Mulighed for at benytte udtryk som "bæredygtig" og "bæredygtighed" i navnet på artikel 8-fonde | Jurainfo\nMulighed for at benytte udtryk som "bæredygtig" og "bæredygtighed" i navnet på artikel 8-fonde\nFinansiering og bankret, Øvrige\nFonde, der blandt andre karakteristika fremmer miljømæssige eller sociale karakteristika og derfor offentliggør oplysninger til investorer efter artikel 8 i Disclosureforordningen, vil kunne navngives med udtryk som "bæredygtig", når visse dele af fondens investeringer bidrager til miljømæssige eller sociale mål.\nDen Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed ("ESMA") har i en tilsynsbriefing den 31. maj 2022 udtalt, at fonde, der blandt andre karakteristika fremmer miljømæssige eller sociale karakteristika og derfor offentliggør oplysninger til investorer efter artikel 8 i Disclosureforordningen, vil kunne navngives med udtryk som "bæredygtig", når visse dele af fondens investeringer bidrager til miljømæssige eller sociale mål. Det samme gør sig gældende i forhold til navngivning af fonden med brug af udtryk som "ESG", "grøn" "social" og lignende "ESG-relaterede navne". Ligeledes oplister ESMA en række eksempler på konkrete fondsnavne.\nESMA fremhæver, at det vigtige er, at der ikke er tale om et misvisende navn for fonden. Dette er set i forhold til, hvad fonden specifikt har af investeringsmål og -strategi. Det er derfor vigtigt, at der er materiel og sammenhængende evidens for netop dette i den relevante fondsdokumentation sammenholdt med fondens navn.\nOvenstående gør sig også gældende for fonde, der offentliggør oplysninger efter artikel 9 i Disclosureforordningen, og fonde der offentliggør oplysninger efter artikel 5 i Taksonomiforordningen.\nDet bemærkes for god ordens skyld, at ESMA's udtalelser ikke er bindende, men der er vores forståelse, at dette stemmer overens med Finanstilsynets opfattelse.\nHvis du har spørgsmål til navngivningen af finansielle produkter i lysets af ESMA's tilsynsbriefing, er du meget velkommen til at kontakte os for en drøftelse.


Analyse fra Ruslands Grand Prix 2017\nForside » Bottas´ første\n01-05-2017: Bottas´ første\nFormel 1-journalist Peter Nygaard rapporterer fra Sochi.\nRuslands Grand Prix i Sochi understregede, at Formel 1-VM bliver en benhård kamp mellem Merceds og Ferrari. Under kvalifikationen snuppede Sebastian Vettel og Kimi Raikkonens den første Ferrari-frontrække siden 2008, og i Mercedes-lejren ud-kvalificerede Valtteri Bottas for anden weekend i træk Lewis Hamilton.\nBottas lavede en kanonstart, gik i front foran Vettel og Raikkonen og dominerede resten af eftermiddagen indtil han kunne køre i mål til sin første grandprix-sejr. Vettel holdt andenpladsen foran Raikkonen, mens Hamilton sluttede på en flad fjerdeplads.\nDermed udbyggede Vettel sin føring i kampen om den individuelle VM-titel, mens Mercedes i kampen om konstruktør-titlen nu kun har ét sølle point ned til Ferrari. Efter tre års Mercedes-dominans er det nu de meget små marginaler, der afgør de enkelte løb, og kampen mellem de to topteams vil utvivlsomt bølge frem og tilbage mange gange i de kommende måneder.\nOg måske kan Red Bull også snart blande sig i kampen om grandprix-sejrene? Alle teams har ’anden generation’ af deres 2017-modeller med til det kommende grandprix i Spanien om 14 dage, og hos Red Bull handler det nærmest om en helt ny bil.\nKevin Magnussen havde en god weekend i Sochi – indtil andet sving efter starten. Han var hele weekenden klart hurtigste Haas-kører, og alene den kendsgerning lover godt for fremtiden. Men i andet sving i Sochi var der som sædvanlig kaos, og Magnussen måtte en tur uden for banen. Han kom tilbage på banen på en måde, som løbsledelsen mente skulle koste en fem sekunders tidstraf, og så var K-Mags point-chancer ødelagt. Hans fart var et til VM-point eller to, men de fem sekunder i pitten kostede ham alle chancer, og han sluttede på 13.-pladsen.\nHan satser i stedet for på at score sine næste VM-point i Spanien om 14 dage. Her vil der være masser af Grand Prix Tours-gæster på tribunerne, og jeg glæder mig til vores legendariske Race Night lørdag-aften. Her vil Jan Magnussen være gæstestjerne, så der er garanti for underholdning, insider-viden – og masser af gode grin.\nDe skæve nyheder fra rusland\nStøtte til Monger\nAlle i Sochi-paddocken var påvirket af den ulykke, der forrige weekend ramte Formel 4-køreren Billy Monger på Donington-banen i England. Den 17-årige brite fik efterfølgende amputeret begge underben, og alle F1-kørere bar i Sochi støtteerklæringer til Monger. En indsamling, der skal sikre Mongers fremtid, indbragte i løbet af 24 timer halvanden million kroner. Blandt bidragsyderne: Jenson Button og Kevin Magnussen.\nLewis med egen energidrik\nEnergidrik-producenten Monster, der i flere år har været sponsor for Mercedes, er klar med en Lewis Hamilton-variant: Navnet er Monster LH44, og den lanceres med en konkurrence, hvor førstepræmieren er en hel dag i selskab med den tredobbelte verdensmester. Jeg har ikke hørt noget om andenpræmien. Måske to dage med Lewis?\nKvyat klar med bog\nMin kollege Oleg Karpov præsenterede op til løbet i Sochi en ny bog om Daniil Kvyats vej til Formel og første sæsoner i kongeklassen. Kvyat, der fyldte 26 år samme dag, var med til release-festen, hvor han også præsenterede sin kæreste.\ntilskuere på banen med amg-mercedes\nTuningsfirmaet AMG, der nu ejes af Mercedes, fejrede sit 50 års jubilæum i samarbejde med arrangørerne af Ruslands Grand Prix. 100 heldige tilskuere fik mulighed for en omgang på Sochi Autodrom i passagersædet på en AMG-Mercedes – med motorsportsstjerner som den tidligere F1- og DTM-kører Vitaly Petrov bag rattet.\nDet planlagte Formel 4-løb i Sochi med deltagelse af blandt andre den danske Renault-juniorkører Christian Lundgaard blev af politiske årsager aflyst med kort varsel. Dermed var support-programmet til det russiske grandprix reduceret til at par løb for den lokale standardvogns-serie Mitjet Arctic Cup (billedet)..\nKoncerter med lokale interesse\nTil gengæld kunne tilskuerne i Sochi glæde sig over koncerter både lørdag og søndag aften. Det var angiveligt nogle af Ruslands største navne, der spillede op til asfaltbal – Lyube var hovednavnet lørdag og søndag efter løbet var det Loboda, Egor Kreed og Yuliana Karaulova, der underholdt F1-tilskuerne.\nStunt-kørsel på to hjul og ude motor\nDer var også masser af underholdning på den Olympiske Plads ved siden af banen. Specielt en flok gale cykel-artister vakte begejstring med deres halsbrækkende stunts.\ncarey mødte kozak\nDen nye Formel 1-boss Chase Carey fik lørdag besøg af den russiske vice-premierminister Dmitry Kozak. ”Vi snakkede om hvordan vi kan udvide vores samarbejde,” sagde Kozak, der også mødte de lokale Formel 1-helte Daniil Kvyat og Sergei Sirotkin.\nnakkepude til pressen\nDe fleste fly ud af Sochi afgår af en eller anden grund mellem 02.00 og 05.00. Derfor var det en rigtig nyttig gave, arrangørerne af det russiske grandprix havde til F1-pressen: En nakkepude i diskret design.


DORTHEIVALO: Den dag sommeren for alvor blev aflivet og jeg blev et midlertidigt landdyr\nDen dag sommeren for alvor blev aflivet og jeg blev et midlertidigt landdyr\nI virkeligeheden har jeg jo hele tiden vidst at det var på vej.\nEt eller andet sted dybt derinde, har jeg hele tiden vidst det.\nDet der sted dybt derinde er et sted, hvor jeg helst ikke kommer og slet ikke for tit. Ikke i de kroge ihvertfald\nDet sted, hvor min viden om at det er ovre- for en tid..\nAt det snart ville få en imidlertidig ende, men det gør det jo ikke sjovere at vide det og erkende det.\nFor det er bestemt ikke sjovt at tænke på, at i bedste fald går der ihverfald 5 måneder, inden jeg kommer i hytten igen og i værste fald 7-8 måneder.\nHvis fjorden fryser hurtigt og effektivt til, så kan vi muligvis køre derind på hundeslæde/snescooter i slutningen af februar og hvis det bliver ligesom sidste vinter, kommer vi først i hytten igen, når isen er væk og det plejer at være i slutningen af maj.\nI går meget tidligt om morgenen sejledeJan og jeg ind og hentede udhalet og de tre geværer, som lå derinde.\nVandet var råt, bølgerne krappe og luften iskold.\nSneen ligger som en kold dyne udover fjeldene, men det var ikke nok til at jeg ikke ønskede mig op i den lille, varme og hyggelige hytte, så Jan og jeg var forudseende og jeg blev i jollen, mens Jan styrtede op og hented de ting, som skulle hentes, han lukkede af og så fik vi halet ankre og tovværk op af det kolde vand og så sejlede vi hurtigt derfra. Øv og øv og øv.\nHelt inde ved hytten\nvar vandet fint og blankt,\nmen længere ude og i mundingen var det råt, koldt og barskt igen og når bølgerne valgte at sprøjte ud over os og fryse til is på brillerne og på huden, kunne jeg godt se fornuften i at sejlsæsonen var ovre og der var ikke langt fra tanke til handling for Jans vedkommende i morges, så han ringede efter en vognmand, som hurtigt og effektivt afsluttede min sejsæson.\nNu står den på aftenskole på hverdagsaftenerne, indeliv og masser af strik, så måske der kommer lidt mere her på bloggen den kommende tid end der har været dette efterår?\nIndsendt af Dortheivalo kl. 19.42.00\nAnonym 04 november, 2013 20:10\nEndnu en gang tak for din beskrivelse af dit liv i Grønland. Jeg er blevet nysgerrig: Hvordan er våbenlovgivningen hos jer? I det sydligste af rigsfællesskabet skal våben og ammunition opbevares indelåst hver for sig, men sådan er det åbenbart ikke hos jer.\nDortheivalo 18 november, 2013 11:05\nKristine: jeg har ledt, spurgt og kikket, for jeg ville gerne have sendt dig en decideret beskrivelse af våbenloven, men som du kan regne ud, er den noget anderledes end i andre lande. Du vil opleve, hvis du kom her, at folk går rundt på gader og stræder med geværer og skydevåben og at der i næsten hvert hjem er et våben. Hel og halvautomatiske våben er ikke tilladt.\nVil du vente?\nAlt for længe til i morgen\nHuer og disser\nGratis motion og frisk lufr\nInden anden og midt i mørket\nSøndagformiddagsfangster og sysler\nAlene-tanker en lørdag formiddag\nHJÆLP en sømand\nDen dag sommeren for alvor blev aflivet og jeg ble...


Holdet af denne web-ressource er meget flittigt nærmede sig udvælgelsen af skamløs video Massage svendborg massage thai københavn, så du kan nyde at se otvyaznyh oprigtig videoer på din telefon eller pc. Gør dig klar til at nyde alle mulige erotiske produktioner af de mest forskelligartede typer af poreva. Fremragende videokvalitet og fremragende lyd Massage svendborg massage thai københavn fordyb dig i afgrunden af de vildeste seksuelle drømme. Vide, vores medarbejdere injicere udelukkende for dig.\nEscorts københavn moden q\nRoskilde bordel massage østjylland


