Sadler.dk konkurrenter ⇒ 5 webshops med bedre anmeldelser\nFlere internet handler som Sadler.dk giver til alt held en hel del forskellige fragtmuligheder. Førstevalget hos mange er efterhånden udleveringssteder, fordi du dermed nemt kan hente de købte varer fra Sadler når du har mulighed for det. Leveringsmetoden er altså særligt let gængelig, samt endda derudover den mest betalelige fragtmulighed.\nDu bør tillige planlægge at få ordren leveret til din adresse eller ud til dit arbejdes adresse. Fragtmetoden er for det meste en tak mere omkostningsfuld, men lige så vel i høj grad nem. Den mest betalelige leveringsmanér kan ikke modsiges at være selv at hente ordren, men det beroer på at du fysisk befinder dig nær Sadler.dks arbejdslager.\nLeveringshastigheden kan i nogle tilfælde være usædvanlig afgørende såfremt vi har behov for dine nye varer med det samme, så af den grund er det forholdsvis på sin plads at du undersøger tidshorisonten for levering ved det respektive produkt.\nStørstedelen af online varehuse lover 1 dags levering på masser af varenumre, men som imidlertid er betinget af at du når at bestille inden et givent tidspunkt, så de garanteret kan nå at få produktet fikset forinden Sadler har fyraften.\nEn hel del e-shops i Danmark tilbyder fragtfri levering, men i mange tilfælde er det under forudsætning af at man aftager for en fastsat sum. Derudover skal man udse dig den mest prisbevidste fragtform, som ofte – ligegyldigt om du opholder sig nær København, Grenaa eller Fredensborg – er at få fragtfirmaet til at bringe dine varer fra Sadler.dk til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være i høj grad gnidningsløst for almindelige mennesker at finde information om priser hos diverse online virksomheder, og for det har adskillige e-firmaer set sig tvunget til at mindske priserne på en række af deres varer – til piger og drenge, og yderligere også til damer og herrer – markant, og endda nogle gange byde på portofri levering.\nDet kan dog til hver en tid være profitabelt at efterse indtil flere internet forhandlere udover Sadler.dk efter rabatkoder inden du færdiggør din shopping, sådan at du er garanteret at indhente den mindst kostelige pris.\nDu skal trods alt være omhyggelig med, at i tilfælde af at en webshop reklamerer et produkt til salg for en udsalgspris der kan virke urealistisk fordelagtig, er det tit være et fingerpeg om en fup online virksomhed. Kortkøb er trods alt omsluttet af en ordning, hvilket beskytter en imod svindlende netshops.\nGenerelt anbefaler vi bestillinger med kort eller betalinger med mobilen. Som en anden løsning kunne du drage nytte af et tilbud hos Sadler.dk som eksempelvis ViaBill, forudsat du har til hensigt at honorere regningen over et længere tidsrum.\nInden nogen shopper på en butik behøver de på en vis måde betragte butikkens handelsaftale, men det er oftest ikke særlig sjovt.\nEn nemmere løsning kan derfor være at undersøge om Sadler er medlem af e-mærke ordningen, grundet at det ofte er et sympol på at internet selskabet imødekommer den officielle danske lovgivning, foruden at e-forretningen løbende monitoreres af fagfolk der har indsigt i de gældende regler. Derudover giver det dig lejlighed til at få hjælp, når du oplever dilemmaer med dit indkøb.\nUdover dette støtter vi at du er opmærksom på de mest relevante retningslinjer der gælder for transaktionen, for eksempel den byttepolitik Sadler.dk bruger. I den relation er det tillige essesentielt, at man til enhver tid gemmer ens kvitteringsmail, således man når som helst vil kunne bekræfte sin bestilling, ligegyldigt om man søger produkter til en mand eller kvinde.\nTrustpilot frembyder ganske fornemme muligheder for at eksaminere en stor gruppe eksisterende køberes reflektioner og på grund af dette foreslåes det, at du eftergår Sadlers anmeldelser før du shopper.\nFacebook byder på endvidere super udmærkede løsninger til at få en idé om Sadler.dks pålidelighed. Foruden det er der nogle e-butikker som giver folk mulighed for at udforme en kritik af ordreforløbet, hvilket også burde tages i brug til at afveje tidligere kunders oplevelser.\nWebsitet finansieres af annoncer. Vi har samarbejdsaftaler med en lang række e-firmaer hvor vi introducerer virksomhedernes tilbud, og indkasserer provision ifald vores brugere fuldfører et indkøb.\nVejledning om varer og internet outlets opretholdes jævnligt, men vi kan ikke stilles ansvarlig for reguleringer der måtte være foretaget siden vi sidst opdaterede de anvendte informationer.


Tiasatre eller Anubis' dom af Isabelle Dethan (Bog, Paperback)\n> Bøger>Tiasatre eller Anubis' dom\nTiasatre eller Anubis' dom (Bog, Paperback)\nSerietitel: I Horus' land\nDiverse ophavsangivelser: Udefineret funktion: Isabelle Dethan\nTiasatre eller Anubis' dom\nEt af de bedst bevogtede steder i Ægypten, Ramses II´s harem, rystes af en tragisk begivenhed. En konkubine og en datter af Farao bliver myrdet … Og ifølge visse vidner har guden Anubis i skikkelse af en sort hund vist sig for at advare eller hente ofrene.\nDet tilfalder hoffets officielle undersøger prins Kha at opklare denne usædvanlige gåde. For at gøre det tilkalder han sin gamle skriver Meresankh, sammen med hvem han nogle måneder før med held havde afsløret Seth-dyrkernes komplot. Trods sin indledende modvilje kaster den unge pige sig snart ud i en undersøgelse lige så kompleks og indviklet som labyrinterne i det kongelige harem.\nBag deres slør skjuler Faraos damer sælsomme hemmeligheder…\n1. Khaemuaset eller Maats lov\n2. Meresankh eller Seths valg\n3. Tiasatre eller Anubis´ dom


væsentlig svaghed i den interne kontrol - PDF\nDownload "væsentlig svaghed i den interne kontrol"\n1 Til BDO-Scan Revision Att.: Claus Muhlig & Det kommunale Tilsyn med almene boligorganisationer Organisationsbestyrelsen i Bygge- og Boligforeningen af 1938 Organisationsbestyrelsen i Hjørring Boligselskab Organisationsbestyrelsen i Sindal Boligforening Organisationsbestyrelsen i Boligforeningen AB Organisationsbestyrelsen i Hirtshals Boligselskab Økonomiudvalget til orientering Nordjyske til orientering. Hjørring, den Revision af boligorganisationerne/ Bolig Hjørring. ÅRSREGNSKABERNE. Revisionsprotokollen for boligorganisationerne under Bolig Hjørring har igennem de senere år været påført revisionens fremhævelse af særlige forhold, der er af betydning for vurdering af årsregnskaberne. Det bemærkes til stadighed, at situationen for virksomheden kan medføre, at virksomheden ikke har kontrolfunktioner, der opdager såvel tilsigtede som utilsigtede fejl. Revisionen uddyber Vi skal i denne sammenhæng specielt fremhæve, at hvervet som bogholder og kasserer varetages af samme person, samt at bogholderen med fuldmagt er dispositionsberettiget til boligselskabets bankkonti. Vi ser denne sammensætning for en væsentlig svaghed i den interne kontrol. Det skal bemærkes, at, der til revisionens fremhævelse af særlige forhold i forbindelse med Sindal Boligforening er knyttet yderligere kommentar, Hvervet som bogholder og kasserer varetages oftest af 2 forskellige personer og godkendelse af betalinger kræver 2 medarbejdere i forening, hvilket vi anser som god forretningsgang. Vi har dog konstateret, at selskabets direktør har alenefuldmagt til organisationens driftskonto og adgang til bogholderi. 1\n2 Revisionen angiver, at den På grund af de manglende funktionsadskillelser har vi kun i begrænset omfang baseret vores revision på den interne kontrol og har i stedet udvidet omfanget af de øvrige revisionshandlinger. Ovennævnte er selvsagt bekymrende. Vi læser det skrevne derhen, at revisionsfirmaet har måttet kompensere for en konstruktion af funktioner og kompetencer som ikke sikrer en fyldestgørende intern kontrol med boligorganisationernes drift i relation til at opdage såvel tilsigtede som utilsigtede fejl. At ledelsen i Bolig Hjørring, af uvisse årsager, og efter flere påtaler, ikke har organiseret sig relevant i relation til udøvelse af interne kontroller mhp at undgå såvel tilsigtede som utilsigtede fejl kan undre, og i relation til at administrere omkostningsbevidst synes det tvivlsomt korrekt, at betale dyre revisortimer for at sikre korrektheden i de foretagne administrative procedurer en kontrol man i organisationen burde udøve egenhændigt.. Med BDO s vurdering af væsentlig svaghed i konstruktionen af adgang til driftskonti og bogholderi vil vi finde det relevant at få oplyst hvem der har alenefuldmagt i Sindal Boligselskab og hvem der i dette selskab fører tilsyn og foretager tilsyn med administration af økonomien. Ligeledes vil vi gerne vide, hvilke medarbejdere, der i Bolig Hjørring har adgang til driftskonti og bogholderi samt hvem der alene eller i forening kan underskrive udgiftsposter. Det kan også undre, at de organisationsbestyrelser som skal føre tilsyn med administrationen på intet tidspunkt synes at have reageret endsige omtalt denne problemstilling overfor repræsentantskaberne som jo trods alt endnu er boligorganisationernes højeste myndighed. Man burde kunne forvente, at en ansvarlig tilsynsførende bestyrelse reagerer på en revisions udtalelse om væsentlig svaghed i den interne kontrol en meget bastant udtalelse som vel kræver handling af en ansvarlig bestyrelse. Boligorganisationerne er pt. voldsomt udfordret af voldsomme træk på dispositionsfondene, henlæggelser, underskud i afdelinger og hovedforeninger (ja selv administrationsselskabet), udlejningsproblemer, problemer med ikke at kunne finansiere påkrævede renoveringer mm og det synes derfor rimeligt at fordre, at administrationen af vore afdelinger foregår på optimal og relevant måde således tilsigtede eller utilsigtede fejl ikke forværrer organisationernes aktuelle vanskelige situation. Det undrer, at boligorganisationerne/bestyrelserne ikke synes at have søgt at rette op på forholdene med konkrete ændringer i organiseringen og derved sikre den funktionsadskillelse som revisionen taler om. Det undrer, at revisionen ikke, efter tilbagevendende påtaler af problematikken har fundet det relevant at orientere de repræsentantskaber som revisionen jo dybest set arbejder for - og er ansat af. Denne undren understøttes af revisionens egen beskrivelse af forholdet som en væsentlig svaghed i den interne kontrol. 2\n3 Det må opfattes som en skærpende omstændighed i fald de nøglepersoner, der udøver funktioner i forbindelse med udbetalinger og bogføringer indgår i relationer jobmæssigt eller personligt som kan medføre overvejelser om, i hvilket omfang, der kan føres et objektivt tilsyn. Af samme årsag bør der ske en orientering af bestyrelser og repræsentantskab om, hvilke personer som er betroet ovennævnte funktioner således det bliver muligt for repræsentantskab og bestyrelse af føre de lovpligtige tilsyn med administrationen. Det undrer, at Det kommunale Tilsyn ikke reagerer på det forhold, at man ved flere styringsdialogmøder har kunnet bringe til referat, at boligorganisationerne, trods aftale herom, ikke arbejder for at ændre de forhold som revisionen påtaler. Igen må vi påpege, at det selvsagt må implicere ansvarlige og alvorlige overvejelser hos en tilsynsmyndighed når en revision taler om væsentlig svaghed i den interne kontrol. I revisionsprotokollerne for 2014 for samtlige selskaber, som vi først for få dage siden har fået via aktindsigt i, fremkommer revisoren med mange bekymringer om en del afdelingers fortsatte drift. Er denne oplysning drøftet på afdelingsmøderne? Mange afdelinger har et opsamlet driftsunderskud af en væsentlig størrelse uden at have en plan i form af budgetmæssig planlægning for afvikling af disse. FORDELING AF UDGIFTER MELLEM AFDELINGER Det er meget bekymrende når revisionen igennem flere år angiver: Vi skal gøre opmærksom på at fordeling af udgifter på afdelingerne samt vores revision heraf ofte kun kan baseres på ejendomsfunktionærs attestation af udgiftsbilag Beboerne bør kunne stole på, at administrationen påser, at det vedtagne budget ihht. vedligeholdelsesplaner mm. overholdes. Organisationsbestyrelserne godkender således budgetter og regnskaber uden at kunne kontrollere og sikre om hver afdeling reelt kun betaler sine egne udgifter? BESTYRELSERNES FORHANDLINGSPROTOKOL. Revisionen anfører, at Vi har gennemlæst bestyrelsens forhandlingsprotokol og herunder påset, at der i de aflagte regnskaber er taget hensyn til de beslutninger af regnskabsmæssig karakter, der har været omtalt i referatet. Vi har også gennemlæst referaterne fra bestyrelsesmøderne og vil ikke undlade at kommentere revisionen heraf derhen, at det måske ville være mere relevant at have undersøgt i hvilket omfang anvendte og regnskabsførte beløb fra dispositionsfondene (som måtte forekomme i de aflagte regnskaber) har sit modsvar i bestyrelsens forhandlingsprotokol i form af en konkret bevilling som opfylder lovgivningens krav til anvendelse af midler fra dispositionsfondene. Som bekendt er det alene organisationsbestyrelserne som kan bevilge, at der trækkes midler fra dispositionsfondene. 3\n4 Det kan selvsagt være, at vi ikke har brugt regnemaskinen korrekt men vi finder en væsentlig diskrepans imellem træk på dispositionsfondene og de beløb som er noteret bevilget på bestyrelsesmøder. RELATIONEN IMELLEM AFDELINGER OG ADMINISTRATIONSSELSKAB. Vi er bevidste om, at der ikke må være økonomisk samkvem imellem de enkelte afdelinger og administrationsselskabet og at der ikke forekommer en revision af et sådant samkvem. Betyder det dermed, at det ikke kan forekomme? Er revisionen i øvrigt udført således, at det er sikret, at administrationsselskabet udelukkende modtager tilskud fra hovedorganisationer jf. samarbejdsaftale, og er det sikret, at der ikke kan opstå en situation, hvor afdelinger faktureres for udgifter som rettelig er hjemmehørende til betaling i administrationsselskabet. Flere afdelinger har fundet kontoudtog som indikerer, at udgifter til eksempelvis IT/EDB vedrørende administrationsselskabet synes fordelt til afdelingerne. En konkret forespørgsel ved repræsentantskabsmøde i en af boligorganisationerne gjorde ikke bekymringerne mindre da administrationen ikke kunne redegøre for eller fremvise et bilag stort ,- som var fordelt på afdelingerne. Det må siges at være et godt eksempel på ikke tilsigtede fejl som måske kunne afklares såfremt funktionerne var opdelt og tilsyn/kvalitetssikring af arbejdet var prioriteret. Der er vores oplevelse, at der i organisationsbestyrelser er den opfattelse, at der udover administrationsbidraget er fri adgang for Bolig Hjørring til at træffe beslutning om anvendelse af afdelingernes og boligorganisationernes økonomi til fælles projekter såsom kurser og IT. Såfremt dette er korrekt vil vi gerne vide, hvorledes repræsentantskaber og revision sikrer, at der er udfærdiget korrekte bevillinger til disse projekter og føres der tilsyn med, at disse projekter ikke indeholder udgifter som skal afvikles af Bolig Hjørring med afsæt i administrationsbidraget. Vi har vedhæftet gennemgang af regnskaberne for for hhv. Bolig Hjørring og Hjørring Boligselskab. Vi bemærker afholdelse af udgifter som ikke er budgetterede og anvendelse af konto for ekstraordinære udgifter som jo næppe har været budgetmæssigt behandlet etc. Med venlig hilsen På vegne af Regnskabsgruppen i Sindal og Hjørring Vestby Kit Jensen 4\n5 Bolig Hjørring regnskabsgennemgang Ved gennemgang af regnskaberne for for administrationsselskabet, har jeg konstateret en del væsentlige budgetoverskridelser og mystiske posteringer. Konto 2014 Bud Bud ? Underskud Konto 502 Mødeudgifter. Normalt reviderer man sit budget for kommende år efter det man har forbrugt i indeværende år, medmindre der har været noget helt ekstraordinært. Konto 511 Personaleudgifter væsentlig overskridelse på knap 1 mio kr. i forhold til budget. Konto 513 Kontorhold inkl. EDB væsentlig overskridelse i forhold til budget. Konto 541 Ekstraordinære udgifter denne konto er IKKE nævnt i vejledningen om drift af almene boliger. Konto 602 Lovmæssige gebyrer m.v. og særlige ydelser se særligt noter vedr. kto Antenneregnskabsgebyr, uddrag fra vejledning om drift af almene boliger: Konto Antenneregnskabsgebyr Der kan opkræves særskilt administrationshonorar på 3 pct. af beløbene efter antennebudgettet (ekskl. honoraret), dog højst 65 kr. pr.lejemål årligt. Maksimumbeløbet på 65 kr. pr. lejemål reguleres hver 1. januar med 2 procent tillagt en tilpasningsprocent for det pågældende finansår. Regulering sker første gang 1. januar (Regnskabet for 2014: kr. antal lejemål 3.333) Er det et selvreguleret tillæg? Konto 607 Diverse anvendes kun undtagelsesvist: Konto 607. Diverse Denne konto bør kun rent undtagelsesvist benyttes, idet boligorganisationens indtægter som altovervejende hovedregel kan og skal henføres til de øvrige indtægtskonti. 5\n6 Hjørring Boligselskab regnskabsgennemgang Ved gennemgang af regnskaberne for for boligorganisationen, har jeg konstateret en del væsentlige budgetoverskridelser og mystiske posteringer. Konto 2014 Bud Bud ? ? Underskud Konto Bestyrelsesvederlag 2. Nybyggeri. Hvorfor er dette ikke med i budgettet? Konto 513 Kontorhold inkl. EDB væsentlig overskridelse i forhold til budget Konto 521 Revision væsentlig overskridelse af budget Konto 541 Ekstraordinære udgifter denne konto er IKKE nævnt i vejledningen om drift af almene boliger og ses ikke normalt anvendt. 6


