se hvor ofte straffen er at "politiklagemyndigheden beklager naturligvis denne opførsel." eller at "sagen er afgjort disciplinært med en advarsel." - og THAT'S IT! Se også sager om datamisbrug i årsberetningerne. Det er dem der bliver opdaget og indbragt!\nDet er da muligt at mekanikken bagved er som du beskriver - det synes jeg sådan bare ikke har noget med sagen at gøre.


Weiss Drejebænk – Bedste priser online\n✓Du vil finde forskellighed i prisen på billige Weiss drejebænk fra byggemarked til byggemarked. Nogle tilbyder billige priser, imens nogle giver en høj grad af service. Du skal gøre dig tanker om hvad der for dig betyder mest.\n✓For nogle er gør-det-selv projekter ens betydende med diverse spørgsmål. Af den grund bør du overveje at shoppe hos en online byggeshop, hvor du får sparring og vejledning omkring Weiss drejebænk.\n✓Det er absolut super vigtigt at vide, hvorvidt det produkt du er på udkig efter online faktisk er på lager hos byggekæden. Alternativt kan du være nødt til at tjekke de andre.\n✓Du skal vide hvilke betingelser butikken udsteder i forbindelse med din bestilling online, så du kan slippe for problemer med for eksempel returnering. Man bør derfor læse webshoppens regler.\n✓Når du skal bruge byggematerialerne med det samme eller bare vil undvære leveringsgebyret, så kunne du overveje at køre byggematerialerne på eget initiativ. Dette er navnligt en mulighed ved de udbredte byggemarkeder.\n✓Flere byggecentre tilbyder et stort vareudvalg, og nogle specialiserer sig i en specifik gruppe af vare. Du bør overveje hvorvidt det er afgørende for dig at du har mange typer af varer at vælge i blandt, foruden blot Weiss drejebænk.\n✓De gængse byggecentre findes i nærheden af dig selv, og på grund af det har folk tilbuddet om at købe online og køre produkterne selv. Derfor kan du slippe for fragtomkostningen, og sågar have varerne hurtigere.\n✓De gængse byggecentre tilbyder varer fra en lang række forskellige nicheshops, og giver dig dermed mulighed for at shoppe fra et stort sortiment af Weiss drejebænk online.\n✓De store byggemarkeder er etablerede og kendte forretninger, hvilket kan give øget sikkerhed i forbindelse med dit køb online. Det vil nogle se en fordel i.\n✓Forskellige webshops som fokuserer på en enkelt niche er ekstraordinært passionerede omkring deres varer, da de ikke sælger andre varer. Af den grund kan du få super god hjælp fra nogle med ekspertviden i netop Weiss drejebænk.\n✓De fleste specialiserede netshops er producenter af de varer der sælges i de kendte byggemarkeder. Når du køber direkte igennem nicheforretningerne online vil du få ekstra gode tilbud.\n✓En masse nichebutikker er mindre virksomheder, som tit har danske ejere, eventuelt tilmed fra dit lokalområde. Disse har du mulighed for at hjælpe når du handler Weiss drejebænk online hos dem.\nJohannes Fog åbnede i 1920, og beskæftiger i dag i omegn af 500 mennesker i kædens 9 butikker. Johannes Fog fokuserer primært på salg til private, og omsætter årligt for ca. 1 milliard kroner.\nBygma kom frem i 1952, og omfatter i dag over 2.300 ansatte i byggemarkedets 56 butikker. Bygma sætter ind på salg til professionelle, og afsætter årligt for mere end 5 milliarder kroner.\n10-4 kom frem i 1947, og omfatter i dag flere end 100 mennesker i byggemarkedets 6 byggecentre. 10-4 har specialiseret sig i salg til private og professionelle, og afsætter hvert år for i nærheden af 500 millioner kroner.\nStark startede i 1896, og styres dagligt af over 2.000 personer i de 72 varehuse. Stark har sit primære fokus på salg til professionelle, og afsætter årligt for omkring 7 milliarder kroner.\nSilvan kom frem i 1968, og udgøres i dag af ca. 1.000 kollegaer i de 41 butikker. Silvan har sit primære fokus på gode tilbud til private, og omsætter årligt for omkring 1 milliard kroner.\nXL-Byg åbnede i 2002, og udgøres i dag af omkring 2.000 kollegaer i kædens 104 varehuse. XL-Byg har fokus på at sælge til private og professionelle, og afsætter hvert år for omtrent 5 milliarder kroner.