14. artikel i 2022 - ES-Leadership.dk\n14. artikel i 2022\nFire nøgler til visionens succes\nFoto: Vesterhavet et stenkast fra Nr. Vorupør af Erik Schwensen\nFlere forskere peger på at kun ca. 25% af de udarbejdede visioner bliver til noget i virkeligheden, hvorimod resten dør ud og glemmes uden succesfuldt resultat. Så hvad er det, man skal være særligt opmærksom på for at ens egen vision bliver til virkelighed og får succes? Ja, det kigger vi nærmere på i denne 8. artikel, der afrunder artikelserien om ”Derfor er visioner vigtige”. Vi gør det ud fra egne erfaringer og observationer, og naturligvis de syv forudgående artikler om emnet. I artiklen peger vi på de fire forhold, som vi finder allervigtigst for en succesfuld vision.\nInvolvering og medejerskab\nEn succesfuld vision kræver medinddragelse og medejerskab af alle involverede og berørte aktører allerede fra begyndelsen af visionsprocessen. Også de der senere skal være med til at realisere og leve med den valgte vision. Kommer ikke alle med i udviklingen af selve visionen, så får visionen meget svære livsbetingelser. For det er under udviklingen af visionen, at alle berørte parter skal tanke tilstrækkelig energi og drivkraft op, og generere lyst og engagement nok til at virkeliggøre visionen.\nVisionsprocessens natur og dens elementer\nVisionsprocessen handler om at knytte nutiden (vores mission og vores model af verden) til fortiden (vores historie og erfaringer), og knytte nutiden til fremtiden (vores vision) i en helt særlig proces og på en helt særlig måde. Visionsprocessen skal skabes ud fra dette helhedsperspektiv. Et holistisk perspektiv, hvor vores vision indgår som et af elementerne blandt flere i en kompleks responsiv proces, der aldrig ophører.\nDet er helt centralt for en succesfuld visionsimplementering, fordi verden omkring os er dynamisk og i konstant forandring. I dag oplever vi en meget dynamisk, kaotisk og ikke-lineær verden, hvor den umiddelbare sammenhæng mellem årsag og virkning synes afløst af meget komplicerede refleksive og dynamiske processer. De kriser, som vi oplever (finans-krisen, Corona-krisen, Ukraine-krisen og Klima-krisen), synes at accelerere denne forandringsproces.\nVisionsprocessen må derfor være iterativ. Det vil sige en stadig tilbagevenden til tidligere elementer i processen. Vi bliver klogere undervejs, det er en lærende proces, nye aktører kommer på banen og nye strategier dukker op og præger processen på nye måder. Alt i alt betyder dette, at visionsprocessens delelementer skal genovervejes undervejs. Hvis vi ikke indbygger den dynamik i visionsprocessen, så bliver visionen forældet, visner bort og bliver i realiteten et fængsel frem for et fyrtårn for os. Men visionen skal kun ændres, når der sker markante og pludselige, uforudsete omvæltninger i verden omkring os.\nMeget kort fortalt består visionsprocessen af fem elementer (se nedenstående grafik): 1) Vores overvejelser om, hvor vi står netop nu (nutiden), 2) Et tilbageblik på det vi ønsker at fastholde, vores hidtidige succeser og fælles ressourcer (fortiden), 3) Et udsyn mod vores fremtidige tilstand (visionen), 4) Strategien og handleplanerne og 5) De første skridt henimod visionen.\nVisionsprocessen for fx Det Ønskede Samfund: Grafisk fremstilling af Erik Schwensen®\nDet tredje forhold er naturligvis visionen selv.\nVisionen er som et sæt vejskilte. Den skal vise os i den retning, som vi har besluttet os for at drage ud på i håbet om at finde det sted, som vi eftertragter og leder efter, fx Det Ønskede Samfund. Visionen er forestillingen om en ny og bedre verden omkring os, tæt på vores drømme og fantasier om svaret på spørgsmålet: ”Hvis nu alt er muligt for os, hvor ønsker vi så at være om et vist antal år ude i fremtiden? ”\nMen visionen skal være mere præcis og realistisk end slørede og fragmenterede drømme.\nVisionen skal være i stand til – med få ord – at virke så dragende på os, at vi ikke kan lade være med at tage de første skridt og de næste skridt mod det fælles mål, som vi har sat os for at nå enten som individer, i fællesskab eller allerbedst begge dele. Visionen skal være den ledestjerne, der også viser vej i mørke stunder og usigtbart terræn, eller når vores forudindtagede landkort (vores model af verden) og GPSer ikke stemmer overens med den virkelighed, der folder sig ud foran os.\nVisionen er langsigtet, og visionen skal holde os på rette kurs uanset hvilke orkaner og storme, der raser omkring os og inden i os. Samtidig skal vi om nødvendigt være i stand til justere visionen og kursen, når og hvis radikale sceneskift sker.\nVisionen i hverdagen\nDet fjerde og sidste forhold er hverdagens visionsarbejde.\nVisionsarbejdet bør indgå som en helt naturlig del af ledelsesprocessen. Visionens indhold bør indgå i det daglige ledelsesarbejde, både hvad angår den personlige ledelse og i ledelsen af andre. Hverdagens gøremål og opgaver kan med fordel begrundes ud fra den valgte vision med de tilhørende strategier og handleplaner. Derved holdes visionen dagligt i live, virkeliggøres og holdes opdateret, frem for at ligge gemt og glemt i arkivet til vi opdager, at tiden er løbet fra den.\nHermed runder vi miniserien om ”Derfor er visioner vigtige” af. Det blev til i alt otte korte artikler i denne omgang, som du kan finde i AVISEN eller på hjemmesiden: www.det-ønskede-samfund.dk/.\nDebatten om Det ønskede Samfund fortsætter. Den 28. april 2022, kl. 19-21 holder vi næste debataften, hvor vi fortsætter debatten om ”Fremtidens grænseløse uddannelsesmiljø”. Læs mere om debatten i AVISEN (uge 09 og 12 i 2022 på side 12). Oplægsartikel til debatten blev udgivet i AVISEN den 20. april 2022 i uge 16. KOM OG VÆR MED 🙂 Tilmelding til Erik Schwensen (es@leadership.dk).\ndemokrati, Det Ønskede Samfund, Erik Schwensen, involvering, medejerskab, Samfundsdebatten, Uffe Steiner jensen, visionen, visionen i hverdagen, visionens succes, Visionsformulering, visionsprocessens natur


Det moderne Arsi Hotel tilbyder værelser i et strand område i Alanya. Hotellet råder over 5 etager og blev renoveret i 2012.\nEjendommen ligger 25 minutters gang fra House of Ataturk. Mødestedet er kun 30 minutters gang fra Alanya center.\nHotellet er placeret ved siden af barer og restauranter, og tilbyder en udendørs pool, liggestole og en solterrasse.\nEnhver af de 72 individuelle værelser er udstyrede med tv, et påklædningsområde, centralvarme, en værdiboks og et opholdsområde samt kaffemaskiner/tekedler og en opvaskemaskine. Værelserne er udstyrede med egne badeværelser, som har en bruser, en hårtørrer og gratis toiletartikler.\nDer tilbydes en række lokale retter på lobby-restauranten restaurant. Gæsterne kan prøve bløde drikkevarer i snackbaren bar. En række retter serveres i Kale og Dinner, som kun er 5 minutters gang væk.\nGazipasa lufthavn kan man nå på 40 minutter i bil fra Arsi Hotel.\nGæsterne vil drage fordel af tøjvask, en strygeservice og lægeservice samt parkering, bagageopbevaring og en elevator.\nHotellet tilbyder refleksmassage, et tyrkisk bad og hammam for gæsternes afslapning. Der er forskellige aktiviteter, som inkluderer bordtennis og dart, tilgængelige på stedet.\nSamay *** i Sevilla\nAlbergue Inturjoven Sevilla ** i Sevilla\nRoyotel i Bruxelles\nRibera De Triana **** i Sevilla\nBest Western Rose Garden & *** i McAllen\nAmphora **** i Chania (Crete)\nLakeshore *** i Cold Lake\nSandman Airport *** i YYC\nJustluxe Designer Perfect i Seattle\nApi Api Apartment i Kota Kinabalu\nA Casa Di Lu Na i Bologna\nEden *** i Puerto de Sóller\nThe Square **** i København


Tidligere Krogerup-elev udgiver fotobog - Krogerup Højskole\nTidligere Krogerup-elev udgiver fotobog\naf Jens Dahl | sep 19, 2018 | Nyheder\n23-årige Frederik Danielsen, elev på Krogerup Højskoles fotolinje i efteråret ’16, udgiver i slutningen af september sin første fotobog, ‘Drenge’. Projektet, der tager udgangspunkt i Frederiks egen barndom og opvækst i udkanten af Sønderborg på Als, og som beskriver overgangsalderen fra barn til voksen, startede på Krogerup. “Ret stort af så ung en fotograf”, understreger foto-underviser Kasper Palsnov.\n”Drenge skildrer den formative periode, som alle mænd har været igennem, hvor man får de første store erkendende følelser og de første hår på den.”\nSådan lyder indledningen til 23-årige Frederik Danielsens første fotobog ’Drenge’, der udkommer på forlaget Disko Bay 28. september.\n– Det er helt vildt og overhovedet ikke noget, jeg havde regnet med eller turdet håbe på, fortæller Frederik med glæde i stemmen over telefonen fra Holland, hvor han netop er startet på den fireårige bacheloruddannelse i fotografi på Royal Academy of Arts syd for Amsterdam.\nBogen skildrer i tekst og billeder seks drenge i teenagealderen på Sydals med den ene fod plantet i børneværelset og den anden på fodboldbanen, på knallert, på marken eller bag cykelskuret på vej mod fremtiden og voksenlivet – og gengiver helt sublimt den stemning af utæmmede hormoner og stemmer i overgang, man også finder i gamle Nils Malmros-film eller i musikvideoen ’Human’ af Carpark North.\n– Jeg håber, at man bliver suget tilbage til en tid, hvor man kan mærke de svedige håndflader, og hvor alt tøjet pludselig strammer. Men også en tid, hvor man midt i al uroen og nervøsiteten har mulighed for at drømme og tænke store tanker, siger Frederik, der selv har trådt sine barne- og ungdomssko i præcis de miljøer, han har foreviget.\nMen bogen er ikke kun et portræt af de svære ungdomsår – den er samtidig et forsøg på at vise, at livet i provinsen og det såkaldte Udkantsdanmark sagtens kan rumme masser af gode barndomsminder og muligheder – langt fra storbyerne og verdens navler.\n– Derfor har vi også valgt at holde releasen i Sønderborg, fordi det er udkanten, der skal fejres, og ikke storbyen, pointerer Frederik.\nUforløst energi forløst\nOg selv om Frederik nu kan se frem til at kunne finde sin egen fotobog i boghandlere landet over, så stod det overhovedet ikke skrevet i stjernerne, at det var fotografiet, han skulle bruge sit liv på.\n– Gennem hele gymnasietiden tænkte jeg ikke, at det var den vej, jeg skulle. Men jeg kunne et eller andet sted mærke, at jeg ikke ville på universitetet – samtidig med, at jeg havde en uforløst energi, jeg ikke kunne få plantet andre steder, siger Frederik, der efter en kort research på diverse højskoler blev draget af fotolinjen på Krogerup Højskole.\nOg selv om han også havde gået på efterskole, så blev højskoleopholdet og undervisningen alligevel et vendepunkt for ham.\n– Krogerup blev uden tvivl en vigtig del af det at turde hoppe ud i det. Selvfølgelig har det også handlet om at kunne gøre det – men for mig handlede det mest om at turde gøre det. Der er ingen i min familie, der har en kreativ åre – så højskoleopholdet var lige præcis det selvtillids-boost, jeg havde brug for, understreger Frederik.\nPå højskolen fik Frederik idéen til projektet om drengene fra sin hjemstavn. Efter Krogerup søgte han både ind på fotouddannelsen på Danmarks Medie- og Journalisthøjskole i Aarhus – og senere på fotoskolen Fatamorgana i København – men kom ikke ind. Alligevel slog det ham ikke ud, og derfor giver han også højskoleopholdet en stor del af æren for, at han er der, hvor han er i dag.\n– Ja, det betyder, at jeg nu er her i Holland. Og at bogen er blevet til noget. Hvis jeg havde søgt ind på DMJX og fået afslag uden at have været på Krogerup, så tror jeg aldrig, det her med foto var blevet til noget, erkender han.\nI stedet startede Frederik på KBH Film&Fotoskole, hvor idéen om bogprojektet fandt sin endelige form.\nOg Frederiks gamle underviser, Kasper Palsnov, der sammen med kunstfotograf Lotte Fløe Christensen er den ene del af lærerduoen på Krogerup Højskoles fotolinje, har svært ved at skjule sin begejstring.\n– Ja, det er altså ret stort af så ung en fotograf, siger han med nordjysk underdrivelse i stemmen.\nHan er heller ikke overrasket over, at det netop er Frederik, der nu kan kalde sig fotobogs-forfatter.\n– På Krogerup begyndte han at finde sit eget sprog med fotografiet. Og så er han blevet god til at tænke enkelt og udvikle sit visuelle talent. Så selv om han ikke kom ind på nogle af de etablerede fotouddannelser herhjemme, så kan man jo sige, at det er ham, der alligevel ler sidst.\nAlligevel understreger Kasper, at fotolinjen på ingen måder stiler efter at gøre eleverne til professionelle fotografer.\n– Om eleverne fortsætter med fotografi efter højskoleopholdet, er ikke vigtigt for mig. Men selvfølgelig er det da dejligt, når der er en, der finder sit eget sprog og får lov til at vise det for omverdenen, siger foto-underviseren, der i skrivende stund overvejer at køre til Sønderborg d. 28. september for at lykønske sin gamle elev med projektet.\nDu kan læse mere om Frederik Danielsens fotoprojekt her: Drenge\nDu kan læse mere om fotolinjen på Krogerup Højskole her: Fotografi