Læger mod omskæring på sygehuse\nAf Morten Hansen | 17. marts 2001\nDet er ikke en offentlig opgave at foretage rituel omskæring, mener Kristelig Lægeforening. Venstre ønsker brugerbetaling\nMens Lægeforeningen nu opfordrer landets politikere til at skærpe reglerne for rituel omskæring, vil Kristelig Lægeforening gå et skridt videre. Her ser man et principielt problem i, at de offentlige sygehuse overhovedet tilbyder rituel omskæring. Diskussionen om rituelle omskæringer på drenge er netop blevet rejst af Lægeforeningen, som har sendt to anbefalinger videre til politikerne.\nDels bør barnets forældre før indgrebet skrive under på, at de er bekendte med risikoen for varige skader, og dels bør lægerne have ret til at sige nej til rituelle omskæringer, hvis det strider mod deres personlige holdning.\nMen Arne Bach, som er formand for Kristelig Lægeforenings etiske udvalg og overlæge på Ringkøbing Amtssygehus, så helst, at de rituelle omskæringer blev fjernet helt fra de offentlige sygehuse. - Sagen er ikke diskuteret i Kristelig Lægeforening, men personligt ser jeg et problem i, at det offentlige bruger ressourcer på indgreb, som ikke er medicinsk begrundede, og som samtidig indebærer en vis risiko for varige skader. Hvis man af kulturelle årsager ønsker et indgreb foretaget, bør man opsøge en specialist og selv betale for det. Det offentlige bør koncentrere sig om behandling af syge mennesker, siger Arne Bach.\nOgså i Lægeforeningen er der uenighed om, hvorvidt de offentlige sygehuse skal foretage rituelle omskæringer. Flere medlemmer af foreningens etiske udvalg så gerne et forbud mod rituelle omskæringer på offentlige sygehuse. Men samtidig frygter man, at indgrebet ellers vil blive foretaget af folk uden den nødvendige ekspertise og derfor medføre en større risiko for skader. Det argument preller helt af på Arne Bach. - Man kan ikke sige, at læger skal foretage et indgreb, fordi der ellers er risiko for skader. Hvis man skal følge det argument, burde vi jo også stjæle alle landets cigaretter, for ellers bliver folk syge. Der skal være en medicinsk begrundelse for et indgreb, siger Arne Bach.\nFra politisk side har der været bred opbakning til Lægeforeningens forslag om skærpede regler. Men der er også politikere, som kritiserer brugen af offentlige midler på rituelle omskæringer. Det gælder blandt andet Venstres sundhedsordfører, Jørgen Winther, som selv er læge. - Lægeforeningens forslag er fornuftigt, og Venstre vil inden længe fremsætte et forslag, som skærper reglerne for rituel omskæring. Men grundlæggende mener jeg, at man burde indføre brugerbetaling på denne form for indgreb, som ikke skyldes sygdom, men foretages af kulturelle årsager, siger Jørgen Winther.\nDe danske hospitaler foretager dog allerede flere former for indgreb, som ikke skyldes sygdom. Det gælder især kosmetiske indgreb,såsom operation af strit-ører. Men det kan ikke sammenlignes med rituelle omskæringer, mener Arne Bach fra Kristelig Lægeforening. - Der findes faktisk brugerbetaling for nogle former for kosmetiske indgreb. Men desuden opererer vi ikke strit-ører, hvis patienten ikke har et problem. Det kan eksempelvis være, at patienten har psykiske problemer på grund af sit udseende. Man opererer ikke strit-ører, bare fordi patienten har lyst til det, siger Arne Bach.


Orkla udvider i Baltikum\nDen store norske fødevarekoncern Orkla udvider sin tilstedeværelse i de baltiske lande med opkøbet af et lokalt fødevareselskab.\nFoto: Orkla/ PR\nOffentliggjort: 28.08.14 kl. 11:45\nDen norske koncern Orkla har opkøbt fødevareselskabet NP Foods, der har aktiviteter i en række baltiske lande. Det oplyser Orkla i en pressemeddelelse.\nNP Foods operer på tværs af den baltiske region med en række selskaber og fødevaremærker, herunder Laima, Staburadze, Gutta, Margiris og Staburadzes Konditoreja, og opkøbet vil ifølge Orkla fordoble koncernens forretning i Baltikum og gøre den til én af de største forbrugsvareselskaber i regionen.\nOrkla er allerede repræsenteret i regionen gennem selskaberne Spilva og Latfood i Letland, Kalev og Põltsamaa Felix i Estland og Suslavičius-Felix i Litauen, men med det nye opkøb forstærker man altså sin position på det baltiske marked yderligere.\nOrkla køber NP Foods, som i 2013 omsatte for mere end 77 mio. euro og har 1.100 ansatte, fra det Malta-baserede selskab Nordic Partners Food Limited, som det lettiske holdingselskab Nordic Partners Limited ejer 51 pct. af aktierne i.\nDe økonomiske detaljer om opkøbet er ikke oplyst.\nOrkla sikrer vækst i svært marked\nOpkøb koster på bundlinjen for Orkla Foods\nOrkla sælger polsk selskab\nHer er nordens største fødevare-virksomheder\nHer er nordens største fødevarevirksomheder


02.12.2021 12:01 | NordicBet Liga | 8 kommentarer\nEsbjerg fB har ifølge et hollandsk medie forsøgt gennem Rafael van der Vaart at hente Chiel Kramer til klubben, som er en hollandsk, pensioneret målmand.\nEsbjerg fB står foran et stort problem til sidste kamp i 1. divisionen mod Hvidovre IF torsdag aften. Klubben har nemlig ingen målmand.\nI weekendens opgør mod Nykøbing FC var det nemlig tredjemålmand Corey Addai, der vogtede buret, da både Jeppe Højbjerg og Ramon ten Hove er ude med skader, men Addai fik rødt kort i kampen mod Nykøbing FC og har derfor karantæne.\nDerfor står Esbjerg fB uden målmand i førsteholdstruppen til opgøret. I sådan en situation kigger man som regel mod klubbens U19-trup, men da denne er på tur i spanske Marbella, er klubben for alvor i alarmberedskab.\nNu beretter det hollandske medie bsiderats.nl så om, at Esbjerg fB gennem Rafael van der Vaart har forsøgt at hente den tidligere professionelle, hollandske målmand Chiel Kramer ud af pensionen til opgøret.\nKramer, som var reserve i NAC Breda indtil i sommer, har dog afslået tilbuddet, skriver det hollandske medie, selvom han i dag fortsat spiller amatørfodbold - dog som angriber.\nEsbjerg fB havde Magnus Lindgaard med på bænken senest, som til daglig også spiller på U19-holdet i klubben, så han er måske tiltænkt en startplads, medmindre man når at gøre andet.\nEn ekstra målmand i truppen mangler dog.\nEfB-angriber reddede straffe: Helt til grin\nEsbjerg må ty til sin fjerde keeper i sæsonen\nDet havde nok været lettere hvis ledelsen havde opretholdt et sundt arbejdsmiljø, så man nu havde haft gavn af Mads Kikkenborg.\nDet har jo intet at gøre med det Stankovic.\nHvor tit er alle tre førsteholdsmålmænd skadet eller ikke tilgængelige? Det er jo helt usandsynligt. At kikkenborg havde været en del af truppen, betyder jo bare at en af de andre ikke var der og han kunne jo lige så godt være skadet eller i karantæne som resten af målmændende. Så stop med det arbejdsmiljø, det har jo ingenting at gøre med denne her situation.\nDen napper jeg, jeg var målmand dengang jeg spillede 7-mands. Bare skriv, behøver ikke være gennem Van der Vaart…\nArh - kan man dog ikke hente den U19 målmand tilbage fra Spanien? I vore dage er det jo ikke en ugerejse!\nIfølge Ole Bruuns Podcast, har de hentet Jesper Sørensen hjem fra u19 holdet, som skal stå i aften.\nI har jo en dygtig Emil!\n….. .. Men okay, så mangler der kaski en i angrebet?


