Drag Reduction Strategies for Upgrading Energy Efficiency in Danish Utility and Maritime Sectors\nEn fluid (f.eks. vand eller luft) der strømmer langs en fast overflade, påvirker denne overflade med en friktionskraft grundet fluidens viskositet. Denne friktion er kilde til store energitab i mange forskellige industrier. For eksempel forårsager friktion tryktab i vand- og fjernvarmerør, hvilket der kompenseres for vha. af pumper. Friktion er også ansvarlig for størstedelen af energitabet og brændstofforbruget for forskellige typer af fartøjer – især for store skibe. For både skibe og vandrør er såkaldt ’fouling’ et problem. Det medfører stor ruhed på overfladerne og forværrer dermed friktionsproblemet. I dette forskningsarbejde kombinerer vi præcise computersimulationer med eksperimenter for bedre at forstå fysikken bag flow nær meget ru overflader. Derudover forsker vi i innovative måder at reducere friktion på sådanne ru overflader.\nEK-Rem: The electrokinetic way to green remediation technologies\nGrundvand udgør en strategisk ressource og er den vigtigste kilde til ferskvand til industri, landbrug og drikkevand: 99 % af Danmarks befolkning afhænger af grundvand til deres drikkevandsforsyning. Grundvandsforurening kan have en alvorlig indvirkning på miljøet og den menneskelige sundhed. I Danmark er der mere end 37000 registrerede jordforureninger, og mere end halvdelen af dem findes under overfladen i lavpermeable, porøse jordlag som f.eks. moræneler. En effektiv oprensning af forureninger i de lavpermeable jordlag er en videnskabelig og teknisk udfordring, som kræver udvikling af nye oprensningsteknologier. EK-Rem foreslår, at man anvender elektrisk strøm under jordoverfladen til at skabe ladningsdrevet transport og til at fjerne forurening i svært tilgængelige morenelersaflejringer. Den foreslåede tilgang er baseret på studier af elektrokinetiske transportprocesser og af nedbrydning af forurening. I studierne er anvendt forsøg med innovative, flerdimensionelle opsætninger, der efterligner undergrundens komplekse og heterogene sammensætning. Forskningsmetoden kombinerer eksperimentelle undersøgelser med nye numeriske modelleringskoncepter, der kan anvendes til design og optimering af oprensningsteknologi. Resultaterne fra projektet vil bidrage til den grønne omstilling og vil bidrage til løsningen af en vigtig miljø- og samfundsmæssig udfordring. EK-Rem vil dermed påvirke arbejdet for et stort antal forskere, for industrien og for de ansvarlige offentlige myndigheder\nEU’s ambition er at være CO2-neutral i 2050. Dette kræver en massiv ændring af den nuværende globale energi-sektor - en sektor, der som udgangspunkt er finansieret af midler fra udenlandske investeringer. For at nå i mål med CO2-ambitionen, skal diverse miljøtiltag suppleres af ændringer i International Investeringslov (ILL), en lovgivning der i øjeblikket beskytter de traditionelle, fossile energi-producenter. EU er bundet af et såkaldt Energi-charter, hvis hovedformål er at beskytte investeringer, herunder disse indenfor fossil brændstof til en værdi af €2.15 billioner. Brud på denne aftale – eller EU's tilbagetrækning fra denne - vil resultere i enorme erstatningskrav mod værtsstaterne. Vi har derfor brug for et helt nyt blik på ILL aftaler – både i forhold til et miljømæssig perspektiv, men også for at sikre skatteborgerne, der skal bære hovedparten af evt. retlige krav fra investorer. En juridisk styrkelse af den bæredygtige energi-sektor gavner også dansk industris rolle som investor og aktør i konkurrence på det globale marked. ENERGIZE vil - via økonomiske og juridiske analyser – bidrage til ændring af International Investeringslov, der konkret understøtter omstilling til grøn energi. Projektet vil 1) udvikle juridiske guidelines, der kan bruges i energi-retssager i henhold til de nuværende traktater, og 2) udarbejde anbefalinger til hvordan at man bedst beskytter miljømæssige fællesressourcer ved hjælp af reformer og via forhandlinger om nye ILL-traktater\nEarth-abundant Metal Oxides for Electrocatalytic Hydrogen Production\nI