Den portugisiske vej af Henrik Tarp som bog, hæftet hos Tales.dk\nBag om Den portugisiske vej\nStifteren af den danske Santiago de Compostela forening, Henrik Tarp har skrevet endnu en pilgrimsbog, så der nu foreligger fire Santiago de Compostela bøger fra hans hånd – foruden bogen om Hærvejen. Alle veje fører altså til Santiago de Compostela – og baggrunden herfor er naturligvis spirituel, selv om mange eller de fleste danskere næppe lader sig mærke dermed. Den portugisiske pilgrimsvej, fra Porto til Santiago de Compostela er en relativt ny-opdaget pilgrimsvej, som er blevet ganske populær de senere år. Det skyldes flere ting, bl.a. er antallet af herberger kraftigt forøget, så der kan vandres med rimelige dagsmarcher hele vejen. En anden grund er nok at afstanden fra Porto til Santiago de Compostela, er sådan, at man kan foretaget hele rejsen på de to uger, altså indenfor en normal ferie. For det tredje er den portugisiske vej nok så krævende som de andre veje. Bogen er den første guidebog på dansk om pilgrimsvejene fra Porto til Santiago de Compostela. Som Tarps andre pilgrimsbøger er bogen fuld af praktiske oplysninger, desuden er der detailtegnede kort over hver dagsrute\nBeskrivelse af Den portugisiske vej\nStifteren af den danske Santiago de Compostela forening, Henrik Tarp har skrevet endnu en pilgrimsbog, så der nu foreligger fire Santiago de Compostela bøger fra hans hånd – foruden bogen om Hærvejen. Alle veje fører altså til Santiago de Compostela – og baggrunden herfor er naturligvis spirituel, selv om mange eller de fleste danskere næppe lader sig mærke dermed.\nDen portugisiske pilgrimsvej, fra Porto til Santiago de Compostela er en relativt ny-opdaget pilgrimsvej, som er blevet ganske populær de senere år. Det skyldes flere ting, bl.a. er antallet af herberger kraftigt forøget, så der kan vandres med rimelige dagsmarcher hele vejen. En anden grund er nok at afstanden fra Porto til Santiago de Compostela, er sådan, at man kan foretaget hele rejsen på de to uger, altså indenfor en normal ferie. For det tredje er den portugisiske vej nok så krævende som de andre veje. Bogen er den første guidebog på dansk om pilgrimsvejene fra Porto til Santiago de Compostela. Som Tarps andre pilgrimsbøger er bogen fuld af praktiske oplysninger, desuden er der detailtegnede kort over hver dagsrute\nBrugerbedømmelser af Den portugisiske vej\nBente m. 8. August 2020\nRigtig fin og informativ bog.\nBogen Den portugisiske vej findes i følgende kategorier:


Forsyninger kæmper med at finde plads til regnvandsbassiner – ekspropriation lurer | WaterTech (PRO)\nIllustration: Michael Rothenborg .\nHåndtering af regnvand tænkes ofte sent ind i byudviklingsprojekter, og så kan det blive aktuelt med frivillige – eller ikke-frivillige - aftaler med private. I et erhvervsområde i Nordsjælland prøver man at undgå det med å-genslyngning og bassin på kommunal græsmark.\n26. april kl. 06:22\nHer er allerede et par mindre private regnvandsbassiner. Men det er langt fra nok til at håndtere al regnvandet fra Erhvervsområde Farremosen i Allerød Kommune i Nordsjælland. Derfor gransker kommunens forsyningsselskab Novafos i øjeblikket, hvor der er yderligere arealer, hvor vand kan renses og forsinkes, inden det udledes til vandløb.\n»Det er et generelt problem, vi bokser med. Regnvandsbassinerne skal være større end tidligere, fordi miljøkravene er øgede,« fortæller Herle Mo Madsen, planlægger i Novafos.\nDermed er hun og Novafos på linje med mange andre forsyningsselskaber og rådgivere, især på arealer i og omkring de større byer.


Marketing Manager - Unique Human Capital\nEr du en skarp visuel formidler, og brænder du for at markedsføre et førende sneakers brand?\nSom Marketing Manager hos WODEN bliver du overordnet ansvarlig for alle marketingaktiviteter og skal sikre, at aktiviteterne styrker den marketingmæssige platform og udviklingen af WODEN, herunder branding og profilering. Med dit visuelle overblik og med dig som selvstændig udførende, vil du som Marketing Manager være involveret på alle niveauer; strategisk, taktisk og operationelt.\nMed reference til CEO vil du som Marketing Manager blive fagligt ansvarlig for at drive og videreudvikle rammerne og processerne for det visuelle og konceptuelle udtryk for at sikre WODENs DNA, kendskabet og øge involveringen i kunderejsen – herunder trafik og købsskabende aktiviteter. Derigennem vil du få et stort impact i at videreudvikle WODEN brandet.\nFagligt ledelsesmæssigt ansvar\nBudgetansvar og styring af marketing og branding aktiviteter\nUdrulning af nye markeder/strategi\nDu kommer fra mode- eller livsstilsbranchen og har derfra erfaring med at udvikle og gennemføre marketingaktiviteter på on- og offline medier/kanaler. Du har blik for de små detaljer, rette lokation og et øje for, hvad der i forbrugerens øjne vil skabe opmærksomhed og kommercielle muligheder.\nSom person er du ambitiøs, kreativ, visionær, proaktiv og resultatorienteret – typen, der altid søger at overgå gårsdagens resultater. Samtidig har du et stort drive, tænker innovativt og evner at arbejde struktureret med både korte og mere langsigtede deadlines. Du formår at holde et konstant overblik, selvom tiden ofte er presset, og der er mange bolde at holde styr på.\nDin evne til at arbejde sammen med de øvrige afdelinger i WODEN gør en forskel i jeres fælles mål for brandet og de ønskede resultater, og du går gerne et ekstra skridt for at spille dine kolleger gode.\nWODEN tilbyder et spændende job med ansvar for udvikling af et strategisk og vigtigt forretningsområde. WODEN har en meget relevant og tidssvarende profil, samt et brand og en identitet som er højaktuel. Virksomheden er kendt for en flad struktur, hvor der er plads til at tage initiativ og ansvar. For den rette kandidat vil der være rig mulighed for faglig og personlig udvikling.\nWODEN er et skandinavisk sneakers brand med fokus på de skandinaviske designværdier, naturlige kvalitetsmaterialer og stor værdi for pengene. WODEN tror på produkter og mennesker, hvorfor deres sko er omhyggeligt designet og produceret af passionerede og dygtige mennesker. Mode, funktionalitet og anatomi er essentielle elementer i WODEN DNA’et, der sikrer sneakers omhyggeligt designet til det urbane liv.\nLæs mere på www.woden.dk


222 – Opstandelsen – FORKYNDELSE.DK\nEmner: Engle, Frelsesplan, Frygt, Maria Magdalene, Mirakel, Opstandelse, Påskesøndag, Profeti, Sorg, Tvivl\nMatthæus 27,62 – 28,15 og Mark 16,1-8 og Luk 24,1-12 og Joh 20,1-18\nAlt var stille ved Jesu grav indtil tidlig søndag morgen, mens det stadig var mørkt. Pludselig kom der et jordskælv, og en engel dukkede op ved gravstedet. Han rullede den enorme sten væk og satte sig på den! Vagterne var rædselsslagne og besvimede. Og så … var alt stille igen.\nDa solen stod op, gik Maria Magdalene og nogle andre kvinder ind i haven, så de kunne salve Jesu legeme. De spekulerede på, hvordan de skulle få nogen til at rulle stenen tilbage fra graven.\nDa de kom til graven, så de, at soldaterne var væk, og at stenen var rullet tilbage. De så også, at graven var tom!\nMaria vendte rundt og løb for at fortælle disciplene om den tomme grav. De andre kvinder blev i haven. Til sidst gik de ind i graven. De så to engle. En af englene sagde: “Vær ikke bange! I leder efter Jesus, som blev korsfæstet. Han er her ikke, for han er opstået fra døden. Gå nu og fortæl det til hans disciple og særligt til Peter.”\nI mellemtiden fandt Maria disciplene og sagde: “De har taget Jesu legeme, og vi ved ikke, hvor det er!”\nDa Peter og Johannes hørte det, løb de hen til graven. Johannes kom der først, men gik ikke ind. Peter skyndte sig ind, og Johannes fulgte efter. De så de klæder, der var blevet viklet rundt om Jesu krop, men liget manglede. De forlod graven og gik hjem, forvirrede over, hvad der var sket.\nEfter at de var væk, kom Maria Magdalene tilbage til haven. Hun græd. Da hun kom til graven, så hun englene. En af dem sagde: “Hvorfor græder du?”\n“Fordi de har taget min Herre bort, og jeg ved ikke, hvor han er.”\nHun vendte sig om og så en mand stå i nærheden. Hun vidste ikke, at det var Jesus. Hun troede, det var gartneren. “Herre, hvis du har taget ham bort, så fortæl mig, hvor han er, så jeg kan hente ham.”\nJesus sagde: “Maria!”\nØjeblikkeligt vidste hun, hvem det var! Hun faldt ned og tog fat i hans fødder: “Min Mester!”\nHan sagde: “Hold mig ikke fast, men gå hen og sig til mine disciple, at I har set mig.” Straks rejste hun sig og løb for at finde disciplene.\nJesus viste sig derefter for de andre kvinder, da de gik tilbage til byen. De faldt ned og tilbad ham. Han sagde: “Gå og find mine brødre og sig dem, at jeg vil møde dem i Galilæa.”\nAlle kvinderne fandt disciplene og sagde: “Jesus lever! Vi har set ham og talt med ham. Han er i live!” Mændene kunne ikke tro, at det virkelig var sandt.\nVagterne, der var ved graven, var rædselsslagne over begivenhederne den morgen. De gik hen og fortalte de religiøse ledere præcis, hvad der skete. Efter nogen diskussion gav ypperstepræsten vagterne en stor sum penge og sagde: “Fortæl folk, at Jesu disciple kom og stjal hans lig, mens I sov. Vi vil sørge for, at I ikke får problemer med Pilatus.” Vagterne tog pengene og gjorde, som de fik besked på.


Stort og kompliceret brud på drikkevandsledning driller Fors - sn.dk - Roskilde\nArtiklen: Stort og kompliceret brud på drikkevandsledning driller Fors\nStort og kompliceret brud på drikkevandsledning driller Fors\nOpdateret 23. maj 2019 kl. 15:33\nRoskilde - 23. maj 2019 kl. 15:04\nFors har fået sig en udfordring for siden i tirsdags har selskabet haft viden om, at der er et brud på en drikkevandsledning et sted i Roskilde. Fors har fået lokaliseret brudet til strækningen hvor Holbækvej bliver til Hyrdehøj cirka ud for Katedralskolen.\nLæs også: Forsyningsvirksomhed om kræftfremkaldende stof: Ikke i vores drikkevand\n-Vi taler en ledning på 50 centimeter i diameter. Det er pakningen mellem to rør, som er revnet, fortæller drikkevandsspecialist i Fors Henriette Jakobsen.\nFors fandt frem til brudet fordi der var en lygtepæl på stedet som begyndte at hælde voldsomt - formentlig fordi det materiale den før stod fast i ikke længere var videre fast.\nHenriette Jakobsen kalder både brudet for stort og kompliceret.\n- Det er fx endnu ikke lykkedes os at finde frem til alle de ventiler vi skal have lukket for på ledningsnettet for at stoppe tilstrømningen af vand til stedet med brudet. I den del af byen er ledningsnettet af lidt ældre dato og de informationer om ventiler vi har, har vist sig ikke at være 100 procent korrekte, siger hun.\nFor at holde vandtrykket i Roskilde så leverer Hofor vand ind til Roskilde via en nød-ledning i Trekroner og Fors levere også selv enstra vand ind på nettet.\n- Lige nu er der ingen kunder der ikke har vand. Det kan dog forekomme at kunderne vil opleve varierende lavere vandtryk på forskellige tidspunkter, tykpisk i spidsbelastningsperioderne, siger Henriette Jakobsen.\nHvornår hullet bliver lukket er p.t. ikke til at give et klart svar på.\n- Vi skal have fundet alle de ventiler vi skal have lukket for at stoppe vandtilførslen til stedet, så skal stedet tørre ud inden vi kan grave.\nPå et tidspunkt vil en del af kunderne i Roskilde via sms få besked om, at der kommer en periode, hvor de ikke vil have noget vand. Hvornår det bliver er ikke til at sige.\n- Det sker når vi går i gang med at reparere røret. Men inden da skulle alle berørte kunder gerne have fået besked, siger Henriette Jakobsen.


Klimaambassadører i Greve Kommune - Greve Kommune\nKlimaambassadører i Greve\nKlimaarbejdet i Greve er forankret på de enkelte arbejdspladser via en udnævnt klimaambassadør.\nKlimaambassadøren har medansvar for at inddrage kollegaer og brugere af kommunens bygninger til energirigtig adfærd.\nDu finder en oversigt over Klimaambassadørerne til højre under download.\nDet er den enkelte arbejdsplads i Greve Kommune, som udpeger en klimaambassadør. Lederen af institutionen vil som udgangspunkt være klimaambassadøren. Det er frit for institutionen at udpege en anden person som klimaambassadør.\nKlimaambassadørens rolle vil være at holde øje med arbejdspladsens energiforbrug, fremme energirigtig adfærd, indrapportere data til KeepFocus/Agenda 2100, være bekendt med og i begrænset omfang justere driften af de tekniske anlæg, deltage i formidlingen af adfærdskampagner, formidle viden og gode historier til kolleger og profilere arbejdspladsens klimainitiativer generelt.\nFremme af energirigtig adfærd er et fokusområde for klimaambassadøren. Fremme af energirigtig adfærd omfatter principielt alle kommunale medarbejdere, der som personer har vidt forskellig motivation, viden, tilgang og baggrund. Energirigtig adfærd skal komme fra disse medarbejdere, og en lokal forankring af klimaarbejdet er derfor helt central for gennemførelsen. Den store udfordring ligger i at involvere og motivere kommunens medarbejdere til at tænke og handle energirigtigt på deres arbejdsplads.\nYderligere beskrivelse af Klimaambassadørens rolle findes til højre under download.\nKontaktliste Klimaambassadører - Revideret 16.04.2013