Youghurthorn – Catarina.dk\nI lørdags havde jeg jo en ustyrlig lyst til kærnemælkshorn, men da ingen af jer bloglæsere kunne anbefale en opskrift, fandt jeg på min egen. Den kom så ikke til at indeholde kærnemælk, da jeg ikke lige havde noget, men youghurt i stedet og jeg må sige, at de blev super gode og familien har sagt, at næste gang jeg får lyst til at bage dem, må jeg da godt bage dobbelt potion. 🙂\nHvis du selv har lyst til at prøve mine youghurthorn, er her påskriften på 18 horn.\n200 g. smør (blødt)\n2 spsk. 2% græsk youghurt\nBland smør, mel og youghurt godt i en skål. Når dejlen er blandet, skal den hvile i køleskabet indtil den er blevet ret fast. Mens dejlen hviler, kan du lave remoncen, det gør du ved at blande smør, marcipan og sukker sammen til en ensartet masse.\nNår dejlen er fast drysses lidt mel på bordet og dejen deles i 3 lige store dele. Rul dejen tyndt ud og ta’ en tallerken med en diameter på 24,5 cm og skær en rundkræs ud. Del nu den cirkelrunde dej i 6 lige store stykker. Læg en stor teskefuld remonce på hver trekant. Rul nu fra den brede ende til den smalle og bøj “pølsen” så den ligner et horn og læg den på en bageplade. Når alle hornene er lavet, pensles de med et sammen pisket æg og drysses med hakkede hasselnødder.\nBages i en 200° forvarmet ovn i 12-14 minutter.\n16. august 2010 at 10:05


9 Seneste Mehndi Design Bøger med billeder | Stilarter på livet - Skønhed og mode - 2021\n9 Seneste Mehndi Design Bøger med billeder\nMehndi er en gammel form for kropskunst, der har været praktiseret i Mellemøsten, Indien og dele af Afrika i tusindvis af år. Kvinder foretrækker at anvende mehandi til næsten alle lejligheder for at få dem til at se specielle ud.\nMehendi tilbyder en måde at deltage i en århundredes tradition, der stadig praktiseres i Indien. Der er mange Mehndi design bøger, der hjælper med at vælge de bedste designs.\nTop Mehndi Bogdesign:\nHer er en liste over nogle af de bedste indiske mehndi designs bøger sammen med sample mehndi designs, der hjælper dig med at få de bedste mehendi designs muligt.\n1. Den tidløse kunst af Henna Painting Book af Loretta Rome:\nLoretta Rom sporer oprindelsen og betydningen af traditionelle designs, viser hvordan man opretter dem på huden og afslører opskrifter, værktøjer og teknikker, der er nødvendige for at male mønstre, der spænder fra simpelt til komplekst. Denne bog tilbyder praktisk information og kreativ inspiration.\n2. Art of Henna Body Painting Bog af Carine Fabius:\nDette er en stærkt anbefalet bog fra mange mennesker, da den guidede trin for trin instruktioner om hennaen, der er fyldt med inspirerende fotografier af traditionelle og nutidige mehendi designs. Denne bog viser, hvordan man opretter en egen smuk henna-design.\n3. Art of Mehandi Designs Bog af Sumita Batra:\nArt of Mehendi dykker ind i historien om mehendi i mode verdenen af 90'erne, og tilbyder praktisk vejledning om, hvordan man laver og anvender henna. Mere end 30 originale designs, 125 farvefotografier og 150 linjetegninger styrer både mode og åndeligt bevidste.\n4. Henna fra hoved til tå! Kropsudsmykning / Hårfarve / Medicinsk brug Bog af Norma Pasekoff Weinberg:\nKropsudsmykning ved hjælp af farvestoffer lavet af naturlig henna har aldrig været mere populær, og denne mehendi-bog tilbyder komplette instruktioner, opskrifter og designs til henna hudkunst og hvordan man bruger Mehndi til at farve hår til naturlig hår og neglebehandling, medicin og meget mere.\n5. Nadia's Hands Book af Karen English:\nDenne enkle mehndi designbog siger, hvordan man forbereder henna og hvor vigtigt manhandi til bryllupper og andre lejligheder. Det har enkle og populære design fra alle de andre designs. Denne Mehendi Style handler om de store, konstruerede blomstermønstre, der normalt fremhæves af kvinder.\n6. Art of Mehendi Book af Jane Glicksman:\nDenne vidunderlige mehandi design bog beskriver oldtidens kunst for at male hænder, ankler og mere mehendi mønster til alle lejligheder. Dette er en børnebog indeholder kunst fra Mehandi, indkøbslister for forsyninger og masser af unikke designs.\n7. Creative Haven Mehandi Designs Farve Bog af Marty Noble:\nDenne arabiske mehendi design bog indeholder eksotiske fugle, sommerfugle og blomster i massevis alle disse mehandi designs tilbyder farvelægere en bred vifte af spændende udfordringer. 31 slående mønstre er baseret på autentiske indiske, afrikanske og mellemøstlige kilder. Denne arabiske mehndi designbog tilbyder en flugt til en verden af inspiration og kunstnerisk opfyldelse.\n8. Mehndi: Art Of Henna Body Painting Book:\nDen gamle kunst af henna kropsmaleri, der er meget udbredt i, varierer fra land til land og spænder over forskellige kulturer og religiøse traditioner. Bortset fra den moderne brug af henna som en trendy, midlertidig tatovering, har traditionelle designs været brugt til at fejre bryllupper og religiøse helligdage.\n9. Traditionel Henna Body Art Book af Marty Noble:\nDenne brude mehndi design bog har en samling af charmerende billeder, der er tilpasset autentiske mehndi designs, indeholder mere end 160 dejlige, royaltyfrie mønstre, der bruges til at dække hænder, underarme og fødder også med fine linjer, lacy og paisley motiver. detaljerede billeder af eksotiske fugle og menneskelige ansigter.\nAlle disse er de mest populære indiske mehandi bøger design, der siger om den gamle indiske kunst af henna design, er det hotteste tilbehør, der er sportet af nutidens modeverden. Mehandi kunstner til stjernerne bringer den endelige vejledning til denne 3.000-årige kunstform for kropsmaleri.\nCopyright 2021 \_ Vigtigste \_ 9 Seneste Mehndi Design Bøger med billeder


Rigtig mange par – og også singler, bruger sexlegetøj som en del af deres seksualitet i Europa. Når man kaster dig ud i legen med sexlegetøj, der giver en rum til at kunne være sig selv og soveværelset er ofte det mest brugte sted. Uanset hvilket sexlegetøj man vælger, er produkterne fra Cobeco som for eksempel denne 2Seduce Intimate Sensual Cream 50 ml. Man skal ikke være bange for at købe sexlegetøj online, dem der pakker din pakke sørger for at den er neutralt pakket ind, og ingen kan se, om det er tøj, en boremaskine eller en dildo, der ligger i pakken.\n2Seduce Intimate Sensual Cream 50 ml er en af de håndplukkede varenumre her i shoppen i den altid eftertragtede varekategori Mærker,Bedre Sex,Bedre Orgasmer,Bedre Sex,Bedre Orgasmer,Mixed. Vidste du, at du også får hele 365 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din 2Seduce Intimate Sensual Cream 50 ml hos onlineshoppen Sinful.dk, som er den foretrukne shop blandt online shoppere. Hos webshoppens store udvalg går mange på jagt efter deres mål, og der kan klikkes køb på produktet er på siden. Når der handles i webshop er varerne billigere- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nNår du svinger kortet i de danske webshops, er du sikret lidt bedre rettigheder, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. når du har handlet dine varer, og nogle webshops har valgt at give mere end standard returretten og giver meget længere returtid. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, og det gør en prissammenligning let, på tværs af forskellige webshops. Du kan oven i købet gøre det når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. Når du handler online er du også fri for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Shoppen sender din produkter til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.\n79 reviews for 2Seduce Intimate Sensual Cream 50 ml


Danske Ældreråd efterlyser flere sammenhængende og forpligtende indsatser i ny sundhedsreform – Danske Ældreråd\nDanske Ældreråd anerkender de gode takter i regeringens udspil til ny sundhedsreform, men ser behov for yderligere konkretisering af initiativerne og appellerer til, at den endelige reform bliver præget af en mere sammenhængende og forpligtende indsats end udspillet lægger op til.\nRegeringen lancerede onsdag deres bud på en ny sundhedsreform. Hovedtrækkene i reformen er:\nNy retning for forebyggelse.\nStyrket kvalitet i det nære sundhedsvæsen\nTid til den enkelte patient\nFølgende initiativer er værd at fremhæve:\nRegeringen signalerer med reformen et paradigmeskifte på forebyggelsesområdet, hvor fokus i høj grad er på børn og unge. Blandt andet med forslag om at hæve aldersgrænsen for køb af alkohol til 18 år og partnerskaber, der skal få flere børn og unge til at være fysisk aktive.\nDanske Ældreråd opfordrer til at tænke forebyggelsesområdet bredere. Vi mener, at der brug for en folkesundhedslov, der skal sikre at sundhedsfremme og forebyggelse bliver prioriterede opgaver bredt i hele samfundet. Der er stor ulighed i sundhed i Danmark og også de ældre aldersgrupper har behov for nationale initiativer, der aktivt fremmer et godt og sundt liv.\nDanske Ældreråd har længe efterspurgt mere ensartede kvalitetskrav i det nære sundhedsvæsen og derfor er vi glade for, at regeringen lægger op til en national kvalitetsplan for mennesker med kroniske sygdomme.\nDet er afgørende at en kommende kvalitetsplan bliver bindende for kommunerne, så det ikke skal være postnummeret der afgør om en patient kan få den behandling og støtte der er nødvendig for at leve et godt liv.\nRegeringen vil også med sit udspil styrke lægedækningen og sikre, at alle danskere kan have en fast læge. Det er dog helt afgørende, at en endelig reform i langt højere grad end der er lagt op til i det nuværende udspil, sikrer et tættere og forpligtende samarbejde mellem almen praksis, region og kommune. Det er nødvendigt for at den enkelte borger reelt kommer til at opleve mere sammenhæng i sit forløb.\nReformen vil også udmønte sig i konkrete krav og anbefalinger til de kommunale akutfunktioner. Et centralt aspekt her er de 3.500 midlertidige pladser i kommunerne. De bruges en stor dels vedkommende til at pleje patienter, der er udskrives fra sygehus, men som har pleje eller træningsbehov, der gør, at de ikke kan være i deres eget hjem. Disse pladser er i dag frivillige for kommunerne at etablere. Og der findes ingen standardiserede krav til kompetencer og indsatser, når borgeren er på en midlertidig plads. Det skal reformen rette op på!\nDownload her regeringens udspil til sundhedsreform