elektrolyse spaltes vand til oxygen og hydrogen. Hydrogen produceret ved hjælp af grøn elektricitet er et afgørende element i omstillingen til grøn energi, eftersom hydrogen bruges som en energibærer eller indgår i mange nye teknologier der kan omsætte store mængder fornybar energi. Elektrolyse kræver tilstedeværelsen af en effektiv katalysator. Problemet er at de bedste af de kendte katalysatorer tilhører gruppen af sjældne ædelmetaller, såsom Ir, Pt og Ru, hvilket umuliggør en massiv udrulning af elektrolyse, der ellers kunne løse problemet med lagring af grøn strøm fra vindmølle og solceller. Forsøg har imidlertid afdækket at nogle oxid materialer bestående af ikke-sjældne metaller kan virke som effektive katalysatorer, specielt hvis de dannes som blandede oxider af flere metaller. Disse oxider har dog begrænset stabilitet i det korrosive elektrokemiske miljø, og generelt mangler vi forståelse af de grundlæggende principper for deres virkemåde. Dette projekt handler om at forstå de grundlæggende fysiske egenskaber af oxid materialer med gode og stabile katalytiske egenskaber. I projektet vil vi anvende atomart opløst mikroskopi på model katalysatorer til at finde ud af hvordan det atomare arrangement i overfladen af metal oxidet bestemmer dens stabilitet og aktivitet. Det er håbet at vi derved kan kommer nærmere en elektrokatalytisk process der udelukkende anvender materialer med bæredygtigt potentiale.\nEnzyme Biohybrids for green chemistry detergency applications\nDet højt industrialiserede samfund vi lever i, udmønter sig i adskillige negative indvirkninger på miljøet: høj CO2 udledning driver global opvarmning og dårlig luftkvalitet imens jord og grundvand forurenes fra især industrielle spildprodukter. Specielt vaskemiddel til diverse processer udgør en dagligvare med relativt stor miljøpåvirkning og er direkte ansvarlig for >225 mio. ton CO2 og 4 mio. ton kemikalier. Rengøringsmidler med enzymer tilbyder en grønnere løsning, idet de er effektive ved lavere temperatur og derved lavere CO2 forbrug. Udfordringerne ved denne metode er, at enzymerne er sensitive overfor temperatur og vil nedbryde sig selv over tid – dette forkorter holdbarheden af vaskemidlet. Formålet med dette projekt er at udvikle nye hybrider bestående af sammensatte enzymer og polymerer som derved vil have bedre stabilitet og aktivitet – og derved en længere holdbarhed sammenlignet med enzymer alene. De nye hybridmaterialer vil blive undersøgt og karakteriseret, først ved hjælp af biofysiske metoder og herefter evalueret af Novozymes A/S.\nFrom Poison to Reuse (P2R): Advancing the Green Transition by Creating a Circular Economy for Arsenic-rich Waste\nAdskillige essentielle industrier i Danmark producerer affald med kræftfremkaldende arsen. Eksempelvis leder rensning af arsenforurenet vand på danske vandværker til okkerslam med koncentrationer af arsen, der kan være meget høje (>1 vægt%). Desværre findes der endnu ingen bæredygtig metode til at håndtere dette giftige biprodukt. Dette projekt vil udvikle en række innovative genanvendelsesteknikker, som kan muliggøre cirkulær økonomi for arsenholdigt affald. De udviklede metoder vil blive anvendt til at 1) adskille arsen fra okkerdelen af affaldet; 2) omdanne den udvundne arsen til metallisk form, så den bliver et værdifuldt materiale i produktionen af arsenbaserede halvledere; og 3) bruge okkerdelen til at producere magnetit. Teknikkerne vil blive testet på arsenholdigt affald fra forskellige kilder, f.eks. danske vandværker. Resultater vil understøtte cost-benefit analyser, som skal identificere potentielle markeder for slutprodukterne. Således ønsker dette projekt at afhjælpe både de økonomiske og miljømæssige byrder ved håndteringen af arsenholdigt affald.