Oplysninger om ejendommen: Skiffergårdens svineproduktion, Thisted Landevej 101, 9430 Vadum - PDF\nDownload "Oplysninger om ejendommen: Skiffergårdens svineproduktion, Thisted Landevej 101, 9430 Vadum"\n1 Bilag 1 Ansøgningsnr g Dat Oplysninger m ejendmmen: Skiffergårdens svineprduktin, Thisted Landevej 101, 9430 Vadum Krt beskrivelse Ansøger, Jens Hedermann Pedersen, ønsker med denne ansøgning at etablere en større slagtesvineprduktin på ejendmmen Thisted landevej 101. Med etableringen vil færre smågrise skulle transprteres ud af Danmark, samtidigt med at prduktinen kan være med til at fasthlde arbejdspladser på de danske slagterier. Det er planen at ejendmmen udelukkende skal drives med slagtesvineprduktin, hvr al gyllen afsættes til 3. mand. Ejendmmen prettes med et selvstændigt CVR-nr. g får navnet Skiffergårdens svineprduktin. Der søges m tilladelse til et staldanlæg til slagtesvin svarende til 798,59 DE. Grisene skal gå i t nye stalde, der etableres i t etaper. Der skal i umiddelbar tilknytning til staldende etableres fire gylletanke af hver 3.000m 3, med henblik på at have tilstrækkelig pbevaringskapacitet. Jens Hedermann Pedersens driver i frvejen en sejendm på Thisted landevej 131. Det er smågrisene fra denne prduktin, der skal danne grundlaget fr Skiffergårdens slagtesvineprduktin. Skiffergårdens svineprduktin g de nye stalde ligger i frnuftig afstand til sejendmmen, således at dyrevelfærden sikres med krt transprtafstand mellem de t ejendmme. Der søges m landznetilladelse til at placere de nye stalde i det fri, i et mråde uden natur- g kulturværdier (mdriftsjrd). Placeringen er hensigtsmæssig i frhld til evt. lugtgener ved mbende. Den gamle bebyggelsen på Thisted landevej 101 er revet ned, g ejendmmen er derfr uden bygninger på nuværende tidspunkt. En placering hvr de gamle bygninger lå, er ikke mulig pga. lugtkrav, g den ansøgte placering er i øvrigt gså mere hensigtsmæssigt rent visuelt. Jens Hedermann Pedersen har inden indsendelse af denne ansøgning fået den ønskede placering af staldende vurderet i Aalbrg kmmune. Kmmunen har ligeledes fundet placeringen hensigtsmæssig, g der indsendes derfr nu en knkret ansøgning. Nudrift g ansøgt dyrehld Nedenstående tabel giver et verblik ver ejendmmens dyrehld før g efter den ansøgte udvidelse. Detaljer mkring vægtgrænser, staldsystemer m.m. fremgår af IT-ansøgningen. Dyretype Før Efter Antal DE Antal DE Slagtesvin ,59 I alt ,59 Side 1/12\n2 Ikke teknisk resumé af de miljømæssige knsekvenser Grundet besætningens størrelse er der et krav m en reduktin af NH 3 -frdampningen på 41,5 %, hvilket pfyldes via. Gyllekøling g bilgisk luftrensning. Ligeledes er der ikke prblemer med lugtgener i frhld til enkeltbebelse, samlet bebyggelse eller byzne. Stalden vil blive bygget ca. 463 meter fra nærmeste nab, g geneafstanden er beregnet til 466 meter. Den beregnet geneafstand til samlet bebyggelse g byzne er hhv. 880 meter g meter, g afstanden til disse er ca meter. Det er planen af gyllen fra prduktinen skal afsættes til et bigasanlæg. Alternativt vil gyllen blive afsat til aftalearealer der frinden er gdkendt af kmmunen således, at prduktinen lever p til evt. restriktiner på arealerne. Staldene vil blive bygget i et jrdbrugsmråde g uden fr Natura Desuden vil der ud fra plysninger i arealinf.dk, ikke være knflikt med beskyttelseslinjer, fredninger, beskyttet natur eller andet. Placeringen af staldene vil være bag ved allerede eksisterende landbrugsbygning ved en anden ejendm. Dermed vil de have mindst mulig indvirkning på den visuelle plevelse af naturen. Udnyttelse af miljøgdkendelse (beskrivelse af start- g sluttidspunkt fr byggeriet samt pstart af prduktin) Der ansøges m en fire års investeringsperide med t etaper til at gennemførelse af prjektet. I den første etape bygges der til slagtesvin g efterfølgende til yderligere slagtesvin. Denne dispnering sker fr, at der kan pnås den nødvendige øknmi til at gennemføre etape t. Fr første etape gælder at byggeriet frventes at tage et år, med indsættelse af de nye dyr i år t efter tilladelsen er givet. I år tre er det så planen at påbegynde etape t, hvr besætningen udvides med yderligger slagtesvin, ved at bygge ved siden af stalden der blev etableret i første etape. Dette byggeri frventes gså at tage et år, hvr efter der vil sættes slagtesvin i denne del af stalden. I frbindelse med etableringen af de t stalde, bygges der fire gylletanke á m 3, t tanke pføres ifbm. etape 1 g t ifbm. etape 2. Oplysninger m biaktiviteter Der er ingen biaktiviteter på ejendmmen. Generelt m Bedst Anvendelig Teknlgi (BAT) Gennem Husdyrlven pålægges den enkelte landmand at redegøre fr brugen af BAT - bedst tilgængelig teknlgi. Idet ejendmmen skal miljøgdkendes skal der redegøres fr følgende seks mråder: staldindretning, fder, pbevaring/behandling af husdyrgødning, udbringning af husdyrgødning, frbrug af vand g energi samt management. Der skal endvidere redegøres fr evt. fravalg af plagte teknlgier. I nærværende ansøgning er der under de enkelte mråder (staldindretning, management, fdring etc.) redegjrt fr ansøgers valg af teknik g evt. fravalg af plagte teknikker. Der tages i redegørelsen udgangspunkt i EU-kmmissinens referencedkument m BAT fr intensiv svine g fjerkræhld fra 2003 (herefter nævnt BREF ) samt de BAT-blade g teknlgibeskrivelser der er ffentliggjrt på henhldsvis Dansk Landbrugsrådgivnings hjemmeside ( g Side 2/12\n3 Miljøstyrelsens hjemmeside ( I frhld til de øknmiske betragtninger vedr. BAT er der desuden taget udgangspunkt i de BAT øknmiske beregninger udarbejdet af NIRAS sammenhldt med Miljøstyrelsens arbejde g udmeldinger mkring vejledende emissinsgrænseværdier pnåelige ved anvendelsen af BAT. Husdyrbrugets lkalisering (Anlægstegning med markering af ekst. g nye bebyggelser, ventilatinsafkast, møddinger, gyllebehlder, ensilagepladser, relevante dræn, befæstede arealer incl. Afløb, relevante adgangsveje, interne transprtveje, belysningsanlæg, nedgravede tanke, drikkevandsbringer/brønde, m.m., ekst. g fremtidig beplantning. Oplysninger m nybyggeri med angivelse af grundplan i m2, bygningshøjde, taghældning, bygningsmateriale g farver på bygningsfacader, beplantning, bygningernes anvendelse g belysningsfrhld på facader). Der er vedlagt anlægstegning sm bilag 2. I frbindelse med etablering af de nye stalde, pføres der i tilknytning til disse, fire nye gylletanke på hver m 3. Slagtesvinestaldene bliver hver på ca m 2 g etableres i lyse elementer. Væghøjden blive ca. 280 cm g graders taghældning. Ttal bygningshøjde bliver ca. 8,4 m. Taget bliver grå eternit. Gyllebehldernes placering er ikke endeligt afklaret, men skal være afklaret inden vurderingen fra Aalbrg kmmune færdiggøres. Arealet hvr de ansøgte stalde ønskes pført, ses på billederne neden fr. Side 3/12\n4 Side 4/12\n5 Generelle afstandskrav efter Husdyrlvens 8 Jf. nedenstående tabel er afstandskrav i henhld til 8 i Lv m miljøgdkendelse m.v. af husdyrbrug verhldt Afstand fra staldbygning til: Afstand, m Krav ifølge Husdyrlven Enkelt vandindvinding meter Almene vandfrsyningsanlæg meter Vandløb meter Offentlig vej meter Nabskel meter Bebelse på samme ejendm meter Levnedsmiddelvirksmhed > meter Nab (ikke landbrug) meter Byzne, smmerhusmråde m.v. 200 meter Landskabelige hensyn (Beskrivelse af den verrdnede udpegning fr anlæg g arealer samt evt. knflikter). Anlægget ligger i "jrdbrugsmråde" i henhld til Aalbrgs kmmunes kmmuneplan. I henhld til Miljøprtalens arealplysninger er der er ingen knflikter med øvrige beskyttelseslinjer, fredninger eller andet. Ejendmmen ligger ikke i særlig værdifuldt landskab, værdifuldt kulturmiljø, større ufrstyrret landskab eller udpeget lavbund efter vandmiljøplan II. Derudver er der ingen verlap med beskyttelseslinjer, fredninger g andre mråder med landskabelige hensyn. Side 5/12\n6 Frhld til 3 i Naturbeskyttelseslven samt Natura 2000 mråder (Beskrivelse af evt. knflikter mellem udbringningsarealer g arealer mfattet af 3 i Naturbeskyttelseslven. Redegørelse fr evt. arealer i Natura2000 mråde ) Til besætningen er der ingen markdrift g ingen udbringningsarealer. Alt gyllen afsættes til et bigasanlæg, g ønskes der senere at indgås en gylleaftale, søges der m gdkendelse til dette. Frpagtninger g gylleaftaler (høringsberettigede) Her er ingen frpagtninger eller gylleaftaler på nuværende tidspunkt, da gyllen vil blive afsat til bigasanlæg. Staldindretning Staldsystemer i ansøgt situatin fremgår af nedenstående tabel: Kategri Antal/DE Staldsystem Slagtesvin, kg /799 Delvis spaltegulv m. linespil, gyllekøling g luftrensning. I frbindelse med etableringen af t nye slagtesvinestalde med delvis spaltegulv. Der etableres gyllekøling med skrabere i bunden af kanalen samt frsuring i staldene. Tilvalg/fravalg Iht. Miljøstyrelsens vejledende emissinsgrænseværdier må prduktinen i første etape, med en prduktin på slagtesvin, svarende til 399,29 DE. BAT fr denne prduktin er en maksimal udledning af ammniak på kg N/år, se beregningerne nedenfr. Emmisinsgrænsværdi (ved kg)=0,30-(((0,30-0,21)/( ))*399,29-210)) = 0,31 Da indgangsvægten vil blive 30 kg, i stedet fr de 32 kg frmlen regner med, skal der krrigeres fr dette. Til dette anvendes nedenstående frmel: Krrigeringsfaktr = ((115-30)*(13,23+0,1872*(115+30))/2944 = 1,17 Tilladt ammniak tab = 0,31 * 1,17 * = kg N/år Ved etablering af den anden stald, når det samlet dyrehld p på , svarende til 799 DE. Her er karvet at udledning af ammniak pr. slagtesvin ikke må verstige 0,21 kg. Dette giver et BAT krav på en maksimal udledning af ammniak på kg, se beregningerne nedenfr. Emmisinsgrænsværdi (ved kg)= 0,21 Da indgangsvægten vil blive 30 kg, i stedet fr de 32 kg frmlen regner med, skal der krrigeres fr dette. Til dette anvendes nedenstående frmel: Krrigeringsfaktr = ((115-30)*(13,23+0,1872*(115+30))/2944)*0,21= 0,24 Tilladt ammniak tab = 0,24 * = kg N/år Side 6/12\n7 Fr at leve p til disse krav, vil der etableres gyllekøling samt delvis spaltegulv i den første stald. Med disse tiltag bliver den beregnet ammniakudledning 4.221,92 kg N/år. I anden etape bliver den anden stald ligeledes med delvis spaltegulv g samtid etableres der bilgisk luftrensning i begge stalde. På denne måde verhldes BAT kravet med en beregnet udledning på 6.592,8 kg N/år. Samlet knklusin Med udgangspunkt i venstående beregninger knkluderer ansøger, at tiltag udver de allerede anvendte i ansøgningen ikke vil være øknmiske prprtinale i frhld til den miljøeffekt der pnås. Det er dermed vres vurdering, at BAT-niveauet fr denne ejendm verhldes. Fder g fdringsstrategi med redegørelse fr BAT Fdringsstrategi på ejendmmen Der indkøbes færdigblandet fder til slagtesvinene. Fr at leve p til BAT mkring fsfr i gyllen på 8.904,17 kg i første etape g17.808,33 kg i anden etape, vil der frtages følgende fderkrrektiner: 2,84 FE/kg tilvækst 148,5 g råprtein/fe 4,66 g P/FE Redegørelse fr anvendelse af BAT Med henblik på at reducere dyrenes N-udskillelse er det ifølge BREF-dkumentet (2003) BAT at tilpasse fderet til dyrenes behv i de frskellige prduktinsfaser (fasefdring), at ptimere fderet på baggrund af frdøjelige/dispnible næringsstffer samt at tilsætte fderet aminsyrer. Derudver nævnes det, at visse fdertilsætninger, herunder enzymer, kan frøge fdereffektiviteten. Tilsvarende er det med henblik på at reducere dyrenes fsfrudskillelse BAT at anvende fasefdring med højtfrdøjelige urganiske fderfsfater g/eller fytase. Sammenfatning Sammenhldes ansøgers valg af fdringsteknik med BREF-dkumentet, vurderes det at det ansøgte prjekt lever p til BAT. Opbevaring g behandling af husdyrgødning med redegørelse fr BAT Gyllen pbevares i de, gylletanke på hver m 3, sm der ansøges m at blive etableret. T af tankene pføres sammen med pførelsen af den første stald, mens de resterende t etableres ved etableringen af den sidste stald. Redegørelse fr anvendelse af BAT Jf. BREF er det BAT at pbevare gylle i stabile behldere, der kan mdstå mekaniske, termiske g kemiske påvirkninger. Behldernes bund g vægge skal være tætte g krrsinsbeskyttede. Behlderne skal tømmes jævnligt af hensyn til eftersyn g vedligehldelse nrmalt 1 gang årligt. Der mrøres kun i gyllen umiddelbart før tømning af behlderen. Det er endvidere BAT at verdække behlderen med fast låg eller med et naturligt flydelag eller et flydelag, der etableres med snittet halm eller tilsvarende. Side 7/12\n8 Jf. BREF kan det være BAT at behandle husdyrgødning på bedriften med visse betingelser. Disse betingelser vedrører landbrugsareal til rådighed, verskud af eller efterspørgsel på lkale næringsstffer, teknisk assistance, marketingsmuligheder fr grøn energi samt lkale regler. Er der f.eks. et verskud af næringsstffer i mrådet g manglede arealer til at udbringe husdyrgødningen så kan det BAT at fretage separatin af husdyrgødningen. Sammenfatning Ved sammenhldelse af ansøgers franstaltninger vedr. pbevaring g behandling af husdyrgødning, med BREF-dkumentet vurderes det at det ansøgte prjekt lever p til BAT. Udbringning af husdyrgødning med redegørelse fr BAT Gyllen vil blive afsat til et bigasanlæg. Ved et evt. senere ønske m gylleaftale vil der ansøges m dette. Lysfrhld, ventilatin samt energi- g ressurcefrbrug (Årligt frbrug af energi i frm af lie, benzin, el m.m. Placering af lyskilder, pbevaring af lie m.m. Fr 12 sager endvidere redegørelse fr energibesparende tiltag). Der etableres mekanisk ventilatin i alle staldafsnit. Ventilatinsanlægget vil blive ptimeret løbende g indstillinger justeres. Ventilatinsanlægget i slagtesvinestaldene bliver frekvensmtr med Multi-Step funktin. Luftkanaler vil rengøres efter behv; herved undgås mdstand i ventilatinssystemet. Ventilatinsafkast er vist på anlægstegningen (bilag 2). Detaljer mkring ventilatin fremgår af bilag 3. Udendørs lyskilder er markeret på anlægstegningen (bilag 2). Der kmmer sensrer på hvedparten af den udendørs belysning, hvilket reducerer el-frbruget til lys. Der vil blive anvendt lavenergi-belysning. Der installeres dagslysstyring på udendørs belysning g timer på lys i de nye staldafsnit. Der vil ikke være lys i staldene m natten. I staldafsnittene vil lysene slukkes manuelt ved arbejdstids phør. Frventet frbrug af el m.m. fremgår af bilag 3. BAT vedr. energifrbrug Miljøstyrelsen har ikke pstillet egentlige branchespecifikke krav til energifrbruget i frbindelse med fastlæggelsen af de vejledende BAT-standardvilkår, idet frbruget vil afhænge af de driftsmæssige frhld på den enkelte ejendm. I henhld til BREF er det med henblik på at reducere energifrbruget BAT at anvende naturlig ventilatin. Når der anvendes mekanisk ventilatin er det BAT at ptimere udfrmningen af ventilatinssystemet samt at undgå mdstand gennem hyppig eftersyn g rengøring af ventilatinssystemet. Det er desuden BAT at anvende lavenergibelysning. Sammenfatning Sammenhldes ansøgers tiltag med henblik på et lavt energifrbruget med BREF-dkumentet, vurderes det, at det ansøgte prjekt lever p til BAT. Fr at pnå den fulde energibesparelse, vil der anvendes energibesparende belysning. Side 8/12\n9 Vandfrbrug (samlet vandfrbrug før g efter udvidelsen/ændringen pdelt i drikkevand, vand til vask af stalde g markredskaber/maskiner m.m. Fr 12 sager endvidere en redegørelse fr vandbesparende franstaltninger) Frventet vandfrbrug fremgår af bilag 3. Der vil jævnlig frtages kalibrering af drikkevandsinstallatiner med henblik på at undgå unødig spild. Lækager vil blive identificeret g repareres. De enkelte staldafsnit vil blive rengjrt med højtryksrenser efter hvert hld. BAT vedr. vandfrbrug Miljøstyrelsen har ikke pstillet egentlige branchespecifikke krav til vandfrbruget i frbindelse med fastlæggelsen af de vejledende BAT-standardvilkår, idet frbruget vil afhænge af de driftsmæssige frhld på den enkelte ejendm. I henhld til BREF er det med henblik på at reducere vandfrbruget BAT at rengøre stald g inventar med højtryksrenser efter hver prduktinscyklus, at fretage regelmæssig kalibrering af drikkevandsanlæg fr at undgå spild, at registrere vandfrbrug samt at finde g reparere evt. lækager. Vedrørende anvendelse af drikkevandssystemer (vandnipler (i trug eller kp), vandtrug g bidenipler nteres det i BREF, at der er såvel frdele sm ulemper ved alle systemer, samt at der ikke var tilstrækkelig data til at nå en BAT-knklusin. Sammenfatning Sammenhldes ansøgers ønsket tiltag med henblik på reduktin af vandfrbruget med BREFdkumentet, vurderes det at det ansøgte prjekt lever p til BAT. I frbindelse med kmmende investeringer vil muligheder fr vandbesparelser endvidere indgå i vervejelserne. Døde dyr (Beskrivelser af hvrdan animalsk affald herunder selvdøde dyr pbevares g brtskaffes, samt angivelse af frventede mængder) De døde dyr pbevares under en kadaverkappe. De vil blive afhentet af DAKA jf. regler m afhentning af dyr i bekendtgørelse nr Frventet antal døde dyr fremgår af bilag 3. Affald (Art, mængde, pbevaring g brtskaffelse af lie- g kemikalieaffald samt øvrigt affald der frekmmer på husdyrbruget. Endvidere indretning af lie- g kemikalieaffaldsplag). Placering af rengøringsmidler g øvrigt affald fremgår af anlægstegning (bilag 2). Med hensyn til brtskaffelse af affald henvises til bilag 3 Spildevand (Angivelser af frventet mængde g afledning af spildevand frdelt på vand fra vask g rengøring, sanitært spildevand, tagvand, verfladevand fra befæstede arealer, ensilagepladser mm. Frventede mængder af spildevand fremgår af bilag 3. Afløbsfrhld fremgår af anlægstegningen bilag 2. Tagvand fra svinestaldene ledes til et frsikelsesbassin. Side 9/12\n10 Transprt (Beskrivelse af til- g frakørselsfrhld i frbindelse med transprt af husdyrgødning, fder, brændstf, mælk, ind- g udlevering af dyr. Vurdering af støjbelastning samt tidsrum fr transprter. Oplysninger m tæt bebede mråder eller tilsvarende på ruter) Den interne transprt på ejendmmen er indrettet, så den giver minimum gene fr naber. Transprt med husdyrgødning af ffentlig vej er indtegnet på vedlagte bilag 6. Gylletransprter er sæsnbetnet, medens øvrig transprter med dyr g fder er jævnt frdelt ver hele året. Støjkilder (Angivelse g placering af støjkilder der kan give væsentlige støjgener fr mgivelser (ventilatinsanlæg, kmpressrer, krntørringsanlæg, malkestalde m.v). Beskrivelse af årlige g daglige driftsperider under nrmale frhld samt beskrivelse af støj- g vibratinsdæmpende tiltag) Støjkilder på ejendmmen er ventilatinsanlæg, højtryksrenser, fderanlæg, gyllepumper, den daglige brug af traktrer samt transprter til g fra ejendmmen. Indblæsning af fder kan ligeledes give anledning til støj, ligesm der må påregnes støj, når dyrene flyttes mellem staldafsnittene g ved transprt af grise til g fra ejendmmen. Statinære støjkilder er placeret inde i bygningerne. Fderanlæg g ventilatinsanlæg har kntinuerlig drift alle døgnets timer. Brugen af traktrer i det daglige vil nrmalt begrænse sig til dagtimerne, dg må der påregnes sæsnbestemt markarbejde ud ver dette. Transprter på ejendmmen samt til g fra ejendmmen vil i ngen grad være sæsnbestemt i frbindelse med frårsarbejdet samt efterårets høstarbejde i marken. Gyllepumper kører ca. 1 gang m ugen. Der henvises til bilag 3 fr yderligere plysninger vedr. støjkilder. Støvkilder (Angivelse g placering af støvkilder der kan give væsentlige støvgener fr mgivelserne. Håndtering af halm, fder m.m.) De væsentligste støvkilder på ejendmmen vil være håndtering af halm til strøelse samt håndtering af fder. Det vurderes at disse støvkilder, ikke vil give støvgener fr nærmeste naber. Skadedyr (Beskrivelse af franstaltninger til frebyggelse g bekæmpelse af fluer, rtter g evt. andre skadedyr med henblik på at sikre hensynet til mkringliggende nabbebelser). Skadedyr vil blive bekæmpet i henhld til Statens Skadedyrsbekæmpelse samt kmmunens anvisninger. Der vil blive lavet en fast aftale med rttebekæmpelsesfirma, der vil aflægge farmen besøg 4 gange årligt. Evt. flueprblemer i staldafsnittene bekæmpes med gyllefluer. Pesticider g sprøjteudstyr (Oplysninger m påfyldning g rengøring af sprøjteudstyr samt plysninger m mængder g pbevaring af pesticider). Da der ikke er markdrift til ejendmmen, er der heller ikke pesticider g sprøjteudstyr. Side 10/12\n11 Olie g kemikalier (Oplysninger m mængder g pbevaring af øvrige kemikalier samt plag af diesel g fyringslie). Opbevaring af rengøringsmidler m.m. fremgår af anlægstegningen (bilag 2). Mængder fr frventet frbrug af lie, diesel m.m. fremgår af bilag 3. Fder- g ensilagepbevaring (Oplysninger m mængde, pbevaring g placering af ensilage g fderplag) Tørfder vil blive pbevaret i de siler der ønskes etableret i frbindelse med pførelsen af de ansøgte stalde. Disse ønskes placeret i umiddelbar tilknytning til staldene - placering fremgår af bilag 2. Der vil ikke blive pbevaret ensilage på ejendmmen. Risici (Redegørelse fr mulige driftsfrstyrrelser eller uheld ved pførelse, indretning g drift af husdyrbruget der kan medføre væsentlig frøget frurening i frhld til almindelig drift. Herunder hvilke frebyggende tiltag der tages, samt hvilke tiltag der iværksættes hvis der skulle ske driftsfrstyrrelser eller uheld). Mulige risici er utilsigtet udslip af kemikalier g udslip af gylle. Ved pumpning af gylle er der altid vervågning. Der er generatr, der kan anvendes ved strømsvigt. Der henvises desuden til afsnittet m management g egenkntrl, samt beredskabsplan (bilag 4). Management & egenkntrl Der er tilknyttet en række fagknsulenter, der vil gennemgå bedriften med ejer g medarbejdere efter behv (EFK, E-kntrl). Besætningen vil gennemgås sammen med dyrlæge hver 4. uge, hvr besætningens behandlingsbehv knstateres. Fdersammensætning g fdringsstrategi vil blive evalueret g tilpasses løbende, således at nyeste viden anvendes. Der føres medicinjurnal g lgbg fr gylletanke. Gylletanke bliver kntrlleret hvert 10. år af autriseret kntrllant. Der er lavet beredskabsplan således at evt. uheld kan stppes g knsekvensen fr det mgivende miljø begrænses mest muligt (se bilag 4). Grisene vil blive leveret til Danish Crwn g prduktinen er dermed mfattet af kvalitetsprgrammet Cde f Practice. Persnalet vil løbende blive uddannet gennem kurser g efteruddannelse. Staldafsnittene vil tilkbles alarmanlæg. BAT vedr. management g egenkntrl I henhld til BREF (2003) er det BAT at uddanne bedriftens persnale, at registrere energi- g ressurcefrbrug samt frbrug g anvendelse af handels- g husdyrgødning. Endvidere at have prcedurer fr at sikre ren- g vedligehldelse af bygninger g inventar, at planlægge gødning af markerne krrekt samt at have nødfremgangsmåde ved evt. uheld. Miljøstyrelsen har ikke pstillet egentlige branchespecifikke krav til management i frbindelse med fastlæggelsen af de vejledende BAT-standardvilkår, da management vil afhænge af de driftsmæssige frhld på den enkelte ejendm. Side 11/12\n12 Sammenfatning Sammenhldes ansøgers redegørelse fr management g egenkntrl med BREF-dkumentet vurderes det, at det ansøgte prjekt lever p til BAT. Franstaltninger ved phør af prduktinen Oplysninger m hvilke franstaltninger ansøger vil træffe fr at frebygge frurening i frbindelse med husdyrbrugets phør). Ved evt. virksmhedsphør vil stalde blive rengjrte g gyllekummer, gylletanke g lietanke tømmes. Hvis bygningerne skal anvendes til andet frmål fjernes inventar g tekniske anlæg g bygningerne tilpasses frmålet. Hvis gyllebehlderne ikke skal anvendes, vil de blive taget ud af drift sm beskrevet i 10-årsbehlderkntrllen. Alternativer g 0-alternativet (Beskrivelse af væsentlige alternative muligheder sm bygherre har vervejet samt 0-alternativet svarende til at der ikke fretages ændringer). Alternativet til det ansøgte prjekt vil være etablering af en svineprduktin på en anden ejendm. Det planlagte anlæg ligger imidlertid ptimalt i frhld til ansøgers anden ejendm, hvr s-prduktinen er placeret. Med udvidelsen af de t anlæg pnås en harmnisk bedrift med begrænset transprt af levende dyr imellem de t staldanlæg. Samtidig er ejendmmen placeret ptimalt i frhld til natur g naber g vil derfr medføre en meget begrænset påvirkning af mgivelserne. 0-alternativet vil medføre at en betydelig del af smågrise, prduceret på ansøgers anden ejendm, skal sælges til 3. mand. Dette betyder dels øget transprt g gør derudver bedriften mere sårbar idet ansøger bliver afhængig af aftaler m afsætning af disse. Den verskydende gyllemængde vil i første mgang blive afsat til bigasanlæg. På sigt kan der dg pstå et ønske m udbringning af gyllen, g der vil i dette tilfælde blive søgt m tilladelse til udbringningen. Med etableringen lever prduktinen p til de skærpede krav til BAT. Dette pnås ved investering i teknlgi til at reducere belastningen fra prduktinen. Side 12/12\n13 7 1 Tør teknik/våd teknik 2 Halmlager 3 Gylletanke etableret ved 1. etape 4 Gylletanke etableret ved 1. etape 5 Stald 1. etape 6 Stald 2. etape 7 Indlevering/udlevering 8 Fderrum 9 Fdersiler I Indgang T Tilet/Bad K Kntr/Persnalerum T K 1 I LandbNrd Planteavl / Miljø 0 50 meter Erhvervsparken 1, 9700 Brønderslev Tlf Fax Bygningsversigt J.Nr. Skiffergårdens Svineprduktin Målfrhld: 1:1000 Dat: / 09:10:34 Init.: kpt\nBilag 1 Ansøgningsnr Februar 2017\nBilag 1 Ansøgningsnr. 95954 Februar 2017 Oplysninger m ejendmmen Kjølskevej 186, 9700 Brønderslev Krt beskrivelse Ansøger Nygaard I/S, søger m en udvidelse af slagtesvineprduktinen på ejendmmen på Kjølskevej\nFrffentlighed Miljøgdkendelse Kvægbrug Højtvedvej 210, 9800 Hjørring Udvidelse fra 224 DE til 360,41 DE Husdyrgdkendelseslven 12 Jurnalnummer: 09.17.18-P19-11-16 Teknik & Miljø Springvandspladsen 5 9800\nBilag 1 Ansøgningsnr Dato 18. juli Oplysninger om ejendommen Alstrup I/S, Alstrupvej 62, 9700 Brønderslev\nLandbNrd Bilag 1 Ansøgningsnr. 35990 Dat 18. juli 2012 Oplysninger m ejendmmen Alstrup I/S, Alstrupvej 62, 9700 Brønderslev Krt beskrivelse Ansøger Alstrup I/S ved Lars Klitgaard Olesen, Alstrupvej 83\nFrffentlighed Miljøgdkendelse Kvægbruget Mølskvvej 279, 9870 Sindal Opførelse af gyllebehlder Husdyrgdkendelseslven 12 Jurnalnummer: 09.17.18-P19-13-16 Teknik & Miljø Springvandspladsen 5 9800 Hjørring\nFrffentlighed Miljøgdkendelse Kvægbruget Lyngby Trp 60, Løkken Udvidelse fra 470 DE til 832 DE Husdyrgdkendelseslven 12 Jurnalnummer: 09.17.18-P19-11-17 Teknik & Miljø Springvandspladsen 5 9800 Hjørring\nFrffentlighed Miljøgdkendelse Kvægbruget Måstrupvej 166, 9870 Sindal Udvidelse fra 332 DE til 479 DE Husdyrgdkendelseslven 12 Jurnalnummer: 09.17.18-P19-16-16 Teknik & Miljø Springvandspladsen 5 9800 Hjørring