\nDavidsen blev grundlagt i 1944, og udgøres i dag af mere end 1.000 kollegaer i de 9 varehuse. Davidsen fokuserer på at sælge til private og professionelle, og omsætter hvert år for omtrent 2 milliarder kroner.\nBauhaus kom frem i 1988, og beskæftiger i dag i omegn af 1.000 mennesker i byggemarkedets 17 byggecentre. Bauhaus har specialiseret sig i billige priser til private, og omsætter hvert år for cirka 2 milliarder kroner.\nHarald Nyborg blev stiftet i 1904, og beskæftiger i dag cirka 2.000 kollegaer i forretningens 33 butikker. Harald Nyborg fokuserer på salg til private, og omsætter årligt for ca. 5 milliarder kroner.\nJem og Fix blev etableret i 1988, og beskæftiger i dag ca. 2.100 kollegaer i firmaets 122 varehuse. Jem og Fix satser på billige priser til private, og afsætter årligt for over 2 milliarder kroner.\n1Ved projekter udenfor har vejret meget at sige. På grund af dette kan du regelmæssigt tage notits af vejrmeldingerne i perioden for byggeprojektet, så du undgår at det uden du havde regnet med det begynder at piske ned i samme sekund som du er gået i gang med det komplekse byggeprojekt.\n2Længe før du iværksætter byggeprocessen kan det blive vildt centralt med et tilsagn om, at byggeriet er inden for lovens rammer. Med udgangspunkt i hvordan du bor kan der være begrænsende love som beskriver, hvad du gerne må, samt hvad der ikke kan lade sig gøre.\n3Der kommer ofte uforudsigelige vanskeligheder ved større projekter, og altså vil det være essentielt at der afsættes rigeligt med tid i handlingsplanen, som vil medvirke til at man føler sig ubekymret om at nå i mål med projektet.\n4Du skal under ingen omstændigheder mangle værktøj. Tit kan det være en fordel at du har grejet ved hånden når du begynder på byggeprojektet. Desuden er det fordelagtigt at indkalkulere udgifterne hertil i udgiftsbudgettet for byggeprojektet.\n5Forberedelse bliver metoden til et godt forløb med dit byggeprojekt. Du anbefales at udarbejde en klar arbejdsplan, der viser hvilke opgaver der skal løses hvornår, som også inkluderer en prioriteret rækkefølge. Husk at være realistisk idet du sammensætter oversigten.\n6Du burde måske tænke over hvorvidt du selv kan lave helt projektet, eller du skal købe assistance fra en fagmand til afslutningen af arbejdet. Hvis du sikrer dig eksperthjælp vil det normalt anbefales at hente tilbud fra en håndfuld foretagender.\n7Du skal nødig gå på kompromis med dit eget ve og vel, så glem ikke beklædning herunder sko og hjelm der skåner dig overfor mulige skader. Det er klogt at du har styr på din sikkerhed i byggeprocessen, specielt ifald du ikke har hjælp fra en fagperson.\n8Muligvis vil det vise sig meningsgivende at du har samtlige materialer handlet ind i god tid før du tager fat på arbejdet. Du kan med fordel notere en overskuelig huskeliste som indeholder alt der bliver brug for, og derefter granske hvert enkelt punkt, med øje for at du er sikker på at alt er klar.\n9Du kan finde vældig mange guides og videoer online hvorfra du kan få tips og tricks. Især YouTube kan hjælpe med vældig meget nyttig info, ikke mindst når du benytter den engelske version.\n10Det kan være en god idé at sikre sig en hjælpende hånd til ens byggeprojekt, i særdeleshed hvis det er krævende byggeprojekter. Store byggeprojekter behøver mere end en person. Ydermere må det blive mere produktivt og mere socialt når der er flere der bidrager.\n11I nogle tilfælde kan man forsøge at få tilskud fra det offentlige til gør-det-selv projekter. Det gives i tilfælde af at ombygningen er energi- og miljøvenligt. Modtagelsen af tilskud kræver altså at projektet påvirker naturen.\n12I mange tilfælde vil det være vigtigt at have et budget for byggeriet, så du har styr på omkostningerne. Det kan vise sig at være fordelagtigt at nedskrive samtlige poster, og dernæst gennemgå mulige tilbud på dem en ad gangen.