HardwareOnline.dk - Forum: Internet over fiber eller kabel TV?\nInternet over fiber eller kabel TV?\nAf Ny på siden MortenPå | 21-06-2022 10:17 | 1214 visninger | 29 svar, hop til seneste\nHej HOL, Står og skal skifte internetudbyder da min nuværende hæver priserne. Jeg bor i Århus C, og de to billigste/bedste bang-for-the-buck muligheder som jeg ser det er enten: Stofa, internet gennem kabel-TV af 200/50 JETNET Fiber, 100/100 (Skulle køre over TDC's fiber) Og vil høre jer hvad der vil give mig den bedste internet oplevelse? Er fiber mere stabilt trods lavere download, eller er det bedst at gå efter højeste download hastighed ved Stofa? Tak :)\nHvad skal du bruge forbindelsen til?\nTror at der er flere internet udbydere der pusler med at priserne i øjeblikket pga af de ret høje strømpriser. jeg har haft stofa i små 20år da jeg boede i århus (tranbjerg/brabrand) og havde aldrig nogle problemer som var i relation af udbyderen. på min nuværende adresse har jeg haft både coax (TDC) og fiber (energimidt/norlys/stofa) og på coax har jeg aldrig haft problemer, selv om jeg har skiftet router en 2-3 gange.\n5G, bedre end fiber og kabel.\nSidst redigeret 21-06-2022 10:53\nHvad med at vælge Hiper?\n#3 Du ved vist ikke noget om internet forbindelser....\nJeg får ca. 900/300 Mbit, ping 19 ms, på mit 5G med 3 med ubegrænset internet. Ingen kabler. Spørgsmål om tid før 5G evt. 6G udkonkurrerer kabelnettet. Starlink er allerede i gang. Når priser falder til samme niveau eller under kabelpriser, sker der et stort skifte.\nSidst redigeret 21-06-2022 12:07\n#6 lol :D\n#6 Sæt dig nu ind i tingene før du gør dig selv mere til grin ;)\n#8 Det virker til, at det er dig der til grin. Du nok også typen der er overtroisk omkring for 5G stråler. Kun et spørgsmål om tid før 5G, 6G etc. overtager kabelnettet. Man sparer meget mere ved at undgå at grave for meget ned, især til alle husstande, det er mere klimavenligt, og man sparer på ressourcer. Det er nok med kabler til de store antenner der har rækkevidde til diverse enheder.\nMin egen erfaring er at kabel tv internet forbindelser ofte er ustabile. Det er uanset hvilken leverandør.\n#9 Nu har jeg arbejdet med internet forbindelser i 25 år så jeg ved nok en hel del mere om det end du gør. Og et trådløst signal bliver aldrig bedre end et kablet signal. Punktum. Så 5G og 6G bliver aldrig bedre end fiber. Fiber vil stadigt lave linket til dit trådløse signal så alm. sund fornuft viser det er et bedre signal. Eller brugte man nok også et trådløst signal ind i mobilmasten.\nSidst redigeret 21-06-2022 13:51\n#6 Nu er det jitter og ikke ping der er relevant for hvor stabilt en forbindelse føles i spil. Og der taber 5G alle dage.\nSnup fiberen. Helt klart det mest stabile of hurtigste. 5g jo det er jo i storbyerne. Har 5/5 på 4g her hvor vi bor. Ingen udsigter til opgraderinger.\nIntet problem med gaming over 5G. Måske var det sådan får flere år siden.\n#14 Flere år siden der kom 5G til? Du er en god joker det er da ikke 12måneder siden det kom hos TDC. #13 enig fiber er godt men kan os være en dyr løsning specielt hvis man er i syd danmark hvor Norlys er den som sætter prisen derfor jeg er igang med at skifte fra 500/500Mbit til 325kr pr. md. over til en coax forbindelse på 300/60Mbit til 199kr pr. md. Så må jeg så leve med den lavere upload da jeg ikke har gode erfaringer med 1000/100Mbit på coax.\nSidst redigeret 21-06-2022 14:41\n#15 Jeg skriver ikke at kom til Danmark for flere år siden. 5G kom til DK i 2021, udrullet i kbh og roskilde i vinter 2020/2021, åbnet op sommer 2021, men det stammer fra 2016, kan være der frekvens problemer dengang, men ikke noget man oplever nu.\n#14 Måske ikke på dit niveau, eller i f.eks. jitter-venlige spil. MOBA spil er typisk ret tolerant hvad det angår. I spil som f.eks. CSGO kan det tydeligt mærkes, hvis man spiller på wi-fi eller mobilt bredbånd.\nInternettet på mit arbejde er 5g fra 3. Det kører fint, men jeg kan tydeligt mærke at der er væsentligt mere ping jitter end på min fiber forbindelse der hjemme. den første hjemmeside man loader efter ikke have brugt forbindelsen i nogle timer, skal altid reloades før den loader ordentligt og når man bruger systemer som kommunikere med flere andre systemer, så bliver ping jitter ret tydelig synes jeg. (F.eks når jeg printer labels ud, hvor siden jeg bruger så skal snakke med både vores egen webshop og GLS’s servere, så er der mærkbar længere processsing time end når jeg gør det fra min egen 100/100 fiber). og så er der bare random tidspunkter hvor 5g forbindelsen dropper hårdt på hastighed. Men sådan er det jo når man kører over master hvor man ikke kan forudse forbrug på. 5g er perfekt hvis man bare skal have en forbindelse. Hvis man vil have en god forbindelse, så er 5g stadig langt efter fiber efter min erfaring.\n#9 -Det virker til, at det er dig der til grin. Du nok også typen der er overtroisk omkring for 5G stråler. Kun et spørgsmål om tid før 5G, 6G etc. overtager kabelnettet. Man sparer meget mere ved at undgå at grave for meget ned, især til alle husstande, det er mere klimavenligt, og man sparer på ressourcer. Det er nok med kabler til de store antenner der har rækkevidde til diverse enheder. Du ved virkelig ikke hvad du snakker om. 5g kommer aldrig til at “overtage” kabelnettet. Ping og jitter er simpelthen for højt og med fiber er det kun udstyret som begrænser hastigheden. Nogen udbydere begynder allerede at udrulle 2500 Mbit til private. Det kommer du ikke til at få med 5g.\nder er simelthen ikke båndbredde nok til at opnå forbindelserr og store hastigheder på 5G, feks er man i et boligområde med over 256 stærkt begrænset. Det samme gælder alm. trådløse forbindelser på hjemmeroutere der som bekendt kun har op til 20 kanaler. Det er derfor at fx. en boligforening må lægge kabler/fiber ud til hver bolig. Og så snakken om fiber/coax. Folk tror at fiber er bedre, men glemmer at fiber blot er et transportmiddel dvs. fiber er ikke bedre end at data også skal sendes hurtigt og stabilt. Og da alt på internettet switches gennem "hops" (se det med traceroute) samtidigt med at "afsender" skal sende en stabil datastø, bliver levering af datag til et dynamisk cirkus med teoretisk svingende hastigheder. Jeg vil hellere have et rock-stabilt coax på 50mbits end et fluktuerende 1GB på fiber. Endvidere, lige så snart man forbinder et Ethernet kabel mellem sin fiber box til PC, er man ude i "byen" igen. Ethernet er et "kollisions" baseret net, hvor andre lokale PC'er deles om at have fuld rådighed over kablet. Og så kam man heller ikke bruge POE på fiber (poewr over ethernet), hvor man bruge et par tråde til at strømføde fx. et kamera etc.\n5g er ligegyldigt her. det er #0 ikke interesseret. Der er også et eller andet data begrænsning på dem alligevel. Praktisk set så er det med disse 2 tilbud sådan set ligegyldigt. Jeg har selv 1gb coax. Det er muligt at Fiber er bedre, men i praktisk brug, nok ikke det kæmpe store forskel alligevel. Det kommer an på alt fra udbyder til udbyder. Upload bemærker man mest, hvis man bruger cloud løsninger i daglig dag med mange filer.\nVille 100% tage Fiber på 100/100 end COAX på 200/50 (specielt ved Stofa) og så vidt jeg ved, har Stofa allerede en langsigtet plan om at udskifte deres COAX netværk til Fiber, da det er der fremtiden ligger. https://global.techradar.com[...]\n#22 Kun i egne net, og det har intet med teknologien at gøre....\n#9 Du er helt væk. Hvor meget båndbredde er der til hver bruger når de alle sammen skal dele kanal?!\nHavde taget Coax da det er den hurtigste. Teknologien er ligegyldig i denne sammenhæng, selv om fiber tosserne tror noget andet. I får godt nok også hakket noget på mobile forbindelser, men jeg brugte en 4G forbindelse uden særlig mange problemer for 5-6 år siden, tænker kun det kan være blevet bedere, specielt med 5G. Hvis man er ene mand er det sq fint nok. Og man kan jo kun grine af dem der tror de kan mærke jitter forskel på wifi og kabel. Har du godt wifi udstyr, så vil det aldrig være et problem du mærker. #21 OP har aldrig skrevet det ikke var, han har faktisk slet ikke skrevet noget siden han oprettede tråden.\n#25 Det er muligt eks jeg ikke kan mærke det hvis jeg spiller et eller andet, men jeg er så også elendig til nærmest alle spil jeg nærmer mig. Jeg vil garantere dig, at dem som lever at at spille eks CS vil kunne mærke forskellen - Men det er næppe ret mange i befolkningen som nogensinde når det niveau. Men det er altså dumt at grine af noget, som kan påvises :) Personligt bruger kablet til min egen maskine derhjemme - wifi kommer ikke til at kunne følge med der det næste lange stykke tid. Derudover er wifi ikke ligefrem super sikkert, så den del skal også med i ligningen - Bevares det bliver bedre og bedre, men det er altså stadig pænt usikkert\nMeh. For at wifi gaming kører ordenligt kræver det nærmest at du dedikerer et AP til din maskine.\n#25 Der gik lidt for meget 5G debat i den, det var som sådan ikke noget jeg har interesse i, det var udelukkende de to muligheder mellem fiber og coax. Jeg ender med at gå med coax da det er lidt billigere, og som flere skriver er forskellen formentlig så lille at jeg ikke kan mærke den alligevel. Jeg uploader meget lidt/ingenting, så får nok mest ud af 200 ned end 100/100 gennem fiber. Tak for de mange svar. :-)\n"Ulempen" ved internet over mobil... er at der konstant ledes efter en antenne med bedre dækning.. så hvis der er noget atmosfærisk forstyrrelser så skifter den lige til næste antenne med en måske næstbedste forbindelse. dette kan give udfald og en varierende hastighed. Plus 5g dækker lige så dårligt inde i en betonlejlighed, som med med en TDC Kobber Modemforbindelse... i det indre nørrebronx..\nOpret svar til indlægget: Internet over fiber eller kabel TV?


Flere Samsung Galaxy Note 9 hemmeligheder spildt - WebSetNet\nFlere Samsung Galaxy Note 9 hemmeligheder spildt\nJuli 28, 2018 billy24 Ingen kommentarer\nSamsung Galaxy Note 9 bliver afsløret på mindre end 2-uger, hvilket giver masser af tid til at lække endnu flere detaljer om den ikke-udleverede enhed.\nEn bruger på Reddit ved navn Autopsy15 har skrevet mere information om håndsættet, herunder at Samsung forventer at opnå op til 4-dage med batterilevetid fra sit 4000 mAh-batteri.\nAndre nye oplysninger er, at Samsung vil omfatte AI-drevne optimeringsfunktioner i kameraet, at enheden vil understøtte Vulkan API for grafik ydeevne, at i Dockless Dex-tilstand vil enheden strømme op til 5 apps, sammenlignet med 20, når den er docket, og at udover at kunne tage et billede ved hjælp af S-pen og styre musikafspilning, vil du også kunne kontrollere Powerpoint-præsentationer ved hjælp af knappen på tilbehøret.\nAutopsy15 bemærkede notatet 9 han håndterede, havde 6 GB RAM og 128 GB lagerplads, som vil være standard, men at en 8 GB RAM-version muligvis bliver tilgængelig.\nLæs resten af hans praktiske erfaring, der stort set dækker information, der tidligere er lækket, på Reddit her.\ntags:mobil enhed Samsung Samsung Galaxy Note (original)\nSom et globalt selskab er intet der forhindrer Apple i at bringe ...\nRachio frigav en opdateret version af sin smarte sprinklercontroller ...\nBåde Apple og Samsung forventes at frigive nyt flagskib ...\nHvis du har taget springet og besluttet at afhente ...


horeca-news.dk - nyhed - Pulsen på årets julefrokost\nPulsen på årets julefrokost\nVed en rundspørge blandt nogle af de store julefrokostarrangører, Grunk Event, Papegøjehaven og Radisson Blu Scandinavia Aarhus, er meldingen fra alle, at salget af deres julefrokost ligger enten på samme niveau eller over sidste års salg på samme tid.\nMorten Grunk Jensen, direktør for Grunk Event, arrangerer komplette firmajulefrokoster på D'Angleterre, Radisson Blu Scandinavia Hotel København, Marriott Hotel og Radisson Blu Hotel Royal, melder endda at niveauet pt. er 10 % over sidste niveau på samme tid. ”En af de ting, jeg især glæder mig over er, at antallet af gengangere fra sidste år ligger mellem 60-70 %, og det må jo betyde, at folk er glade for det, de får” siger han.\nHos Papegøjehaven i Aalborg ligger de også over niveauet fra sidste år. ”Vi kan se, at der har været en tendens til, at folk booker lidt før – ca. to uger tidligere end de plejer. Samtidig tyder det på, at især pakkeløsningerne, hvor kunderne kan se præcis, hvad de betaler for og ved hvad de får, er de mest populære” fortæller bookingchef Lotte Moritzen.\nSalgsdirektør Casper Bock, Radisson Blu Scandinavia Hotel Aarhus melder næsten udsolgt, og han er ret optimistisk omkring deres koncept ”Stjernebesat”. Han har en klar fornemmelse af, at konceptet holder, og at det som pakke lever op til folks forventninger. ”Den rette julestemning og atmosfære bliver sat med mad, musik og sammensætningen af mennesker fra forskellige brancher”.\nTrods finanskrise mener Casper Bock, at de hos Radisson i Aarhus har mærket, at julefrokosten er blevet prioriteret højt de senere år. Firmajulefrokosten er stadig den dag, hvor folk rykker tættere sammen og holder en ordentlig fest.


Arne Dahl: Midtvand | Jammerbugt bibliotekerne\nHovedpersonen Sam Berger er mistænkt for et mord, han ikke har begået, men arbejder under radaren via August Steen, en højtstående chef i sikkerhedspolitiet Säpo. De skal opspore Carsten Boylan, en tidligere Säpo-agent, som har allieret sig med internationale terrororganisationer omkring våbenhandel på højt niveau. Sagen trækker tråde til en kidnapningssag, som Berger og hans kollega Molly Blom har arbejdet på, og til Bergers privatliv, hvor hans ekskone og to drenge pludselig befinder sig midt i begivenhedernes centrum.\nBogen er tredje bind i serien om Sam Berger og Molly Blom, som er kollegaer ved det svenske kriminalpoliti, og der henvises flere steder tilbage til tidligere begivenheder, så det er en fordel at have læst de to foregående bind, Skyggezone og Indland. Bogen følger flere parallelle handlingsspor, og undervejs bliver der sået tvivl om, hvorvidt de implicerede parter skal vælge at stole 100% på hinanden. Da Berger genforenes med Blom, fortæller han hende eksempelvis ikke om de videoklip, som han har modtaget fra August Steen. Steen er blevet taget til fange, men formår at sende små bidder af videoklip, hvor han fortæller om sagens forhistorie og hans egen rolle i den.\nArne Dahl eksperimenterer med sproget og bruger nogle steder et lidt abstrakt sprog, det kan virke forfriskende for nogle, men forstyrrende, hvis man foretrækker krimier, der er mere konkrete og rapporterende i deres fortællestil.\nHistorien kan virke lidt stillestående i starten, fordi Berger på et tidligt tidspunkt installeres i et safehouse og derfra forsøger at efterforske sagen ved at trænge ind i Säpos IT-system. Til gengæld er de mange parallelle handlingsforløb et stort plus – vi følger kriminalbetjenten Desiré Rosenkvist fra Den Nationale Operative Afdeling (NOA) og indledningsvist også Molly Blom, inden hun forenes med Berger. Begge forsøger de at opspore Berger og samtidig opklare sagen. Vi får også i enkelte passager indblik i Carsten Boylans tanker på en måde, der er meget anderledes end i andre krimier, hvor man går lidt mere i dybden med hans tanker om sagen, men samtidig beskriver det på en mere abstrakt måde, så man som læser skal tænke over betydningen.\nSlutningen er meget overraskende og understreger, at Molly Blom er fuld af hemmeligheder fra sin fortid som Säpo-agent. Og selvom hun siger til Berger at alle hemmeligheder nu er afsløret, så aner man alligevel, at der godt kunne være en enkelt eller to tilbage.\nMidtvand : kriminalroman\nAf Arne Dahl (f. 1963) (2018)\nKrimi. Sam Berger der nu er Sveriges mest eftersøgte mand, hvirvles ind i en voldsom og omfattende sag, der strejfer ...\nLine Kyed Knudsen: Naja Münster - Kaos på campingpladsen\nLowe Aspviken: Den hemmelige rejse\nAnbefalet af Anna Marie Toft\nDorthe Klyvø: Landet i tæppet – den der skal komme\nBobbie Peers: Snefræserduellen\nLiza Marklund: Polarcirklen\nNyt fra en af Sveriges krimidronninger.