Rasmus Faber-Espensen | Version2\nKommentar til Nets DanID klar med privat NemID-nøgle 20. november Torsdag, 11. oktober 2012 - 11:11\nRe: Hvorfor er der hardware indblandet?\nSå vil brugere kunne generere deres egen nøgle med et program de selv har skrevet (eller har fået nogen de stoler på og selv har valgt at stole på til at skrive) i et vilkårligt programmeringssprog, eller lavet med blyant og papir, eller whatever. Du må naturligvis generere alle de private n...\nKommentar til Signatur-ekspert: Dokumenter underskrevet med NemID kan ikke valideres om 50 år Onsdag, 26. september 2012 - 11:23\nRe: Trusting trust...\nJeg mener, kan man overhovedet foretage "en validering" medmindre man har hele DanId's infrastruktur på plads med Java-applet(-emulator) og nøglekort? En NemID-signatur er blot en RSA-signatur pakket ind i en XMLDSig-struktur sammen med et X.509 certifikat. Så hvis man gemmer...\nKommentar til Signatur-ekspert: Dokumenter underskrevet med NemID kan ikke valideres om 50 år Onsdag, 26. september 2012 - 8:19\nDet handler vel om en\nDet handler vel om en implementation af RFC 5126: Man sørger for at pakke signatur, certifikater, revokeringslister osv. sammen i en pakke, får lagt et tidsstempel på og sørger derefter jævnligt for at få nye tidsstempler lagt på - med nyere og nyere algoritmer efterhånden som best practice ændre...\nKommentar til Specialtegn i firmanavnet spærrer adgang til sygedagpenge Mandag, 10. september 2012 - 12:19\nHvis jeg skal gætte på problemet, vil jeg tro at det drejer sig om at det underliggende certifikat altid plejede at have navnet indkodet som en ASN.1 PrintableString eller BMPString, men nu bliver indkodet som en ASN.1 UTF8String (følgende den forholdvis nye RFC5280), hvis navnet indeholder &...\nKommentar til Stort sikkerhedshul i Java åbner for angreb Mandag, 27. august 2012 - 18:52\nRe: Heat mod Java eller?\nEn af grundene er at Java har en virtuel maskine JVM og en sandkassemodel - som er designet til Internet og browsere. Hvor man ret præcist kan angive rettigheder til programmerne - medmindre de har en dårlig programmør der bare ber om fuld adgang. Så pænt er Java browser-plugin modellen desv...\nKommentar til Antallet af netbankindbrud stiger trods NemID Fredag, 22. juni 2012 - 9:03\nIfølge Finansrådet var der 10\nIfølge Finansrådet var der 10 indbrud i 2011, 12 i 2010, 111 i 2009 og 251 i 2008. Der var 29 i første kvartal 2012, der er ikke tal for 2. kvartal endnu på dne side. Det havde forbedret artiklen væsentligt, hvis de tal havde været rapporteret.\nKommentar til DanID: Du kan sagtens bruge NemID på MacOS X 10.5 Onsdag, 23. maj 2012 - 14:22\nRe: Forresten ... er der ikke\nen klassiker er en kode i stil med 282868, som har et mønster jeg har oplevet flere gange (aba cdc-ish) 1% af alle nøgler har den form, så der vil være ca. 2 koder af den form på et typisk nøglekort. En stor del af koderne har dobbelt-cifre (00, 11 etc) i Ca. 41% af nøglerne vil have d...\nKommentar til DanID: Du kan sagtens bruge NemID på MacOS X 10.5 Onsdag, 23. maj 2012 - 11:51\nEr der nogen fra Jyske Bank herinde, der kan forklare processen? Jeg er ikke fra Jyske Bank, men der er billeder her: Skærm 1 Skærm 2 Desværre kunne en angriber jo opsnappe kundenr. og nøglekortnr. først, sende det ind til Jyske Bank og med det samme få nøglenummeret, som han så kan præsent...\nKommentar til Danske firmaer bange for at underskrive kontrakter med NemID Torsdag, 22. marts 2012 - 12:26\nRe: Underskrift med NemID\nDet jeg i mine tidligere løsning for en mellemstor dansk bank har fundet svært er at bruge underskriften retsligt til noget. Man kan af DanID kun få brugeres PID og kan dermed ikke sikre at den der skriver under på et juridisk dokument reelt er den som han har udfyldt kontrakten på eller at han...\nKommentar til Usandsynlig hændelse giver ny procedure: KMD dropper tidskoder i Skat-login Onsdag, 7. marts 2012 - 20:31\nEn random number generator der genererer et nummer udelukkende baseret på tidspunkt er ikke en random number generator ... eller, hvis det er, så er det en fantastisk dårlig en af slagsen. Tjah, den kan jo være ganske udmærket til f.eks. Monte Carlo simulationer. Man bruger jo tilfældighedsg...\nKommentar til Trojaner gik efter alle netbanker med NemID-login Tirsdag, 21. februar 2012 - 12:24\nRe: Relativt nemt forbedring...\nKræv IP nr låsning så hvis man er logget ind fra et ip nr kan et andet ip ikke logge ind samtidigt. I dette tilfælde havde angriberne jo en trojansk hest kørende på systemet, så de kunne helt trivielt have haft trojaneren til at agere proxy for dem og derved omgå en sådan kontrol.\nKommentar til Problemet med NemIDs "generelle sikkerhed" Mandag, 13. februar 2012 - 22:55\nRe: Rent teknisk ER NemID en\ndet eneste der sker, når jeg logger ind på SKAT.dk via login.sikker-adgang.dk er, at NemIDs API godkender mit brugernavn, password, og OTP, hvorefter SKAT.dk opretter en session med mig. Når login.sikker-adgang.dk starter appletten, anmoder de dig om at underskrive en challenge med din(*) pr...\nKommentar til Gadget-kalenderen: Få en Kindle til 775 kroner Lørdag, 10. december 2011 - 13:22\nMin kone og jeg har en Kindle hver og er rigtig glade for dem. Det er fantastisk at have hele sit bibliotek med sig overalt og jeg synes de er mere behagelige at læse på end en fysisk bog. Jeg læser mest engelske bøger og det virker fint med køb fra Amazon og overførsel over 3G. Min kone læser ...\nKommentar til NemID's store succes: Kun én netbank-tyv havde heldet med sig i 2011 Fredag, 9. december 2011 - 8:56\nher et par konkrete foreslag til forbedring: Dejligt at der endelig er nogen, der starter en konstruktiv debat! Jeg er helt enig i de fleste af dine forslag. Især har jeg undret mig meget over, at man både ved den gamle og den nye Digitale Signatur ikke valgte at frikøbe private virksomheder...\nKommentar til Datatilsynet forundret: Hvor bliver den private nøgle til NemID af? Tirsdag, 6. december 2011 - 14:01\nDet offentliges financiering af NemID beløber sig til 205 millioner fordelt over 2008-2014. Heraf er de 111 millioner placeret i 2008-2011 (kilde). Jeg vil nødig forholde mig til om det er for meget eller for lidt, men der er altså et stykke op til, at man kan kalde det for et milliard-projekt.\nKommentar til Digitaliseringsstyrelsen: Stol på os - vi holder DanID i kort snor Fredag, 11. november 2011 - 9:49\nI fortsættelse af hvad Niels siger, mener du så at dine betragtninger også gælder for alle andre love her i landet. Ja, jeg mener generelt, man skal læse loven og så følge de regler, som man er omfattet af. Jeg mere ikke, man skal følge de regler, man ikke er omfattet af. F.eks. mener jeg ik...\nKommentar til Digitaliseringsstyrelsen: Stol på os - vi holder DanID i kort snor Fredag, 11. november 2011 - 9:28\nNår loven specificerer hvad en KVALIFICERET digital signatur er, så deraf følger naturligvis at NemID er en UKVALIFICERET signatur. Jep. Jeg ville formulere det som, at NemID's certifikater ikke er kvalificerede certifikater (loven snakker om kvalificerede certifikater, ikke om kvalificerede...\nKommentar til Digitaliseringsstyrelsen: Stol på os - vi holder DanID i kort snor Torsdag, 10. november 2011 - 21:09\nAt man blæser på lovgivningen for at få et figenblad at stå på, når man påstår at det er en digital signatur er patetisk. Du mangler stadig at forklare, hvorfor du mener, at Lov om Elektroniske Signaturer (eller anden dansk lov) skulle begrænse DanID for at kalde (resultatet af at udføre en ...\nKommentar til Digitaliseringsstyrelsen: Stol på os - vi holder DanID i kort snor Torsdag, 10. november 2011 - 16:07\nLov nr. 417 af 31/05/2000 om elektroniske signaturer udtrykker ganske klart følgende: § 3. I denne lov forstås ved: [...] Bemærk den første sætning i §3: "I denne lov". Loven lægger ikke begrænsninger for, hvad man må kalde for en "avanceret elektronisk signatur"...\nKommentar til Digitaliseringsstyrelsen: Stol på os - vi holder DanID i kort snor Torsdag, 10. november 2011 - 15:53\nOg så er der slet ikke nogen, der nævner begrebet signaturgenereringssystem (men det er nu heller ikke særligt mundret - er der nogen, der kender et bedre dansk ord?): Et signaturgenereringssystem har adgang til en privat nøgle, og kan bruge den til at generere en digitale signatur, der matcher ...