\nHarald-Nyborg.dks bedømmelse på Trustpilot er 4,6 ud af 5, hvilket klart er ret så beundringsværdigt. Karakteren er et gennemsnit af 28.109 bedømmelser, hvor imponerende 76 % kvitterer med topkarakter, og alene 4 % har givet bundkarakter. På nuværende tidspunkt har Harald-Nyborg.dk 8.857 fans af deres Facebook-side.\nPå Trustpilot har DavidsenShop.dk en rating på 4,7 ud af 5, som altså er yderst imponerende. Ratingen grundlægges af 11.467 anmeldelser, hvoraf ikke mindre end 86 % giver den højeste karakter, og kun 2 % kvitterer med den dårligste rating. I dette øjeblik har DavidsenShop.dk 53.774 Facebook-følgere.\nKunderne hos 10-4.dk giver dem 4,7 ud af 5 stjerner på Trustpilot, som i særdeleshed er kolossalt beundringsværdigt. Evalueringen er regnet ud fra 19.208 anmeldelser, hvoraf hele 84 % kvitterer med 5 stjerner, og blot 2 % giver dumpekarakter. I øjeblikket har 10-4.dk 43.202 følgere på Facebook.\nBauhaus.dks Trustpilot-score ligger på 4,3 ud af 5, hvilket altså er usædvanligt flot. Vurderingen er et gennemsnit af 23.161 anbefalinger, hvor intet mindre end 69 % giver den højeste karakter, og alene 8 % kvitterer med den dårligste rating. Nu her har Bauhaus.dk 56.023 fans på deres Facebook-side.\nXL-Byg.dk vurderes til 4,3 ud af 5 på Trustpilot, som jo er hamrende godt arbejde. Bedømmelsen er et gennemsnit af 2.856 kommentarer, hvor ikke mindre end 59 % kvitterer med toprating, og blot 9 % kvitterer med den laveste karakter. Som det ser ud nu har XL-Byg.dk 67.935 Facebook-fans.\nStørstedelen af online selskaber yder nu en hel del forskellige billige leveringsmodeller til Weiss drejebænk. En der er meget anvendt er på nuværende tidspunkt at afsende til en pakkeshop, og så henter du bare dine produkter lige præcis når det passer ind i din kalender. Leveringsmetoden er jo særligt uproblematisk, og i mange tilfælde desuden den prisbilligste fragtform.\nDu kan på samme måde tænke over at vælge at få udbragt til hvor du bor eller ud på dit arbejde. Fragtmetoden bliver af og til en smule mindre billig, men lige så vel ekstremt smertefri ift. Weiss drejebænk online. Den mest letkøbte leveringsform vil dog altid vise sig at være selv at hente varerne, men den mulighed afhænger af at du er i nærheden af internet selskabets byggemarked, for eksempel Silvan, Jem og Fix, Bauhaus eller Harald Nyborg.\nLeveringstidspunktet på Weiss drejebænk er temmelig vital ifald vi har behov for varen inden for få dage, så i det øjemed er det fuldkommen på sin plads at vi dobbelttjekker den estimerede leveringstid ved Weiss drejebænk. En masse internet butikker – herunder Silvan, Jem og Fix, Bauhaus og Harald Nyborg – tilsiger billig levering på næste hverdag på mange varer online, men vær vagtsom da det afhænger af at ordren lægges forud for et konkret tidspunkt, sådan at de har en chance for at nå at få dit nye produkt betjent inden logistikmedarbejderne drager hjemad.\nNogle få netshops præsterer levering uden omkostninger på Weiss drejebænk online, men i mange tilfælde kun ifald der handles for et præcist beløb. I øvrigt skal du overveje den billigste leveringsmanér, der typisk er at få dem til at køre dine produkter til et udleveringssted.\nEn stor portion webshops giver afhentning hvor man bestiller billig Weiss drejebænk online men afhenter i byggecenteret. Eksempelvis Jem og Fix, Bygma, Silvan, Davidsen, Stark, XL-Byg, 10-4, Bauhaus og Harald Nyborg. Byggekæderne tilbyder blandt andet afhentning af Weiss drejebænk i disse byer:\nRødovre, Hedehusene, Valby, Solrød Strand, Viborg, Nærum, Brøndby, Gentofte, Albertslund, Odense, Hvidovre, Struer, Ringsted, Skanderborg, Birkerød, Esbjerg, Risskov, Herning, Vejle, Allerød, Rønne, Grenaa, Svendborg, Roskilde, Søborg, Sønderborg, Kokkedal, Lyngby, Vallensbæk, Stenløse, Ballerup, Næstved, Thisted, Nyborg, Horsens, Rudersdal, Frederikshavn, Vordingborg, Tilst, Lystrup, Lillerød, Højbjerg, Holstebro, Hørsholm, Farum, Haderslev, Odder, Ølstykke, Gladsaxe, Kolding, Brabrand, Haslev, Dragør, Fredericia, Varde, Charlottenlund, Randers, Frederiksberg, Hillerød, Brønshøj, Holbæk, Vanløse, Nykøbing Falster, Hedensted, Frederikssund, Greve, Korsør, Silkeborg, Kalundborg, Helsingør, Hobro, Herlev, Middelfart, København, Ikast, Glostrup, Ishøj, Nørresundby, Virum, Værløse, Taastrup, Køge, Aabenraa, Slagelse, Jyllinge, Tårnby, Frederiksværk, Åbyhøj, Skive, Nakskov, Brønderslev, Hjørring, Aalborg, og Aarhus, .