Skat.dk: Erhvervsmæssig virksomhed – fradrag for underskud – skovbrug\nBS-10512/2019 og BS-33178/2019\nEjendomsudlejning, jagtudlejning, omkostninger, teknisk-landbrugsfaglig, driftsresultat, skattepligtige indkomst, bevisbyrde\nDen Juridiske Vejledning, 2021-1 C.C.1.3.2.1\nBS-10512/2019-HEL er anlagt den 8. marts 2019 og BS-33178/2019-HEL er anlagt den 11. marts 2019 ved retten i Y1-by og efterfølgende henvist til Retten i Y2-by med henblik på samlet behandling med den førstnævnte sag. Sagerne drejer sig om den skattemæssige behandling af sagsøgernes deltagelse i skovdrift i Y3-land .\nSagsøgers påstand - A(BS-10512/2019-HEL): Skatteministeriet Departementet tilpligtes at anerkende, at det af Adrevne skovbrug i Y3-land i skattemæssig forstand har været erhvervsmæssigt drevet, og at der som følge heraf ikke er grundlag for at foretage ændring af A s skattemæssige resultat af virksomhed i indkomstårene 2001-2006 og 2008-2009.\nSagsøgers påstand - B (BS-33178/2019-HEL): Skatteministeriet Departementet tilpligtes at anerkende, at det af B drevne skovbrug i Y3-land i skattemæssig forstand har været erhvervsmæssigt drevet, og at der som følge heraf ikke er grundlag for at foretage ændring af B s skattemæssige resultat af virksomhed i indkomstårene 2000-2006 og 2008-2009.\nSagsøgte, Skatteministeriet Departementet, har i begge sager fremsat en principal påstand om frifindelse og subsidiært en påstand om hjemvisning til fornyet behandling hos Skattestyrelsen.\nA har forklaret, at han i slutningen af 1980’erne erhvervede en ejendom i Y3-land . En skov, der tidligere havde tilhørt ejendommen, var frasolgt en del år tidligere, men blev købt tilbage i 1998. Skovområdet blev løbende suppleret med yderligere skovområder, der alle blev administreret af det Y3-landske G2. På et tidspunkt indgik A s bror, B , i ejerskabet, således at brødrene sammen ejede virksomheden "G1". Virksomheden bestod jf. de fremlagte Y3-landske regnskaber dels af egentlig skovbrug, dels af nyttjanderätter (dvs. brugsrettigheder), dels af "øvrigt", der ikke er nærmere defineret og endelig en post på "gemensamma", der efter den nærmere beskrivelse må anses som et beløb til fællesudgifter, som skønsmanden har omtalt i sine erklæringer.\nA og B har hver især klaget til Landsskatteretten over en række afgørelser fra Skat. Der blev under Landsskatterettens behandling af klagernes skattesager via isoleret bevisoptagelse afholdt syn og skøn ved skønsmand, skogsförvaltare UJ, der afgav skønsrapport den 19. juni 2012 og supplerende skønsrapport den 9. januar 2015.\nParterne har om årsagen til, at sagerne ikke omhandler de samme indkomstår, oplyst, at sagsøgerne indledningsvis var undergivet skattemæssig behandling ved forskellige ligningsmyndigheder. Det fremgår af sagen, at de fra og med indkomståret 2001 har været undergivet samlet skattemæssig sagsbehandling.\nAf Landsskatterettens enslydende afgørelser af 11. december 2018 overfor sagsøgerne fremgår:\nLandsskatteretten finder, at der må lægges vægt på skønsrapporten af 19. juni 2012, uanset at dette syn og skøn ikke var baseret på danske driftsregnskaber, da sådanne ikke var udarbejdet. Skønsrapporten tager som udgangspunkt stilling til skovdriften i indkomståret 2000, idet bemærkes, at regnskabsgrundlaget for dette syn og skøn er Y3-landske driftsregnskaber for perioden 2000 - 2002 inkl., danske skatteregnskaber for perioden 2002 - 2006 inkl. og ingen regnskaber for perioden 2007 og frem.\nLandsskatteretten finder endvidere, at skønsrapporten af 9. januar 2015, der er baseret på danske driftsregnskaber for perioden 2001 - 2012 inkl., ikke kan tillægges afgørende betydning, idet de til dette syn og skøn udarbejdede danske driftsregnskaber ikke har været fremlagt for SKAT. Resultatet ifølge de senere udarbejdede danske driftsregnskaber har således ikke været undergivet en ligningsmæssig kontrol, ligesom fordelingen af udgifterne mellem virksomhederne med skovdrift, ejendomsudlejning, jagtarrangementer og øvrige virksomhed først er foretaget i disse regnskaber.\nLandsskatteretten finder herefter, at klageren ikke har dokumenteret, at skovbrugsvirksomheden har været drevet med det formål at opnå et overskudsgivende resultat eller et resultat på omkring 0 kr. Der er herved lagt vægt på, at skønsmanden har udtalt, at fællesomkostninger inklusive afskriver på 776.620 kr. eller ca. 4.500 kr. pr. ha produktiv skov er et meget usædvanligt højt omkostningsniveau, og at det økonomiske resultat efter afskrivninger ligger langt under, hvad man kan forvente sig af en skovejendom med den aktuelle aldersklassefordeling i perioden 1999 - 2007. Tillige har skønsmanden udtalt, at dækningsbidraget fra træsalg minus direkte omkostninger til hugst og udkørsel af træ og plantning giver et resultat pi 115 kr. pr. ha pr. år for perioden 1998 - 2007, hvilket er et lavt resultat inden fællesomkostninger for et skovbrug som drives med målet at opnå et økonomisk optimalt resultat. Fællesomkostninger inkl. afskrivninger er opgjort til 2.800 kr. pr. ha pr. år i den 10-årige periode fra 1998 - 2007. Et normalt niveau for fællesomkostninger på en skovejendom i SydY3-land ligger på 150-500 kr. pr. ha. Det er niveauet på fællesomkostninger, som helt skiller sig ud fra det normale i syd Y3-land skovbrug. Skønsmanden konkluderer herefter, at med et normalt niveau på fællesomkostninger på mellem 150 - 500 kr. pr. ha pr. år bedømmes det, at ejendommene har potentiale til over den kommende 10 års periode at kunne give et positivt resultat på skovdriften under forudsætning af, at man følger forslagene til hugst og skogsvård i skovbrugsplanen fra 9. september 2010.\nLandsskatteretten finder herefter, at klagerens virksomhed med skovbrug ikke har været erhvervsmæssigt drevet i indkomstårene 2001 - 2006 inkl. samt 2008 og 2009.\nDer er afgivet forklaring af Aog af brødrenes revisor, KC.\nA har forklaret, at han er ejendomsmand og har været i ejendomsbranchen i mere end 40 år. Han har tillige en næsten færdig uddannelse fra landbrugshøjskolen som cand.agro. Han har blot ikke afleveret sit speciale. Han tog uddannelsen, fordi han interesserer sig for skovbrug.\nHan blev af en klient bedt om at sælge en ejendom i Y3-land , men faldt for ejendommen og købte den i stedet. Det er den ejendom, der beskrives som 1:21. Der var udelukkende tale om bygninger uden skov. Der var flere bygninger, og skoven var solgt fra 15 år tidligere til G2, der er et fondsejet selskab. De lever af at drive skove for andre ejere. Han forhandlede med G2 i 10 år med henblik på at købe arealet tilbage, og det lykkedes i 1998. Forudsætningen var, at de fik lov at drive arealet videre. De har bogført alle udgifter. Han har senere købt yderligere jordarealer, der ligger op ad de arealer, han havde i forvejen.\nDet var en god og spændende investering. Skovbrug og landbrug interesserer ham, og han havde baggrund for dette.\nNår han skal forklare underskuddet i perioden 2000-2009, må man være klar over, at der er stor forskel på landbrug/agerbrug og skovbrug, fordi landbruget er hastig i tid, hvorimod skovbruget har en højere omdriftstid, hvor der går ca. 60 år fra plantning, til træet fældes. Områderne er opdelt i forskellige bidder efter aldersklasse. Hvis det skulle være ideelt, skulle der være 60 identiske bidder, således at der kunne skoves 1 bid hvert år. Skoven vokser hvert år og bliver mere værd, hvis der ikke er fældet det ene år. Hvis der er et underskud et år, forsvinder værdien ikke, idet træet bliver mere værd efterfølgende.\nHan har ikke haft behov for at få overskud i virksomheden og trække værdi ud, idet han har fået løn fra andre aktiviteter. Han har ladet skoven stå og øge værdien med 5-7% pr. år. Værdien følger m3 af træet. De har i de senere år valgt at fælde, fordi træerne havde nået en størrelse, hvor fældning var nødvendig.\nDe har i nogle af de danske regnskaber anført i bemærkningerne, at de har tjent 4-500.000 kr., fordi skoven var blevet mere værd i det år. Det er en værditilvækst, der ikke skal indgå i driften, og man bliver ikke beskattet af værditilvæksten.\nDer blev taget meget træ ud i 1998 og 1999 efter stormfald. I Y3-land kunne man, når man tog meget træ ud, anvende likviderne til at foretage investeringer. De brugte også penge på at sætte bygninger i stand. De kunne skattemæssigt efter de Y3-landske regler anvende provenuet til langtidsinvesteringer.\nInfrastrukturen på ejendommen var dårlig, og det var vigtigt for dem, at der var en god infrastruktur, så man kunne komme rundt for at passe ejendommen. De valgte derfor at "upgrade" infrastrukturen. Den Y3-landske holdning til infrastruktur var anderledes end deres. Y3-landskerne ville først lave vejene, når de skulle hente træet (eller slet ikke lave vejene). Vejene blev bygget, så de lå i toppen, deraf det høje udgiftsniveau. Det var dyre veje, bygget til at klare de største lastbiler, der kunne hente træet. Vejene er bygget, så der er logik i måden, man kan komme rundt på. Der er også flere veje end strengt nødvendigt, så der er tale om infrastruktur, der virker, og også giver adgang til yderligere bygninger.\nSkønsmanden skriver om niveauet af vejene at investeringen er god og langsigtet, men også at den er driftsmæssigt forsvarligt. Han selv har ved investeringen lagt barrieren højt. Det er et valg, om man vil investere meget i sin ejendom. En velholdt ejendom er mere værd end noget, der bare ligger hen. Der er også tale om brugsværdi og herlighedsværdi, og det var lettere at komme rundt i området.\nDet gennemsnitlige underskud på ca. 203.000 kr. årligt over perioden kunne være undgået, og de kunne have fået overskud, hvis de havde fældet træ. Det gav imidlertid ikke mening at fælde. De ville hellere lade skoven stå og vokse. Pengene står der stadig, og indtægten vil komme på et senere tidspunkt. Der er alene tale om skatteudsættelse.\nDer var ved købet mange steder, hvor grøfterne var fyldt op med blade. Der er 13 tilløb til søen, som afvander alle områderne. Der var flere moseagtige områder. Det var nødvendigt at rense op for at undgå, at det sumpede til. De havde mange lavtliggende områder, og det var afgørende, at træerne ikke stod i vand. G2 havde ikke meget fokus på oprensning af grøfterne. G2 havde købt hele området med bygninger i 1970 og forud for det tidspunkt var bygningerne ikke anvendt i 40 år. G2 rensede ikke grøfter eller byggede veje. Der var ikke nogen luksus ved den måde, de foretog grøftegravning, og omkostningerne hertil kunne ikke gradueres. Kun vedr. vejinvesteringen var der spørgsmål om graduering. Han kendte områderne i store træk, inden han købte områderne. Det var klart, at der kunne laves forbedringer. Mange områder var utilgængelige. Det er de ikke længere.\nOverskuddet på skovdriften i 2011, 2012 og 2013 fulgte, efter at de valgte at fælde træerne og tage pengene hjem. Normalt vælger de selv, om de vil fælde, men ved stormfaldet i 1999 og Gudrunstormen i 2005 valgte de ikke. Det var ikke sjovt, for det var de største træer, der var væltet. Der var generelt et meget stort udbud af træ og meget, man ikke kunne sælge. Han valgte derfor at køre træet til Danmark og save det op og bruge det på sin ejendom i Y4-by. Hvis det kunne være anvendt normalt, ville det have givet et stort overskud.\nHan kommer på ejendommene i Y3-land 2-3 gange månedligt. I weekenden holder han fri og somme tider drøfter han forhold med medarbejderne. Han ser, at alt fungerer, og han passer bygningerne. Han har 5 gårde, der skal passes bygningsmæssigt. Bygningerne på 1:21 anvendes privat. Af de øvrige bygninger anvendes en som bolig for den medarbejder, der passer ejendomme, jagt og daglige ting. De har købt maskiner, så de selv kunne tage træ ud for sig selv. Det har hans naboer også. Det er ikke rentabelt at få G2 til at køre ud for mindre opgaver. Hvis man skal oprense en grøft, vil man skulle fælde enkelte træer for at komme derud. Der er også en lille gård, der bliver udlejet i forbindelse med jagten.\nHan ved ikke, om fordelingen af de direkte omkostninger i skatteregnskabet er den samme som i de danske driftsregnskaber. Han tror, at "øvrige" nok er bygningerne. Der har ikke været store omkostninger ved highland kvæget. Han ved ikke nærmere om det, der er anført som orkanomkostninger eller foder og naturpleje.\nDet fremgår af regnskaberne, hvad der er brugt til bygningerne, såvel "bostad", dvs. den private som driftsbygningerne/udlejningsbygningerne. Driftsbygningerne er også blevet renoveret, så de kan få redskaber og køretøjer ind. De bruges til den daglige drift. De har sat bygningerne i stand, renoveret vinduer og tag og lagt strøm ind.\nDe, der kommer på jagt, har lejet nogle af de bygninger, de ikke selv bruger - Blokstugan og Sydstugan. Der er lejeindtægter, uden at det er egentlig ejendomsdrift. Den ene har været brugt til personalet, men den anden bruges af andre.\nKC har forklaret, at han har været statsautoriseret revisor siden 2004. Han er revisor for B og A . Han har hjulpet med deres forhold siden 2000 og har været den ledende på sagen siden 2008 - både i relation til brødrenes personlige forhold og deres selskaber. Nogle dele af koncernen har været behandlet af andre revisorer.\nHan kender ikke meget til skovdriften og baggrunden herfor, men den er ikke usædvanligt placeret i den samlede portefølje. Der er mange ejendomme, der har været vindmøller igennem mange år, og på et tidspunkt også ventureinvesteringer, start up virksomheder. Han opfatter skovdriften som en langsigtet investering. Han har kendt til denne siden 2000. Der har også været skovdrift i selskabsregi med tilsvarende ejendomme, hvor en del har været i privat regi og noget i selskabsregi.\nDet langsigtede perspektiv ved skovdriften er et spørgsmål og kortsigtet afkast og den samlede værditilvækst på virksomheden over en længere periode. Han har selv været på besøg på ejendommen og har set investeringerne i forbindelse med et ligningsbesøg fra Skat. Han så da, hvad der var lavet på skoven. Der er stillet spørgsmål ved nogle af tingene, blandt andet vejenes kvalitet. Han kan genkende billedet fra andre dele af koncernen. Det er ikke svært at køre rundt i området, idet der er lagt veje ud med granitskærver i stedet for blot udjævnede kørespor.\nBegrebet omdriftstid ved skovdrift omtales regnskabsmæssigt som biologisk omdannelsestid, dvs. fra overtagelse til høst. Man måler værditilvæksten frem til høst og varelager. Man kan ved et træ vælge enten at fælde eller lade det stå. Værditilvæksten på det biologiske aktiv vil være akkumuleret senere. Der kan være lang omdriftstid. Ved noget træ kan det være op mod 100 år. Det indregnes normalt ikke som indtægt, før man høster. Der er nogle internationale regnskabsstandarder, hvor man kan indregne værditilvæksten. Der har været ønske om at vise tilvæksten i de personlige formueopgørelser. Tilvæksten bliver beregnet og vurderet af de forstkyndige. Det er spørgsmålet om mængden af m3 ved. Niveauet er 3-5000 kr./årligt.\nHvis man havde indregnet dette i driftsregnskaberne, ville det have givet en positiv indflydelse. Flere år - men ikke alle - fra 2000 til 2010 ville have været positive, hvis man havde foretaget indregning.\nDe danske driftsregnskaber blev udarbejdet til brug for gennemførelse af det andet syn og skøn til Landsskatteretten. De fandtes ikke oprindeligt. I de personlige selskaber var der henvist til skatteregnskaber jf. mindstekravsbekendtgørelsen. De konverterede de Y3-landske driftsregnskaber til danske skatteregnskaber. Der blev først udarbejdet driftsøkonomiske regnskaber, da han i 2012 blev anmodet om det.\nRegnskabsgrundlaget for de danske driftsregnskaber var det samme som for skatteregnskabet og de Y3-landske driftsregnskaber. De forholdt sig til, hvordan man afskriver og fradrager skattemæssigt og driftsregnskabsmæssigt. De underliggende oplysninger er ens. Der var et andet udgangspunkt i forhold til udarbejdelse af driftsregnskaber. Der var misforståelse om fællesomkostninger. Der var forskellige aktiviteter ud over den rene skovdrift - også udlejningsaktivitet og jagtaktivitet og "øvrige", der blandt andet omfattede kvægbrug.\nHan tror, at omkostningerne under note 8 i driftsregnskabet for 2005 øvrige (orkanomkostninger) er tænkt som en særlig omkostning, der ikke henføres til en særlig driftsgren, fordi der er tale om et særligt tab og en ikke tilbagevendende begivenhed.\nDer skal være forskel på skatteopgørelsen og de driftsmæssige tal, fordi de baserer sig på forskellige regler.\nDen erklæring, han har udarbejdet til driftsregnskaberne, er en assistanceerklæring. Dette betyder, at han som statsautoriseret revisor har hjulpet med at assistere med regnskabet med sin professionelle kompetence. Man har efter denne standard ikke mulighed for at fremkomme med supplerende oplysninger i regnskabet. Man stiller spørgsmål til ledelsen. Hvis man bliver opmærksom på spørgsmål, og de ikke bliver afklaret, må man ikke underskrive. Hvis han vidste eller burde vide, at der var fejl, må han ikke underskrive. De har ikke udført review eller revideret, fordi der alene har været tale om assistance. Materialet til rådighed var det fulde bilagsmateriale, som også var anvendt ved det Y3-landske driftsregnskab. Han har kontrolleret, at er gået rigtigt til ved omdannelsen fra det oprindelige regnskab til det danske driftsregnskab.\nDet er hans indtryk, at regnskaberne har været undergivet en betydelig ligningsmæssig gennemgang, fordi samme grundlag er blevet anvendt. Forskellen har alene at gøre med de regnskabsmæssige forhold efter årsregnskabsloven, hvor der er andre afskrivningsmæssige regler.\nDriftsregnskabet blev også udarbejdet på grundlag af hans viden fra besøg på virksomheden. Han havde til brug for skatteregnskabet foretaget en bilagsgennemgang. Han brugte disse oplysninger til at udarbejde de driftsmæssige regnskaber, særligt vedrørende spørgsmålet om afskrivning. Opdelingen i driftsgrene fandtes allerede i de Y3-landske regnskaber.\nI de Y3-landske regnskaber var på indtægtssiden øvrige lig med salg af kødkvæg.\nHan gennemgik bilagene i nødvendigt omfang. Der har ikke været tale om, at udgifter er røget ud. Der er i note 9 til det enkelte regnskab en fuld afstemning. Der er ikke taget omkostninger ud, så regnskabet er blevet forbedret. Der er kun tale om, at man kører med driftsmæssige afskrivninger i stedet for skattemæssige afskrivninger.