ER DU ASKOVHUS' NYE RELATIONSMEDARBEJDER? - AskovFonden\nBrænder du for at arbejde i et dynamisk miljø med fokus på specialiseret rehabilitering af sårbare unge med spiseforstyrrelser? Så tilbyder vi et attraktivt og udviklende lønnet studiejob.\nAskovhus har siden 1983 tilbudt specialiseret rehabilitering og social træning af sårbare unge mellem 17 og 35 år. Askovhus rummer døgntilbud med bostøtte samt social træning i vores dagtilbud. Desuden tilbyder Askovhus ambulant psykologisk behandling.\nAskovhus lægger vægt på at samle trådene. Det betyder bl.a. et tæt samarbejde med øvrige fagpersoner og pårørende omkring den unge. Vores medarbejdergruppe er tværfaglig og består af pædagoger, lærere, psykologer, akademikere, socialrådgivere og studerende med relevant uddannelsesbaggrund.\nVi søger en afbalanceret, robust og selvstændig person.\nVaretage funktioner i vores dagtilbud\nVaretage funktioner i beboernes lejligheder\nStøtte vores deltagere på forskellig vis i relations- og spisefærdigheder\nKunne forpligte dig for min. 1 år (og gerne mere) som relationsmedarbejder\nArbejdet som relationsmedarbejder rummer desuden gode muligheder for, at du som menneske og studerende kan lære meget om den enkeltes/gruppens hverdagsliv og tanker.\nTags: askokvfonden, askovhus, job, relationsmedarbejder, spiseforstyrrelse, stillingsopslag