\nKlik-og-hent ift. Weiss drejebænk er en mulighed i samtlige dele af Danmark: Fyn (Nordfyn, Vestfyn, Sydfyn, Østfyn, Midtfyn), Jylland (Midtjylland, Vestjylland, Sønderjylland, Nordjylland, Østjylland, Sydjylland, Syddanmark) og Sjælland (Nordsjælland, Lolland, Sydsjælland, Bornholm, Hovedstaden, Falster, Østsjælland, Midtsjælland, Amager, Vestsjælland).\nVed indkig i søgedata står det tydeligt, at folk som regel søger bl.a. Weiss drejebænk priser og billig Weiss drejebænk. Derudover ser vi som regel mennesker kigge efter bl.a. køb Weiss drejebænk, Weiss drejebænk online samt Weiss drejebænk tilbud, foruden de kendte byggecentre som Jem og Fix, Davidsen, Bygma, Harald Nyborg, Bauhaus, Stark, 10-4, XL-Byg og Silvan.\nDet er jo ualmindeligt gnidningsløst for folk at kigge efter tilbud på billige Weiss drejebænk online hos forskellige internet outlets, og ergo har utallige forretninger på nettet været nødt til at formindske prisniveauet på Weiss drejebænk betragteligt, og derudover garantere levering uden betaling.\nDet kan dog immervæk blive gunstigt at udforske nogle enkelte forhandlere på nettet efter udsalg og tilbud på Weiss drejebænk online forud for at du shopper, således at du er garanteret at få den prisbilligste pris. Se ikke kun på de udbredte byggemarkeder som Bygma, Davidsen, XL-Byg, Harald Nyborg, Silvan, Jem og Fix, 10-4 og Bauhaus.\nMan skal bare ikke overse, at hvis en netbutik udlover billige Weiss drejebænk online til en pris der virker besynderligt billig, kunne det mange gange være en indikation på en bedragerisk internet webshop. Kortbestillinger er dog omsluttet af en orden, som værner køber imod uægte e-shops.\nVi foreslår generelt betalinger med kort eller mobilbetaling. Som alternativ kunne du vælge et afbetalingstilbud fra for eksempel ViaBill, når du hellere vil dække prisen på Weiss drejebænk over tid. Det tilbydes som regel i nicheforhandlere, men sjældent de velkendte byggecentre som eksempelvis Jem og Fix, Bauhaus, Harald Nyborg, Davidsen, Bygma, Stark, Silvan og 10-4.\nNår vi kigger i tallene bliver det tydeligt, at internet shoppere ofte søger efter blandt andet køb Weiss drejebænk og Weiss drejebænk online. Derudover oplever man mange gange online shoppere efterspørge blandt andet Weiss drejebænk priser, billig Weiss drejebænk og Weiss drejebænk tilbud.\nTrustpilot byder på nogle strålende genveje til at blive klogere på en hel del aktuelle brugeres reflektioner og derfor er det smart, at du udforsker e-forretningens anmeldelser forinden du placerer din ordre på billige Weiss drejebænk online.\nFacebook giver dig også i højeste grad ønskværdige genveje til at få indblik i e-butikkens popularitet. Foruden det møder vi nogle online butikker som giver kunderne mulighed for at registrere en bedømmelse af deres køb, hvilket tilmed bør benyttes til afvejning af kundernes tilfredshed.\nForinden folk handler billige Weiss drejebænk online i en shop kan de i reglen læse shoppens regler, det er dog gerne ikke særlig morsomt, specielt på de udbredte byggecentre som XL-Byg, Jem og Fix, Bygma, Davidsen, Bauhaus, Silvan, Harald Nyborg, 10-4 og Stark.\nEn anden valgmulighed kunne derfor være at se hvorvidt webbutikken er verificeret af e-mærket, hvilket bør være en garanti for at internet forhandleren understøtter dansk lovgivning, tillige med at netbutikken hyppigt besigtiges af specialister der har den nødvendige knowhow om reglerne på området.