\nHan har været revisor siden 1995 og ved, at god revisorskik tilsiger, at der foretages bilagsgennemgang via stikprøver.\nA og B har i deres fælles påstandsdokument anført blandt andet:\nEfter fast administrativ praksis for et deltidsland- og skovbrug, må et land- og skovbrug anerkendes som erhvervsmæssigt, såfremt land- og skovbruget er teknisk landbrugs-/skovbrugsfagligt forsvarligt drevet, medmindre det må lægges til grund, at land- og skovbruget selv efter en længere årrække ikke vil kunne give et driftsresultat på kr. 0 eller derover. Der henvises bl.a. til TfS 1994.364 H.\nDriftsresultatet opgøres efter driftsmæssige afskrivninger - men før renter og driftsherreløn.\nAfgørende er således de driftsmæssige resultater, som følger af driftsregnskaberne og ikke de skattemæssige resultater, som følger af skatteregnskaberne.\nPraksis vedrørende deltidslandbrug (herunder skovbrug) ses af den juridiske vejledning 2019-2, afsnit C.C.1.3.2.1, der også må antages at være gældende for de i sagen omhandlede indkomstår:\n3.2 Skovbruget var erhvervsmæssigt drevet\nTil støtte for den nedlagte påstand gøres det overordnet gældende, at det af sagsøger drevne skovbrug har været drevet erhvervsmæssigt i de omhandlede indkomstår.\nDet gøres gældende, at skovbruget i de omhandlende indkomstår (i) blev drevet forsvarligt ud fra en teknisk-landbrugsfaglig målestok og (ii) havde udsigt til på længere sigt at give et resultat omkring 0 eller til at blive overskudsgivende.\nDesuden opfyldte skovbruget i de omhandlende indkomstår betingelsen om intensitet, hvilket de sagsøgte da også har medgivet, jf. bl.a. processkrift A af 23. marts 2021, s. 7, sidste afsnit.\nDet gøres således gældende, at skovbruget opfylder de betingelser, der efter praksis stilles for, at et landbrug kan anses for erhvervsmæssigt drevet.\nTil støtte for ovennævnte anbringende gøres det desuden gældende, at den supplerende skønsrapport såvel som den oprindelig skønsrapport dokumenterer, at skovbruget var erhvervsmæssigt drevet. Dette anbringende er uddybet nedenfor i hhv. afsnit 3.3 og 3.4.\nEndeligt gøres det gældende, at en lang række andre forhold og omstændigheder underbygger sagsøgernes påstand. Dette anbringende er uddybet nedenfor i afsnit 3.5.\n3.3 Den supplerende skønserklæring støtter, at skovbruget var erhvervsmæssigt drevet\nDet gøres gældende, at der ved vurderingen af, om sagsøgernes virksomhed var erhvervsmæssigt drevet i 2000-2006 og 2008-2009, skal lægges afgørende vægt på den supplerende skønsrapport af 9. januar 2015 (bilag 37).\nDet gøres i forlængelse heraf gældende, at Skatteankestyrelsens vurdering af de indbragte sager, hviler på et ikke-fyldestgørende grundlag, idet Skatteankestyrelsen ikke har lagt afgørende vægt på den supplerende skønsrapport af 9. januar 2015 (bilag 37), men derimod lagt afgørende vægt på den oprindelige skønsrapport af den 19. juni 2012 (bilag 32).\nTil støtte for dette anbringende gøres det gældende, at der var enighed mellem parterne (i) om afholdelsen af et supplerende syn og skøn, (ii) om materialet og spørgsmålene, der lå til grund for dette supplerende syn og skøn, (iii) at der ved vurderingen af sagsøgernes virksomhed skal tages udgangspunkt i danske driftsregnskaber, og (iv) at den oprindelige skønsrapport ikke er udarbejdet på et fyldestgørende grundlag.\nDet vil i det følgende blive redegjort nærmere for validiteten af de danske driftsregnskaber. 3.3.1 De danske driftsregnskaber er valide Det gøres gældende, at det bogføringsmateriale, der ligger til grund for de danske driftsregnskaber, som den supplerende skønsrapport af 9. januar 2015 (bilag 37) bygger på, er validt.\nI forlængelse af de ovenfor anførte anbringender vedrørende validiteten af de danske driftsregnskaber, gøres det gældende, at den supplerende skønsrapport af 9. januar 2015 dokumenterer, at skovbruget var erhvervsmæssigt drevet.\nA. Rentabilitet/rimeligt driftsresultat\nDet gøres gældende, at skovbruget mv. efter en længere årrække har udsigt til at blive overskudsgivende\n- det vil sige et resultat omkring kr. 0 efter driftsmæssige afskrivninger\n- men før renter og driftsherreløn.\nDet skal bemærkes, at SKAT fra og med indkomståret 2010 har anerkendt, at ejendommen drives erhvervsmæssigt, og der gøres gældende, at dette faktum underbygger, at betingelsen er opfyldt.\nSkovdriften har således genereret overskud i indkomstårene 2011, 2012 og 2013, jf. bilag 25, og der er således ikke tale om overskud i enkeltstående indkomstår, jf. SKM 2009.24 H og SKM 2009.110 SKAT.\nB. Sædvanlig og forsvarlig drift\nDet gøres gældende, at driften af ejendommen kan betegnes som sædvanlig og forsvarlig bedømt ud fra en teknisk-landbrugsfaglig målestok.\nDet anerkendes, at udbygning og forbedring af veje, rensning af grøfter er sket i et meget større omfang end normalt. På trods heraf har ejendommen alligevel kunne generere et driftsmæssigt overskud, jf. ovenfor, og tillige har disse investeringer medført en forhøjet værdi af ejendommen og en bedre mulighed for at drive ejendommen erhvervsmæssigt, idet det herved er blevet (meget) lettere for skovfældningsmateriel og andre maskiner at komme rundt på ejendommen.\n3.4 Den oprindelige skønsrapport støtter tillige, at skovbruget var erhvervsmæssigt drevet Det gøres gældende, at skønsrapporten af 19. juni 2012 (bilag 32) tillige støtter, at skovbruget var erhvervsmæssigt drevet, uagtet at denne er baseret på Y3-landske driftsregnskaber og danske skatteregnskaber.\nDet gøres gældende, at sagsøgernes skovbrug har været drevet med det formål at opnå et overskudsgivende resultat på omkring kr. 0 efter driftsmæssige afskrivninger - men før renter og driftsherreløn.\nDet gøres gældende, at skovbruget m.v. efter en længere årrække havde udsigt til at blive overskudsgivende.\n3.5.1 Niveau af fællesomkostninger\nDet gøres gældende, at omkostningsniveauet - som skønsmanden udtaler sig om i begge skønsrapporter - i relation til skovbruget m.v. ikke medfører, at skovbruget ikke kan anses for erhvervsmæssigt drevet.\nDet gøres endvidere gældende, at det må være op til de enkelte virksomhedsejere suverænt at afgøre, hvor mange penge disse ønsker at indskyde i driften. Dette gør sig navnlig gældende i opstartsfasen, hvor virksomhedsdeltagerne kan have en interesse i at indskyde større midler med henblik på at opnå af overskud på sigt.\nMåtte sagsøgerne have foretaget fradrag for udgifter, som må klassificeres som private og ikke erhvervsmæssige, så må den korrekte skatteretlige kvalifikation være at nægte fradrag for disse udgifter - og ikke omkvalificere skoven som hobby pga. skattemæssigt underskud som følge af de fradragne udgifter.\n3.5.2 Sagsøgerne har fremlagt budget\nDet gøres gældende, at det af sagsøgerne fremlagte budget fra 1999, som er vedlagt skønstemaet, jf. bilag 36, s. 215 ff., underbygger, at skovbruget er etableret med det formål at blive drevet erhvervsmæssigt. Det er ikke forhold omkring dette budget, der bevirker, at rigtigheden af budgettet kan anfægtes. Det forhold, at budgettet ikke er underskrevet eller dateret, er irrelevant, da der ikke gælder krav herom.\n3.5.3 Skovbruget driftsresultat i positiv udvikling\nSes der på udviklingen i resultaterne i de danske driftsregnskaber over årene, jf. bilag 25, kan det tydeligt ses, at skovbrugets driftsresultat har været i bedring år for år, når der bortses fra årene 2005 og 2006. Der skal imidlertid ses bort fra årene 2005 og 2006, idet skoven i januar 2005 blev ramt af orkanen Gudrun, som forvoldte meget store skader på skoven. Der henvises til bilag E, s. 14, afsnit 2.2.4.3, for en redegørelse af konsekvenserne af denne storm. Dette forhold dokumenterer yderligere, at skovbruget de facto har været drevet erhvervsmæssigt og ovenstående skal ses i lyset af, at SKAT fra og med indkomståret 2010 har anerkendt, at ejendommen drives erhvervsmæssigt.\nHerudover gøres det gældende, at det skal tillægges afgørende betydning, at skovbruget isoleret set de facto har genereret overskud i indkomstårene 2011, 2012 og 2013, jf. bilag 25. Dette dokumenterer, at skovbruget har været drevet erhvervsmæssigt og at dette har resulteret i et rimeligt driftsresultat. Ejendommen er blevet drevet på samme vis i indkomståret 2000 og indkomståret 2010. Det gøres på denne baggrund gældende, at hvis ejendommen drives erhvervsmæssigt nu, har det formodningen for sig, at den også i tidligere indkomstår blev drevet erhvervsmæssigt.\n3.5.4 Jagten som en del af skovbruget\nDet gøres gældende, at de af sagsøgerne udøvede jagtaktiviteter i de omhandlende indkomstår var erhvervsmæssige og udgjorde en del af det erhvervsmæssige skovbrug.\nDet bestrides, at det forhold, at der har været afholdt jagtarrangementer, som anført ovenfor, understøtter, at jagtaktiviteter havde til formål at pleje (i hvert fald) A s private interesser, som anført af sagsøgte i processkrift A af 23. marts 2021, s. 8.\n3.6 Andre forhold\nDet gøres endvidere gældende, at det faktum, at selve ejendommens størrelse på ca. 290 ha underbygger, at der er tale om en erhvervsmæssig ejendom, idet arealet svarer til ca. 580 fodboldbaner.\nDerimod taler al fornuft i mod, at sagsøgerne skulle erhverve en ejendom på en størrelse, der svarer til 580 fodboldbaner alene for at pleje private interesser.\n3.1 Overordnede anbringender til støtte for frifindelsespåstanden\nTil støtte for den principale frifindelsespåstand gøres det overordnet gældende, at sagsøgernes skovbrug ikke udgjorde en erhvervsmæssig virksomhed i indkomstårene 2001-2006 og 2008-2009, hvorfor sagsøgerne ikke har ret til at fradrage skovbrugets underskud i den skattepligtige indkomst, jf. statsskattelovens § 6, litra a.\nDen, der mener sig berettiget til et skattefradrag, har bevisbyrden for, at der er afholdt en fradragsberettiget udgift, jf. UfR 2004.1516 H og UfR 2007.1905 H.\nDet er sagsøgerne, der har bevisbyrden for, at skovbruget udgjorde en erhvervsmæssig virksomhed, jf. UfR 2005.3071 H og UfR 2007.1905 H, og den bevisbyrde har sagsøgerne ikke løftet.\nEt skovbrug anses for erhvervsmæssigt drevet, hvis driften bedømt ud fra en teknisk-skovbrugsfaglig målestok kan betegnes som sædvanligt og forsvarligt, og der tilsigtes et rimeligt driftsresultat (rentabilitetskriteriet), jf. f.eks. UfR 1994.530 H, og Den juridiske vejledning 2021-1, afsnit C.C.1.3.2.1. Der foreligger heller ikke erhvervsmæssig virksomhed, såfremt der er grundlag for at antage, at driften, selv efter en længere årrække, ikke vil kunne blive overskudsgivende, jf. f.eks. UfR 2009.770 H.\nSagsøgerne har ikke løftet bevisbyrden for, at disse krav er opfyldt. Det bestrides ikke, at det ville være muligt, at drive en virksomhed fra ejendommen, som ville leve op til kravene for at blive bedømt som erhvervsmæssig i skattemæssig henseende - men det har sagsøgerne rent faktisk ikke gjort i de omhandlede år.\nSagsøgerne har således hverken godtgjort, at driften af deres skovbrug bedømt ud fra en teknisk-skovbrugsfaglig målestok var sædvanlig og forsvarlig og tilsigtede at opnå et rimeligt driftsresultat, eller at der var udsigt til, at skovbruget ville give overskud.\nDet bestrides på den baggrund, at Landsskatteretten skulle have begået fejl ved ikke at tillægge den supplerende skønsrapport afgørende betydning. Landsskatteretten har med rette lagt vægt på, at de efterfølgende udarbejdede danske driftsregnskaber ikke har været fremlagt for SKAT, og at regnskabernes resultater dermed ikke har været undergivet en ligningsmæssig kontrol, ligesom den efterfølgende opdeling af skovbrugets aktiviteter ikke har været efterprøvet, jf. bilag 1, side 27, 6. afsnit.\nSelvom begge skønserklæringer understøtter, at sagsøgerne ikke har løftet deres bevisbyrde for, at virksomheden var erhvervsmæssig, har sagsøgerne ikke stillet supplerende spørgsmål til skønsmanden eller ønsket at afhjemle skønsmanden under retssagen.\nSagsøgerne har i øvrigt ikke på andet grundlag godtgjort, at skovbruget havde erhvervsmæssig karakter i de omhandlede indkomstår. Sagsøgerne er ikke under skriftvekslingen fremkommet med nyt materiale, og bedømmelsesgrundlaget er således det samme, som det var for Landsskatteretten.\nPå den baggrund bør rettens konklusion også være, at sagsøgerne ikke har løftet deres bevisbyrde.\nSagsøgerne har således for det første ikke godtgjort, at driften af deres skovbrug bedømt ud fra en teknisk-skovbrugsfaglig målestok var sædvanlig og forsvarlig.\nNavnlig viser skovbrugets usædvanligt høje omkostningsniveau i de omhandlede indkomstår, at driften hverken var sædvanlig eller forsvarlig. Det fremgår således af begge skønsrapporter, at skovbruget havde et langt højere omkostningsniveau i de omhandlede indkomstår end det normale niveau for skovbrug med forretningsmæssig drift, jf. herom nedenfor afsnit 3.2.\nSagsøgerne har for det andet ikke godtgjort, at skovbruget tilsigtede at opnå et rimeligt driftsresultat. Sagsøgerne har i denne forbindelse heller ikke godtgjort, at skovbruget havde udsigt til at give et resultat på omkring 0 kr. eller til at blive overskudsgivende.\nDer blev ikke udarbejdet realistiske budgetter, og de faktiske resultater viser da også, at der ikke blev tjent penge.\nDet bestrides, at det af sagsøgerne fremlagte udkast til budget for indkomståret 1999 (bilag 36, side 215) dokumenterer, at skovbruget blev etableret med det formål at blive drevet erhvervsmæssigt. Budgettet er hverken dateret eller underskrevet, og det mangler beløbsmæssige angivelser for størstedelen af skovbrugets udgifter og afskrivninger (bilag 36, side 220-222).\n3.2 Skønsrapporterne bekræfter, at der ikke foreligger erhvervsmæssig virksomhed\nAt sagsøgernes skovbrug ikke udgjorde erhvervsmæssig virksomhed i de omhandlede indkomstår, understøttes af skønsrapporten af 19. juni 2012 (bilag 32):\nFor det første understøtter skønsrapporten, at den konkret gennemførte drift i de omhandlede indkomstår ikke har været sædvanlig og forsvarlig.\n3.3 Den subsidiære påstand\nTil støtte for den subsidiære hjemvisningspåstand gøres det gældende, at hvis retten finder, at skovbruget blev drevet erhvervsmæssigt i de omhandlede indkomstår, bør sagen hjemvises til Skattestyrelsen med henblik på en beløbsmæssig opgørelse af sagsøgernes fradrag. Skattestyrelsen har således ikke taget nærmere stilling til indkomstopgørelsen, herunder til om der er fradragsret for alle udgifter, og dette har Landsskatteretten heller ikke taget stilling til. Denne prøvelse bør ske hos Skattestyrelsen i første instans. Det bemærkes, at sagsøgerne ikke under retssagen har erkendt, at nogle af fradragene ikke vedrørte virksomheden, men er af privat karakter, og der kan dermed ikke bortses fra sådanne eventuelle private udgifter ved bedømmelsen af, om virksomheden var erhvervsmæssig, jf. ovenfor.\nParterne har som den ledende afgørelse på området henvist til Højesterets afgørelse af 15. april 1994 (offentliggjort i TfS 1994. 364). Af denne fremgår, at underskud ved drift af en landbrugsejendom efter den mangeårige, særlige ligningspraksis vedrørende deltidslandbrug kan fratrækkes ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst på betingelse af, at driften af ejendommen bedømt ud fra en teknisk-landbrugsfaglig målestok kan betegnes som sædvanlig og forsvarlig og tilsigter at opnå et rimeligt driftsresultat. I så fald må ejendommen i skattemæssig henseende anses for drevet erhvervsmæssigt, medmindre det må lægges til grund, at driften selv efter en længere årrække ikke vil kunne blive overskudsgivende.\nParterne er enige om, at denne praksis også gælder for et skovbrug.\nRetten lægger til grund, at der forud for de indkomstår, der er aktuelle i denne sag, har været drevet skovdrift i området i længere tid. Der har således ikke været tale om nystartet virksomhed, og den omstændighed, at skovdrift kan anses for at udgøre en mere langsigtet investering end f.eks. landbrug, har derfor ingen betydning.\nVirksomheden har ud over egentlig skovdrift bestået af ejendomsudlejning, jagtudlejning m.v., og en betragtelig del af udgifterne i virksomheden har ikke direkte relateret sig til skovdriften. Der har i de omhandlede år ikke været overskud i virksomheden, og retten lægger efter skønsmandens svar på spørgsmål 7 til grund, at aktiviteterne var logiske med henblik på systematisk indtægtserhvervelse, men at en del af omkostningerne, særligt fællesomkostningerne, ikke var normale i et skovbrug i SydY3-land med økonomisk optimering. Retten finder derfor, at A og B ikke har godtgjort, at driften ud fra en teknisk-landbrugsfaglig målestok i de pågældende år var sædvanlig og forsvarlig.\nEfter A s forklaring lægger retten til grund, at brødrene havde betragtelige indtægter fra anden virksomhed, og at de ikke havde behov for at opnå overskud i den Y3-landske virksomhed. Retten finder på dette grundlag, at der - uanset skovdriftens omfang - har været tale om en virksomhed, der ikke var sagsøgernes hovedbeskæftigelse.\nRetten lægger efter samme forklaring til grund, at A og B på den baggrund valgte at foretage endog meget store investeringer dels i veje dels i bygninger i perioden fra 2000 og fremefter. Sagsøgerne har derfor i samtlige de år, denne sag vedrører, ikke tilsigtet et rimeligt driftsresultat.\nPå det grundlag finder retten, at betingelserne for at anse skovdriften for erhvervsmæssig virksomhed i de pågældende år ikke er opfyldt.\nDen omstændighed, at virksomheden efterfølgende er blevet overskudsgivende, og at den muligt kunne have været overskudsgivende i de pågældende år, ændrer ikke herved.\nMed denne begrundelse stadfæster retten Landsskatterettens afgørelse, således at Skatteministeriet frifindes. Sagsomkostningerne er efter sagernes værdi, forløb og udfald fastsat til dækning af advokatudgift med 125.000,00 kr. inkl. moms. Skatteministeriet, Departementet er ikke momsregistreret. Retten har ved fastsættelsen af beløbets størrelse lagt vægt på, at der har været tale om to sambehandlede sager, hver med en værdi på 1.000.000,00 kr. Sagerne er ved retten behandlet under ét, der har ikke været tale om særlige sagsskridt ved retten, og hovedforhandlingen har haft en varighed af samlet lige omkring 1 retsdag.\nA og B skal in solidum til Skatteministeriet Departementet betale sagsomkostninger med 125.000,00 kr.