12. udgave af Futtens kalender med event, musik og menuer › Blokhus Avis\n12. udgave af Futtens kalender med event, musik og menuer\nDen populære restaurant er klar med nyheder efter et fantastisk 2021\n- Der bliver taget rigtig godt imod kalenderen. Hvert eneste år i oktober og november kommer folk ind og spørger efter den, fortæller Thomas Othegraven.\n- Med kalenderen kan folk se, hvad der sker på Futten og i Salino i den periode, de er i Blokhus, og vi har jo noget forskelligt at tilbyde hver eneste måned, siger han.\n- Blandt nyhederne er vores fiske- og skaldyrsbuffet, Tyrolerfest i august, Amerikanske Uger i uge 7 og 8, siger Thomas Othegraven om kalenderen, som også fortæller om blandt andet januarbøf, nytårsbrunch og champagnesmagning.\n- Det har været det bedste år nogensinde. Det har været vanvittigt godt, lægger han ikke skjul på.\n- Desuden var folk ikke så meget ude at rejse i 2021, og jeg tror, det bliver det samme i år, siger Thomas Othegraven.\n> Den populære eventkalender fra Futten - Udskriv og hæng op!


Denne let at bruge bikube bringer honning til baggårde - Ideer\nVigtigste Ideer Denne let at bruge bikube bringer honning til baggårde\nDen anden iteration af den populære Flow Hive er et kæmpe hit, da folk søger at hjælpe bier og få mere forbindelse til deres mad - uden at skulle have en dragt på for at få honningen.\nDet tog et årti for Stuart og Cedar Anderson, en far og søn, der bor i det landlige Australien, at finde en løsning på en udfordring, de havde oplevet som biavlere: hvordan man høster honning uden at iføre sig en ubehagelig bi -dragt, ryge bierne ud, og gennemgår en række besværlige og rodede trin, der kan dræbe bier i processen.\nDa de første gang lancerede deres opfindelse for tre år siden på Indiegogo - en bikube, der frigiver honning gennem en hane, kaldet Flow Hive –De satte sig et mål om at rejse $ 70.000 for at starte produktionen. De nåede det mål på cirka fem minutter. På 15 minutter havde de indsamlet en kvart million dollars. Ved kampagnens afslutning havde de rejst $ 12,2 millioner og hjulpet tusindvis af mennesker med at blive første gang biavlere. Flow Hive var også en vinder af Fast Companys 2016 World Changing Idea -priser. Nu indsamlede en anden version af produktet, der lukkede en ny crowdfunding -kampagne den 4. marts, omkring 1.500.000 dollars.\nDels har ideen sandsynligvis været en succes, fordi den kom på et tidspunkt med alvorlig bekymring over de udfordringer, bestøverne står overfor, kombineret med voksende præferencer for gør -det -selv og lokal mad. I USA, inden for det sidste årti, New York City; Washington DC.; Los Angeles; Seattle; og andre byer har ophævet forbud mod biavl i baghaven som svar på efterspørgslen.\nAntallet af begyndere, der kommer i biavl, er mere end fordoblet på et årti, siger Kim Flottum, redaktør for Bikultur , et blad om biavl, selvom han bemærker, at begyndere også ser ud til at opgive biavl hurtigere end tidligere; en faktor er, at biavl ender med at blive sværere, end folk forventer.\nFlow Hive, som dramatisk forenkler processen med at udvinde honning, kan hjælpe flere amatører biavlere med at blive i deres baggårdsprojekter. Kuben bruger kunstige honningkager; bier fylder cellerne med honning og dækker dem med voks. Når biavleren gennem et vindue på bikubens side ser, at en kam er fyldt med honning, kan de bruge et håndtag til at vride den kunstige honningkage, så cellerne frigiver honningen gennem en hane i en krukke.\nEn del af appellen er simpelthen at se processen arbejde. Jeg tror, der er en menneskelig fascination af, 'lad os dreje et håndtag, trykke på en knap, og nogle produkter vil blive til virkelighed, & apos; siger medstifter Cedar Anderson. Der er ikke mange ting i verden, du kan gøre det med. Vi har designet et system, der giver dig mulighed for at dreje et håndtag og få smukke produkter klar til bordet lige fra dit meget lille fodaftryk i din baghave eller på dit tag.\nKunderne er også tiltrukket af ideen om en analog hobby, der forbinder dem med deres mad. Mange mennesker kommer til os og siger ting som: 'Vi havde brug for en undskyldning for at få børnene af iPad - de er dernede og høster honning, og de lærer om den verden, vi alle er afhængige af, & apos; han siger.\nAndersons gjorde lidt for at markedsføre den første kampagne, bortset fra at bruge tid på at optage en video med en iPhone 4 og bruge en svingende konstruktion lavet med gamle træstykker til at flytte telefonen for at skabe et time-lapse. Da de frigav en del af videodagene før kampagnen blev lanceret, havde den en million visninger inden for 30 timer. Det var da vi vidste, at verden ville have vores opfindelse, siger Anderson.\nHan ser produktet som en måde at hjælpe med at støtte bier globalt. Vi ved, at insekter generelt er faldende, siger han. Vi ved, at bierne kæmper. Vi ved, at den måde, mennesker bruger pesticider på, og den måde, vi dyrker på, ikke er det bedste for vores bestøvere og mange af insekterne.\nCirka halvdelen af de 51.000 Flow Hives, der hidtil er solgt, er gået til nye biavlere. Når folk tager biavl, siger Anderson, fortæller de ofte virksomheden, at de har givet honningen til deres naboer - og overbevist dem om at stoppe med at bruge pesticider i deres haver.\nNældefeber kræver stadig arbejde og ekspertise for at sikre, at bierne forbliver raske. Blot at have bier redder ikke bierne, siger Flottum. Efterhånden som antallet af baggårdsbier stiger, især i byer, introducerer det også en ny udfordring: Hvis en enkelt bi kan bestøve hundredvis eller endda et par tusinde blomster på en dag, og en bikube kan besøge millioner, er der risiko for at løbe tør af kilder til nektar . Efterhånden som nældefeber stiger, bliver antallet af bestøvningsvenlige blomster også nødt til at vokse. Nogle hævder, at det kan være mere nyttigt at fokusere på at støtte blomstrende planter end at holde bier (og disse blomster kan også hjælpe alle de tusindvis af bestøvere i fare, ikke kun honningbier.)\nMen Andersons, der nu arbejder med et personale på 35 og er i gang med at indarbejde deres opstart, BeeInventive, som et B Corp, mener, at ved at hjælpe folk med at forbinde bier styrker nældefeber også fortalervirksomheden for bestøvere. Man får denne fornemmelse af et bredere fællesskab, siger Anderson. Du vil opdage, at til jul, din familie taler om politik, de er ikke enige, men alle er enige om, at vi skal redde bierne. Så vi ender med dette netværk nu af 130 forskellige lande med mennesker, der taler om bier, og folk, der deltager i fora, og mennesker, der er utroligt passionerede omkring miljøet og om bier. Jeg tror, det kun kan være en god ting.\npink plejede at være en drengefarve\nhvad betyder det at være leder


Hvad er et stof? - Biotech Academy\nDenne underside udgør første del af teorien for Biotech Academys materiale om Alkohol og enzymkinetik.\nPrøv at lukke øjnene. Tænk på tre stoffer, du har hørt om eller kender til. Langt de fleste vil komme til at tænke på ting som kokain, heroin, ecstasy eller speed. Alle disse er også rigtige svar, men har du nogensinde tænkt på, hvordan vi definerer et stof, og hvad et ’stof’ egentlig er? Ville du eksempelvis opfatte slangegift eller penicillin som stoffer? Hvad med alkohol?\nDer findes utallige definitioner på, hvad et stof er. I den amerikanske Controlled Substances Act defineres et stof på tre forskellige måder:\nEn substans, der er anerkendt og nævnt i den officielle United States Pharmacopeia.\nEn substans, der tilsigtet virker enten diagnosticerende, kurerende, lindrende, behandlende eller forebyggende i forhold til sygdomme hos mennesker eller dyr.\nEn substans (fødevarer undtaget), der har til hensigt at påvirke strukturen eller en vilkårlig funktion i kroppen hos mennesker eller dyr.\nHvilke substanser falder så ind under ovenstående kategorier? Det korte svar er, at det gør ekstremt mange. Følger man ovenstående definitioner, omfatter stoffer alt fra paracetamol (det aktive stof i Panodil) til penicillin og slangegift. Der er således tale om meget brede definitioner, men det er vigtigt at holde sig for øje, at den danske sprogbrug kan være forvirrende og tvetydig, når man taler om stoffer. De stoffer, man i normal dansk tale i virkeligheden hentyder til, kaldes mere specifikt stimulanser, euforiserende stoffer eller narkotika.\nI hverdagen anvender vi mange stoffer på vidt forskellige måder, ligesom vi som almindelige mennesker har yderst forskellige opfattelser af, hvad et stof er, afhængig af hvordan det anvendes. Du har måske hørt historierne om amerikanske piloter, der under anden verdenskrig fik udleveret amfetaminpiller for at holde sig vågne under lange bombetogter, men vidste du, at man i dag i England kan få udskrevet heroin på recept? Det aktive stof i heroin hedder diamorfin og bliver produceret ud fra morfin. Morfin er et af de mest udbredte, stærkt smertestillende medikamenter, der anvendes i dag. Heroin og morfin minder i virkning utroligt meget om hinanden, men den generelle opfattelse af dem er vidt forskellig. De fleste kender morfin og forbinder dette med hospitaler, mens heroin for de flestes vedkommende giver associationer til hård narkomani. Denne association er heller ikke helt forkert, da heroin er et af de mere udprægede ’gadestoffer’ i Danmark. Dog skal man ikke mere end 50 år tilbage, før det faktisk var morfin, der indtog denne rolle.\nBrugen af forskellige stoffer veksler således i takt med, at der forskes inden for området, og man opdager nye anvendelsesmuligheder eller bivirkninger ved et givent stof.\nOrdet rusmiddel høres tit i daglig tale, men det er en populær term, og altså ikke et medicinsk udtryk. Der findes ikke nogen præcis definition på hvilke stoffer, vi klassificerer som rusmidler. Dog kan de fleste blive enige om, at fx koffein og nikotin ikke er rusmidler, mens både kokain og speed er. Kaffe og cigaretter er, hvad vi ville kalde nydelsesmidler, da man ikke opnår en direkte rus (deraf navnet ’rusmidler’), som man gør ved de to sidstnævnte. Nogle stoffer der kan betegnes som rusmidler kan også bruges medicinsk. Her er det dog ikke selve rusen, man vil anvende, men derimod andre egenskaber ved stoffet, for eksempel en søvnfremkaldende eller smertestillende effekt.\nBegrebet narkotika blev oprindeligt brugt om stoffer som kunne fremkalde narkose – det vil sige bedøvelsesmidler, der hæmmer aktiviteten i centralnervesystemet. I dag bruges ordet dog bredere og om mange andre stoffer end de bedøvende, da også ’fest-stoffer’ som ecstasy og amfetamin hører under begrebet narkotika. Generelt kan man sige, at ordet ofte bruges om alle såkaldt psykoaktive stoffer, der er ulovlige at besidde og anvende.\nFigur 1. Vi omgiver os konstant med stoffer, og vi bruger til daglig utallige produkter, der indeholder forskellige aktive stoffer. Nogle eksempler kunne være sæbe, hudcreme, tandpasta, kaffe, deodorant, øl og madlavningsolie, der alle indeholder aktive stoffer.\nFor at kunne skelne mere specifikt mellem forskellige stoffer og stofgrupper, kan det være hensigtsmæssigt at gøre sig klart, hvilken sammenhæng man betragter stoffet i. Ønsker man at sige noget om stoffets fysisk-kemiske egenskaber? Vil man undersøge dets giftige virkning i et specifikt vandmiljø? Eller forsøger man at beskrive stoffets virkning på mennesker?\nMan bruger forskellige termer og klassifikationer inden for forskellige fagområder, så man lettere kan inddele og beskrive stoffer. En måde at opdele stoffer i grupper på, er ud fra deres virkning på mennesket. Man bruger denne klassifikation inden for narkotika, men mange andre stoffer, vi omgiver os med i hverdagen, passer også fint ind i denne ramme.\nDen første stofgruppe kaldes stimulanser. Disse stoffer forstærker midlertidigt psykiske eller fysiske funktioner i kroppen. De virker generelt opkvikkende og giver en euforisk følelse, hvorfor de populært kaldes for ’uppers’.\nDepressanter har så at sige den modsatte effekt – de hæmmer dele af kroppen og virker ofte smertestillende eller sløvende. Depressanter kaldes derfor populært for ’downers’.\nDen tredje stofgruppe kaldes hallucinogener, og giver (som navnet antyder) hallucinationer og vrangforestillinger.\nHvis man undersøger de forskellige stoffer nærmere vil man opdage at nogle stoffer i en stofgruppe ligner hinanden. Nogle af stofferne har kemiske strukturer der minder om hinanden, men vidt forskellige effekter ved indtagelse. Andre stoffer har næsten ens effekter men anvendes i vidt forskellige sammenhænge. Et eksempel på det sidste er heroin og morfin, som omtalt tidligere.\nDet skal bemærkes at denne opdeling efter stoffets virkning er en grovsortering, og at det samme stof kan virke på flere forskellige måder. Alkohol er et godt eksempel på dette. Hvor tror du, man normalt vil placere alkohol i ovenstående tabel? Prøv at gætte. Du kan finde svaret længere fremme i artiklen.\nTabel 1. Her ses nogle eksempler på stoffer i de tre stofgrupper stimulanser, depressanter og hallucinogener.\nStimulanser Depressanter Hallucinogener\nAntihistaminer (bruges mod allergi)Heroin\nHaloperidol og chlorpromazin\n(bruges mod psykoser og skizofreni)\nCasiprodol (virker muskelafslappende\nTHC (det aktive stof i hash)\nBetablokkere (bruges fx mod\nBenzodiazepiner (bruges fx\nmod søvnløshed og angst)\nMeskalin (findes i nogle kaktusser)\nKetamin (bruges mod\nastma og mod stærke traumer)\nKemisk set er alkoholer en gruppe af stoffer, hvis kemiske struktur alle indeholder en hydroxylgruppe bundet til et carbonatom af en kovalent binding, se figur 1.2.\nDer findes mange forskellige alkoholer, men når vi i dagligdagen bruger ordet ’alkohol’, er det ethanol, der tales om. Ethanol er den alkohol, der findes i for eksempel vin, øl og spiritus. En anden alkohol er methanol, der i daglig tale kaldes træsprit.\nI det følgende vil ordet alkohol betyde ethanol.\nPå grund af dets virkning på mennesker og dyr, siges alkohol at være en depressant. Ved indtagelse hæmmer alkohol dele af hjernen og virker sløvende og trættende. I visse tilfælde kan man i en periode opleve den modsatte effekt, nemlig at alkohol virker opkvikkende, men overordnet set er alkohol både beroligende og i nogen grad smertestillende.\nSå selvom man til daglig ikke tænker på ethanol som et stof, så kan det sagtens klassificeres som et stof på linje med morfin, penicillin og koffein. Det er ud fra dette perspektiv, at ethanol vil blive beskrevet i resten af dette projekt.\nFigur 2. a) Den generelle struktur af alkoholer. R betegner en carbonsidekæde eller et hydrogenatom. b) Strukturen af ethanol. c) Strukturen af methanol.