\nDette er desuden en god mulighed for at få bistand, hvis du skulle få besvær ved din shopping med Weiss drejebænk. Foruden dette går vi ind for at køber er oppe på mærkerne omkring de mest aktuelle vedtægter der er gældende for bestillingen af Weiss drejebænk online, som eksempelvis hvilken ombytningsret webshoppen kører med.\nI den relation er det i øvrigt essesentielt, at man stadig sikrer sin kvittering på e-mail, så man fremadrettet vil kunne vidne om bestillingen af Weiss drejebænk, uanset om man køber fra Silvan, Bygma, Bauhaus, Jem og Fix, Stark, XL-Byg, 10-4, Davidsen eller Harald Nyborg.\n1Trustpilot byder på nogenlunde fortræffelige løsninger til at tolke adskillige forhenværende forbrugeres reflektioner og derved stiller vi forslag om, at du studerer online forretningens anmeldelser før du handler billige Weiss drejebænk online. Facebook frembringer ligeledes ultra udmærkede metoder til at få et kig ind i internet forretningens popularitet.\n2Nogle enkelte online varehuse lover fragt uden omkostninger på Weiss drejebænk, men for det meste er det kun gældende hvis man køber for en fastsat pris. I øvrigt kunne du snuppe den mest betalelige leveringstype, som i de fleste tilfælde vil blive at få fragtmanden til at køre dine varer til et udleveringssted. Løsningen er gerne ydermere vældig let gængelig. Den mest prisbevidste leveringsmodel kan ikke benægtes at være at hente varerne selv.\n3Det er efterhånden virkelig ukompliceret for folk at søge sig frem til de bedste tilbud online på billige Weiss drejebænk i blandt flere forhandlere på nettet, og herved yder adskillige internet butikker portofri levering. Trods dette kan det imidlertid være tiden værd at analysere forskellige e-handler efter tilbud og rabat forud for at du køber, således at du er på den sikre side med at opnå den mindst kostelige pris.\n4Vi tilråder generelt at bemærke om online webshoppen er medlem af e-mærket, siden det generelt er et kendetegn for at netbutikken overholder de officielle danske regler, foruden at internet forhandleren fra tid til anden revurderes af sagkyndige som er meget bekendte med lovene på området. Forinden nogen køber billige Weiss drejebænk i en e-shop kan man sådan set gøre sig bekendt med indholdet af forhandlerens forretningsvilkår.\n5Forud for at nogen køber billige Weiss drejebænk i en webbutik kunne man utvivlsomt skimme forhandlerens betingelser, men det er undertiden en tidskrævende opgave. Herudover kan det være til hjælp at kunden er hensynstagende til de mest betydningsfulde vilkår der har betydning for shopping af billige Weiss drejebænk online, eksempelvis den returret internet firmaet tilbyder.\n6Vi tilråder generelt kortbetalinger eller betalinger med mobilen. Køb med betalingskort er omsluttet af en vedtægt, som skærmer folk overfor fup internet foretagender. Som alternativ burde du overveje en billig afdragsløsning fra fx ViaBill, ifald du tilstræber at afbetale omkostningerne senere.\n7Masser af internet varehuse frembyder nu om dage alverdens billige løsninger til levering til Weiss drejebænk. En sikker vinder er i dag at få leveret til et udleveringssted, fordi du så har fuld fleksibilitet til at hente de nyindkøbte varer den dag der passer dig. Leveringstypen er jo super uproblematisk, og tit endvidere den billigste leveringsmanér.\n8Den billigste fragttype vil altid være at hente ordren selv, som jo beroer på at du bor nær internet shoppens hjemsted. Den leveringsudgave kan være ekstremt vigtig i tilfælde af at du mangler Weiss drejebænk omgående. Alternativt så tilbyder visse online firmaer portofri levering, men for det meste gælder det kun hvis der erhverves for en bestemt pris.\n9Leveringstiden kan i nogle tilfælde være yderst essentiel forudsat vi har brug for din ordre lige om lidt, og med det formål er det fuldt ud essentielt at du undersøger det forventede leveringstidspunkt ved Weiss drejebænk. Mange outlets på nettet tilbyder billig 1 hverdags levering på deres primære produkter, men det betinges af at du bestiller forinden et givent klokkeslæt.