Facadeisolering | boligindretning indretningsarkitekt arkitektforbundet havearkitekt arkitekter\nPosted by greatmemar in Facadeisolering\nHusk, Facadeisolering, at uventede problemer kan forsinke projektet, Facadeisolering, uanset hvor godt du har planlagt det.\nDet kan tage et par shoppingture til dig at beslutte om de produkter, der kan give dig det, Facadeisolering, du ønsker, og er også praktisk til dine behov. Gennemse et print eller online-katalog. Når du har valgt en stil (moderne, arv eller easy living) vil indsnævre produktvalg. Vær opmærksom på eventuelle restriktioner på værelset. Udskrive eller notere produktspecifikationer og måle dit badeværelse. Du kan bruge online badeværelse planlægger i Bourne badeværelse og køkken Center hjemmeside til layout de produkter, du har valgt.\ndin tradesperson om dine valg. Hvis tradesperson fortæller dig, at det produkt, du har valgt, er uegnede, finde ud af hvorfor. Det kan kun være det ekstra arbejde er påkrævet, at de ikke ønsker at gøre. Husk, det er dit hjem, og du skal være opfyldt når jobbet er fuldført.\nDet er vigtigt, at du udarbejder planer for dit badeværelse eller køkken. Drøfte planerne med din tradesperson. Lad ham ved, hvilke produkter du ønsker, så han ved, hvad der skal gøres. Hvis du f. eks. har valgt inwall cisterne, tradesperson har brug for at vide så han kan indstille vvs korrekt inden for fliser. Det er bedst at have specifikationer for alle de produkter, du har valgt så tradesperson ved præcis, hvad arbejde er påkrævet.\nNår du vælger produkter, finde ud af hvor lang tid det tager for levering. Nogle varer såsom tapware og toiletter skal være på lager, mens andre som f. eks. kursteder og forfængelighed enheder er specialfremstillede og kan tage op til 1 måned efter bestilling. Ofte specialfremstillede produkter kan ikke refunderes så bekræfte dit produkt valg med dine tradesperson før bestilling. Find ud af din tradesperson som produkter, de bliver nødvendige. Generelt er de første produkter er i brusebad, badekar og spa og mixere hvis de monteres på væggen.\nsom ejer builder, hvad skal jeg købe mig?\nHvis du er ejer bygningen, skal du sørge for at købe alle de vigtigste produkter til dit badeværelse, køkken og vaskeri. Dette vil sikre, at du træffer alle beslutninger og opnå det ønskede resultat. Der vil være ting, du ikke vil tænke over, når en ordre, f. eks. forskellige typer greb på et toiletbord, pumpepositionsføler i din spa, Facadeisolering, at du bliver nødt til at beslutte på. Det er vigtigt at træffe disse beslutninger selv, da de vil påvirke det samlede resultat af projektet. Mindre fittings til vvs kan købes ved din tradesperson.\nHvilke tjenester er tilgængelige til min ejendom?\nDet er vigtigt at vide, om du har brug for gas eller elektriske apparater (varmt vand, kogeindretninger). Hvis du bor længere væk fra byen, Facadeisolering, du kan få brug for gasdrevne apparater.