Marokkanske tæpper Forbedre indretningen af boliger – Boucherouite Rug\nPause diasshow Spil diasshow\n🌷 På betalingssiden kan du vælge Klarna måde at købe nu, og betal senere, med Klarna, din betaling kan opdeles\n🔥🔥 Hot Sales + GRATIS forsendelse overalt🔥🔥\nSøg Konto 0 Vogn\nAlle marokkanske tæpper.\nBeni Ourain Rug.\nForskellige marokkanske tæpper\nMarokkansk solid tæppe\nRunner Marokkansk Rug\nBrugerdefinerede marokkanske tæpper.\nPoufs & Pillows.\nMarokkansk POUF OTTOMAN\nSæt af 2 pouf\n12 marokkanske tæpper.\nForsendelse, skatter og rabatkoder beregnet ved kassen.\nAlle marokkanske tæpper. Udvide undermenuen\nAfrikanske tæpper. Udvide undermenuen\nPoufs & Pillows. Udvide undermenuen\nForskellige elementer. Udvide undermenuen\nOS Udvide undermenuen\nHjem / Marokkanske tæpper. /\nMarokkanske tæpper Forbedre indretningen af boliger\nsep. 22, 2021 by Ismail Rayan\nEN Marokkansk tæppe er en unik type tæppe. Det er vævet af en af de mest holdbare og smukke fibre i verden. Marokkanske tæpper. er dybest set de fineste vævede tæpper, tæpper og andre tekstiler, som er hånd vævet traditionelt ved marokkanerne. Historisk set blev marokkanske tæpper væves til nytte og ikke til konstruktionsmæssige formål. De blev også vævet på små væve for at spare på produktionsomkostningerne.\nOpførelsen af en marokkansk tæppe afhænger af vævning teknik, der anvendes, samt de typer af anvendte materialer og dens tilsigtede formål. Den marokkanske tæppe er klassificeret i fire hovedkategorier - en enkelt vævning, dobbelt vævning, runde væve, og skud bunke tæppe. En enkelt vævning tæppe består af en tæt viklet garn med en enkelt kædetråd. I en dobbelt vævning tæppe, er garner løst viklet med to eller flere kædetråde. En rund væve tæppe er fremstillet under anvendelse af en rund nål og består af en central strimmel af garn, en kant strimmel af samme farve, og flere tilstødende strimler alle af samme størrelse.\nVævede tæpper kommer i mange former, størrelser og designs. Tæppet betragtes som et kunstværk i nogle lande som Marokko. En typisk tæppe fra Marokko er et håndlavet kunstværk med indviklede mønstre på det. Teksturen og mønstre af disse tæpper kan variere meget afhængigt af den geografiske placering af hjemstedet.\nMange mennesker elsker at købe vintage tæpper lavet i Marokko på grund af deres flotte farver og tekstur. moroccan uld er blandt de dyreste i verden. Dog har mange tekstil eksperter formået at skabe iøjnefaldende endnu overkommelige produkter, der kan passe ind i budgettet for næsten alle. Nogle af de mest populære tæpper fra Marokko er farvet med naturlige farvestoffer og fås i moderne farver, der er ideelle til dekoration gulve, møbler og tilbehør. De ser også fantastiske, når de anvendes på marokkanske møbler.\nDer er også et stort udvalg af tæpper til rådighed for både mænd og kvinder. Man kan nemt købe en stort tæppe til at dække hele deres hjem eller bruge et par mindre størrelse tæpper til at fremhæve områder af deres hjem. Mange mænd foretrækker at købe et bestemt mønster fra tæppet. For eksempel kan en mand vælge en aflang tæppe til at dekorere deres stue. Men der er også en masse af kvinder, der foretrækker at købe et farverigt tæppe, der repræsenterer deres land. Nogle eksempler på disse farverige tæpper omfatter marokkanske uld område tæpper, persiske tæpper, eller Berber kvinder tæpper.\nPrisen på disse farverige marokkanske tæpper varierer fra sted til sted. Normalt er mere farverig tæppet, vil den højere pris være. Disse tæpper er ofte importeret fra Marokko og andre lande. På grund af dette, priserne for disse produkter er højere end andre design. Når man ser for en udsøgt stykke, der vil øge det indre af dit hjem, vil du ikke have nogen problemer med at finde en.\nBemærk venligst, at kommentarer skal godkendes, før de offentliggøres\nTilbage til Marokkanske tæpper.\nShare Del på facebook Tweet Tweet på Twitter. Pin det Pin på Pinterest.\nBeni Ourain tæpper - Berber tæpper autentisk til alle indvendige stilarter\nHvad er en marokkansk Puf?\nBeni Ourain Marokkansk tæppe - Håndknyttet Berber tæppe\nfra $299.00 fra $299.00 Normal pris $599.00 $599.00 Gemme 50%\nPoufs & Tæpper.\nMarokkansk tæppe , berber tæppe , Beni Ourain Rug. , marokkansk pouf. , Marokkansk pude\nTuareg tæppe , Tuareg Mat. , Marokkansk Hassira. , Afrikansk tæppe , Marokkansk tæppe , Marokkanske Mats.\nEngros marokkanske tæpper.\nMarokkanske tæpper. , uld tæpper. , Håndlavede tæpper. , Beni Ourain tæpper. , Azilal tæppe , Boucherouite tæppe\nAbonnere i dag og få 10% rabat på dit første køb\nIndtast din email.\nMarokkansk tæppe historie.


Hoteller tæt på Glen Woods. Find hoteltilbud\nHoteller i nærheden af Glen Woods\nSkyscanner Hotels er et hurtigt, gratis og enkelt redskab til at organisere dit ophold i nærheden af Glen Woods. Med nogle få klik kan du nemt søge, sammenligne og booke dit hotel ved at klikke direkte videre til hotellets eller rejsebureauets websted. Der lægges ikke nogen gebyrer til dit ophold, når du booker med os.\nFor at komme i gang skal du blot tilføje dine foretrukne rejsedatoer i søgefeltet ovenfor, så finder vi de billigste tilbud til dig. Du kan også vælge et af de bedst bedømte hoteller i nærheden af Glen Woods ovenfor.\nBilleje i Towson\nHoteller i nærheden af Cromwell Valley ParkHoteller i nærheden af Church of the Immaculate Conception (Towson)Hoteller i nærheden af Hampton National Historic SiteHoteller i nærheden af St. Pius X Catholic ChurchHoteller i nærheden af Central Presbyterian ChurchHoteller i nærheden af West Towson ParkHoteller i nærheden af Towson United Methodist ChurchHoteller i nærheden af Haebler Memorial Chapel at Goucher CollegeHoteller i nærheden af Peabody Music ConservatoryHoteller i nærheden af Kingdom Worship CenterHoteller i nærheden af Kaplan Concert HallHoteller i nærheden af Towson Manor ParkHoteller i nærheden af Towson Presbyterian ChurchHoteller i nærheden af Overlook ParkHoteller i nærheden af Towson Town Center


Den godmodige håneret er på spil | Tønder | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Tønder - Den godmodige håneret er på spil\nMilad Safi, Nanna Sønnichsen, Ove Fonnesbæk og Flemming Sørensen glæder sig til årets fodboldkamp mellem Tønder Gymnasium og Tønder Handelsskole. Foto: Betina Skjønnemand\n08. maj 2018 kl. 09:59\nOnsdag går det løs, når Gymnasiet og Handelsskolen mødes til fodboldkamp. En dyst, hvor der kæmpes om ære og håneret, men hvor fællesskabet også vægtes højt.\nTønder: Hvis man bare er en smule interesseret i sport, så ved man, at der er meget mere til fodbold end to hold, der dyster om at score de fleste mål.\nFodbold handler om ære, håneret, status og identitet.\nSå alt dette er på spil, når elever og lærere fra Tønder Gymnasium og Tønder Handelsskole på onsdag tørner sammen i tre fodboldkampe. Traditionen med at mødes til en fejde på fodboldbanen rækker langt tilbage i tiden. I år er det således 17. gang, at arrangementet finder sted.\n- Det er i dag, som det var, da arrangementet startede, fordi vi har et ønske om at lave et fællesarrangement for eleverne på de to skoler. Det er gennem tiden bare vokset, og mange tidligere elever og også byens borgere generelt har efterhånden fået øjnene op for traditionen og kigger forbi, når der fløjtes op, fortæller Ove Fonnesbæk, der er lærer på Tønder Gymnasium, og som er med i den fire mand store arbejdsgruppe, der står for arrangementet.\nPå "holdet" har han Milad Safi, der går i 3.d, og han glæder sig til kampene.\n- Vi håber, at der kommer omkring 1000 tilskuere til kampene. Og jeg ved, at der fra vores side bliver lavet bannere, så heppekoret skal nok være på plads, lyder det fra Milad Safi.\nDe tre kampe mellem lærere og elever fra Tønder Gymnasium og Tønder Handelsskole finder sted onsdag den 9. maj på banerne ved Leos Allé i Tønder.Kl. 13.30 spiller lærerne mod hinanden\nKl. 14.15 er det pigernes tur\nKl. 15,15 starter drengenes kamp\nStemningen i fodboldkampene har ry for at være intens, men for et par år siden var det faktisk stemningen udenfor banen, der skabte problemer.\n- Det kom lidt ud af kontrol. Der blev fyret lidt for mange romerlys af, og det endte med, at politiet måtte komme. Det er slet ikke meningen. Der skal selvfølgelig være plads til lidt lir og godmodigt drilleri, men det skal holdes på et fornuftigt niveau, supplerer Flemming Sørensen, der er lærer på Handelsskolen og også med i styregruppen.\nNanna Sønnichsen, der er 3. års elev på Handelsskolen, er enig.\n- Folk er helt med på, at det ikke skal blive så voldsomt. Jeg tror, de fleste er klar over, at hvis det igen tager overhånd, så bliver det lukket ned, og det vil vi ikke risikere. Alle glæder sig jo.\nHandelsskolen satser hårdt på at vinde i år. Dels fordi, handelsskolen tabte alle tre kampe sidste år. Både i lærernes, pigernes og drengenes kamp blev det til sejr til "det røde hold" fra Gymnasiet.\nOg for pigerne fra Handelsskolen gælder det om at få vasket en vigtig plet af.\n- Faktisk har vi aldrig vundet i de 17 år, fodbolddysten har fundet sted. Men vi er enige om, at i år skal det være, lyder det optimistisk fra Nanna Sønnichsen.\nEfter de intense kampe på grønsværen sluttes dagen af med fælles fest på et af de lokale diskoteker.\n- Det er dejligt, at vi kan feste sammen. Og vi er faktisk også ret stolte af, at vi kan lave en så stor begivenhed ud af det, slutter Milad Safi.