Æresalumner - Syddansk Universitet\nSDU Om SDU SDU Alumnet Æresalumner\nHvert år kåres SDU's æresalumne. Æresalumnen udfolder nye talenter og fremmer det unikke, skaber værdi for og med samfundet, bryder grænser, former fremtiden og medvirker til SDU's udvikling.\nSiden 2018 har SDU kåret en æresalumne, og det er ikke helt tilfældigt, hvem hæderen tilfalder.\nLedelsen på SDU har besluttet at definere æresalumnen som en person, der udfolder nye talenter og fremmer det unikke. Han eller hun skaber værdi for og med samfundet, ligesom han eller hun bryder grænser og former fremtiden. Endelig medvirker æresalumnen til SDU’s udvikling.\nKorrespondent fra verdens brændpunkter kåret til årets æresalumne\nPuk Damsgård (født 18. september 1978) er uddannet ved journalistuddannelserne på SDU (hun dimitterede i 2007), og hun er i dag en af Danmarks mest fremtrædende mediepersonligheder.\nÅrets æresalumne er naturvidenskabelig iværksætter\nOle Vorm er serie-iværksætter og har stået i spidsen for flere succesfulde virksomheder. I tæt på 20 år har årets æresalumne været førende indenfor proteinforskning og beskæftiget en række af SDU’s kandidater i sine virksomheder.\nSDU kårer robotmand som første æresalumne\nRobotmageren Esben Østergaard, som er medstifter og teknisk direktør i Universal Robots, bliver Syddansk Universitets første æresalumne


Snart slut med støtte til islamistiske foreninger - Folkebladet\n2. nov 2016, 09:49\nSnart slut med støtte til islamistiske foreninger\nAf Kenneth Kristensen Berth (DF), medlem af Folketinget og Kommunalbestyrelsen i Vallensbæk I 2014 beskrev blandt andet Folkebladet, hvordan personer med tilknytning til Hizb ut-Tahrir havde overtaget magten i Brøndby Strand IK ved at blive indvalgt i bestyrelsen. Dengang stod Brøndby Kommune mere eller mindre magtesløse i forhold til at kunne standse støtten til fodboldklubben […]\nAf Kenneth Kristensen Berth (DF), medlem af Folketinget og Kommunalbestyrelsen i Vallensbæk\nKenneth Kristensen Berth (DF), medlem af Folketinget og Kommunalbestyrelsen i Vallensbæk\nI 2014 beskrev blandt andet Folkebladet, hvordan personer med tilknytning til Hizb ut-Tahrir havde overtaget magten i Brøndby Strand IK ved at blive indvalgt i bestyrelsen. Dengang stod Brøndby Kommune mere eller mindre magtesløse i forhold til at kunne standse støtten til fodboldklubben på trods af mistanken om, at Hizb ut-Tahrir kunne anvende fodboldklubben som basis for at hverve medlemmer til organisationen.\nKort før efterårsferien førstebehandlede Folketinget et lovforslag, der fremover gør det muligt for en kommune at nægte at støtte organisationer og foreninger, der ikke hviler på et demokratisk grundlag og respekterer frihedsrettighederne. Det er både direkte økonomisk støtte, men også muligheden for eksempelvis at låne offentlige lokaler, der er på spil.\nHvis en kommune i fremtiden vurderer, at en organisation eller forening arbejder for at afskaffe det danske demokrati, så kan man smække pengekassen i, og hvis pengekassen skal åbnes igen, ja så skal foreningen anlægge en sag mod kommunen og der bevise, at de har rent mel i posen.\nI fremtiden vil en sag som den om Brøndby Strand IK således kunne undgås. Og det er kun ret og rimeligt, at foreninger, som alle danske skatteborgere er med til at finansiere gennem tilskud og lokaleudlån, hviler på et demokratisk grundlag.\nJeg er glad for, at Folketinget har lært af blandt andet sagen fra Brøndby, og at der nu omsider sker noget, så vi ikke fremadrettet skal finansiere foreninger, der ikke respekterer det danske demokrati.