GL og DGS: AP-eksamen er problematisk | Gymnasieskolen\nGL og DGS: AP-eksamen er problematisk\nAP-eksamenen er problematisk i forhold til elevernes retssikkerhed. Det mener Gymnasieskolernes Lærerforening og gymnasieeleverne. Samtidig er det et problem, at skoler forlader sig på en privat, kommerciel udbyder til at udforme en eksamen.\n_ Dato_ 21. jun 2019\nDet gik lige nøjagtigt med eksamen i almen sprogforståelse (AP), som Gymnasieskolernes Lærerforening (GL) havde frygtet.\nDet fortæller Helene Caprani, der er medlem af GL’s hovedbestyrelse og selv underviser i AP på Midtsjællands Gymnasium.\nUdmeldingen kommer, efter at en undersøgelse har vist, at der er stor forskel på, hvordan skolerne bedømmer eleverne i AP.\nLæs: AP-eksamen: Stor forskel på hvordan elever bedømmes\n“Det er problematisk, at eksamenen ikke er centralt fastsat, og at der er en så bred palet af prøveformer i AP, når karakteren tæller med på eksamensbeviset,” siger Helene Caprani og tilføjer:\n“Der er heller ingen karakternøgle. Nogle vil måske sige, at vi har læreplanen at rette os efter, men den er åben for fortolkning. Vi ved i hvert fald, at indholdet i AP-eksamen er meget forskelligt fra skole til skole.”\nHun ser flere farer i, at det er op til hver enkelt skole, hvordan eksamenen afvikles, og eleverne bedømmes.\n“Det er et principielt problem i forhold til elevernes retssikkerhed, når de ikke bliver bedømt ens overalt i landet. Det kan jo betyde, at en elevs præstation bliver vurderet til et 4-tal på den ene skole, men til et 7-tal på en anden skole. Det er også uheldigt, fordi skolerne er i en konkurrencesituation, så de måske kan se en fordel i at fremstå med gode resultater udadtil i forhold til naboskolen og derfor udformer en mere fordelagtig karakternøgle,” siger Helene Caprani.\nDanske Gymnasieelevers Sammenslutning (DGS) bryder sig ikke om interne prøver, blandt andet fordi det forringer elevernes retssikkerhed.\n"Vi ønsker centrale løsninger på eksamenerne, fordi det er lettere at gennemskue for eleverne. Samtidig sikrer det lige vilkår for alle elever,” siger Malte Sauerland-Paulsen, formand for DGS.\nDer kan også være forskel på, hvor mange ressourcer skolerne har til prøven, hvis den ikke bliver stillet centralt.\nDen nyligt offentliggjorte undersøgelse af AP-eksamenen havde især fokus på de digitale selvrettende test. Her dokumenterede cand. mag. Søren Nørrelund-Madsen blandt andet, hvordan to skoler bruger den samme identiske test under identiske forhold, men her ville 30-40 procent af eleverne på de to skoler have fået en anden karakter, hvis de blot havde aflagt deres identiske resultat på den anden skole.\nDet vidner om, at der ved interne prøver kan være store udsving i prøveformerne og resultaterne, lyder det fra DGS.\n"Vi stoler selvfølgelig på lærernes professionalitet, men der kan være eksempler på, at elever kan blive bedømt anderledes, hvis det er en intern prøve,” siger Malte Sauerland-Paulsen.\nHan understreger dog, at der altid vil være en form for tilpasning, når der bliver indført nye måder at gå til eksamen.\n"Det har været en hård periode, fordi vi har skulle implementere en ny gymnasiereform, samtidig med at der blev skåret på uddannelserne,” siger DGS-formanden.\nDet er et problem, at nogle skoler forlader sig på en privat, kommerciel udbyder til at udforme en eksamen i både indhold og form.\nHelene Caprani, hovedbestyrelsesmedlem\nGodt en fjerdedel af skolerne i undersøgelsen benytter sig af de digitale test, som laves af forlag. At skolerne vælger den løsning kan være et spørgsmål om ressourcer, mener Helene Caprani.\n“Digitale, selvrettende test kræver ikke lærertimer og kan derfor være billige, men er ikke nødvendigvis det mest optimale pædagogisk set. Og der er ikke noget andet argument end det økonomiske for, at AP-eksamen ikke har en centralt stillet prøve og dermed en national standard ligesom andre eksamener. Derudover er det et problem, at nogle skoler forlader sig på en privat, kommerciel udbyder til at udforme en eksamen i både indhold og form, i stedet for at Undervisningsministeriet påtager sig det ansvar,” siger Helene Caprani, der også peger på, hvad forskning viser omkring sådanne test.\n“En stor del af de digitale test er multiple choice, hvor eleven kan være heldig at svare rigtigt, selvom hun eller han ikke kan stoffet. Det giver yderligere vilkårlighed i bedømmelsen.”\nMalte Sauerland-Paulsen er enig:\n“Det er ærgerligt, at så mange skoler føler sig nødsaget til købe en ekstern prøve, men det kan skyldes nedskæringerne. Jeg så hellere, at AP-eksamenen skulle være baseret på lærernes faglige vurdering,” siger Malte Sauerland-Paulsen.\nAP lægger enormt pres på eleverne\nGrundlæggende er GL imod, at AP afsluttes med en eksamen, som tæller med på eksamensbeviset. Ændringen blev indført som en del af gymnasiereformen fra 2016.\n“Tidligere var AP i høj grad opvarmer til fremmedsprogsundervisningen, men når man gør det til et eksamensfag, så ændrer man status fuldstændigt,” siger Helene Caprani og uddyber:\n“At der i det hele taget ligger eksamener så tidligt i gymnasieforløbet giver uforholdsmæssigt stort fokus på præstationen i forhold til faktisk at tilegne sig nogle faglige kompetencer, der skal bruges i resten af gymnasietiden. AP’s læreplan er efterhånden godt proppet, og så er det nærliggende at undervise i det, der er med i testen – teaching to the test. Det lægger også et enormt pres på eleverne på et alt for tidligt tidspunkt, hvor de skal orientere sig i forhold til den nye klasse og skole.”\nOg man skal ikke negligere betydningen af AP-eksamenen, fordi den kun vægtes med 0,25 på eksamensbeviset, understreger Helene Caprani.\n“Den har jo stor betydning for eleven, fordi det er den første eksamen i gymnasiet, og desuden inddrages resultatet også i grundforløbssamtalen og i elevens valg af studieretning. Vi må nok også erkende, at en så tidlig eksamen til en vis grad afspejler elevernes niveau fra grundskolen og ikke kun det, som de når at lære i AP,” siger Helene Caprani.\nHun ville foretrække, at AP-eksamenen blev erstattet af en lokal prøve, men hvis det ikke er muligt, bør prøven have national standard som andre eksamener i gymnasiet.\nGymnasieskolen følger op på den politiske vinkel, når der er fundet en ny undervisningsminister.\nBrug af digitale selvrettende test i AP\nCand. mag. Søren Nørrelund-Madsen har lavet en undersøgelse af brugen af digitale selvrettende test til eksamen i AP på stx.\nHan har været i kontakt med 87 stx-gymnasier.\nCirka 23 procent af de 87 gymnasier bruger digitale selvrettende prøver.\nSe herunder, hvordan prøveformerne fordeler sig på de 87 adspurgte skoler:\nEksamensform Antal skoler %\nSkriftlig prøve 50 57\nMundtlig prøve 11 13\nKombination af skr. og mdt. prøve 6 7\nKøbt, skriftlig, digital, selvrettende test 20 23\nI alt 87 100 %\nSe hele hans undersøgelse her\nPointer om de digitale selvrettende...\nDer findes tre udbydere af digitale selvrettende test til AP-eksamen, og Søren Nørrelund-Madsen har især haft fokus på den ene leverandørs test.\nSkolerne skal selv konstruere en omregningstabel fra procent til karakter, da testene viser elevernes resultat som et procenttal.\nSkolernes forskellige omregningstabeller medfører, at identiske præstationer i identiske test under identiske forhold bedømmes forskelligt. Det betyder blandt andet, at en klasses karaktergennemsnit på 6,2 i AP ville springe fra 5,5 til 8,1 alt efter hvilken skoles omregningstabel der blev brugt.\nUndersøgelsen dokumenterer også, hvordan to skoler bruger den samme identiske test under identiske forhold, og her ville 30-40 procent af eleverne på de to skoler have fået en anden karakter, hvis de blot havde aflagt deres identiske resultat på den anden skole.\nKilde: Søren Nørrelund-Madsens undersøgelse af digitale selvrettende test i AP\n“Det er blevet sjovt at undervise i AP igen”\nAP-eksamen: Stor forskel på hvordan elever bedømmes