\nLet it Wave: Ultrasound Enhanced Power-to-Hydrogen (Up2H2)\nFor at opnå de karbon neutrale mål for 2050, skal vi identificere og opbygge et vedvarende energisystem for at erstatte afbrændingen af fossilebrændstoffer. I øjeblikket bliver danske vindmølleparker opsat for at kunne producere en vedvarende strøm af grøn energi, men møder problematikker i oplagringen af strømmet. Denne store nødvendighed har fået både den offentlige samt den private sektor til at investere i nye teknologier for vedvarende metode for oplagring af den grønne strøm. Men her er visionen om elektrolyse af havvand for en direkte produktion af brint, et godt bud på at opbevare strømmet offshore. Den nuværende elektrokemiske produktion af brint er ikke energieffektiv, da elektroderne nemt bliver kontamineret eller ”klædt på” af brint bobler, som resulterer i et forhøjet energiforbrug. Dette projekt vil undersøge effekten af ultralyd kombineret med elektrolyse, da ultralyd er en grøn og kemikaliefri teknologi, sammen med et kraftfuldt redskab for at øge massetransporten og den elektrolytiske reaktion. De mekaniske ultralydsbølger vil forstyrre samt afgasse den elektrolytiske opløsning, mens det unikke fænomen af ultrasonisk kavitation vil formere ”mikro” turbulente områder for at ”klæde elektroden af” for de akkumulerede brint bobler, samt fjerne overflade fouling af elektroderne. Afkastningen af dette projekt vil være en stærk kobling af den grønne ultralydsteknologi med elektrolyse, for en effektiv og økonomisk brint produktion.\nLimWind: Limit white structure flaking failures in wind turbine gears and bearings via heterogeneous microstructure design mimicking nature\nMed dette projekt foreslår jeg en hel ny overfladebehandling af gearstål, så det store problem man i dag har med uforudsigelig revnedannelse (white structure flaking – WSK / white etching cracking - WEC) kan reduceres eller endda helt undgås i en vindmølles levetid. I dag fejler gear og lejer langt tidligere end de lovede 20 år, og reparation of WSK/WEC fejl er pt den største udgift i driften af vindmøller. Min ide er at overfladebehandle gearstål, så det får en heterogen mikrostruktur inspireret af naturens kompositstrukturer. Ved indsætning/cementering tilsættes ekstra kulstof (ved diffusion) til et overfladelag af det i forvejen kulstofholdige stål, hvorved der dannes et heterogent overfladelag med en struktur, der minder om et en krop: Cementit som knogler, Austenit som blødt væv og Martensit som muskler. En sådan struktur en meget modstandsdygtigt over for udmattelse og slid. Mine allerførste forsøg viser, at den nye struktur mindst er 10 gange så modstandsdygtig for udmattelsesfejl end det stål, der bruges i dag. En yderligere fordel ved den nye ide er, at den let kan implementeres industrielt. Projektet fokuserer på at optimere den nye overfladebehandling til drift forhold svarende til en vindmølles, laboratorie testning, detaljeret karakterisering af deformation og evt. skades initiering, hvilket sammen med state of the art finite element beregninger skal klarlægge deformations- og skades mekanismer i den nye heterogene struktur.\nLiquid coatings without use of solvents\nIndustrielle coatings er essentielle for beskyttelse af feks vindmøller og skibe, og de sprayes normalt på pga de store arealer involveret. For at få coatingen til at være spraybar er der tilsat opløsningsmidler (kaldet volatile organic content (VOC)). Det estimeres, at der årligt udledes 2,4 mio tons af VOC fra industrielle coatings. Disse er skadelige for miljøet, og myndighedsmæssigt forsøges det styre mod under 250 g VOC/L fremfor fuldstændig eliminering af VOC, da der ikke pt findes en reel løsning til at undgå VOC. Overordnet set har VOC funktionen at gøre systemet tilstrækkeligt flydende til homogen påføring. Dernæst damper VOC af, og under denne afdampning dannes der ofte restspændinger, som leder til krakelering, så VOC løser ét problem og introducerer et andet. I dette projekt vil vi udvikle et ny type coating, der ikke indeholder VOC, men i stedet indeholder lavmolekylære polymer-ringe, der vil virke som opløsningsmidler inden hærdning og dermed bevirke spraybarhed samt sikre at malingen ikke løber, altså et såkaldt thixotropisk system. Hovedhypotesen er, at efter hærdning af coatingen vil polymer-ringene inkorporeres fysisk i coatingen, og på grund af den løse, permanente netværks-struktur, vil den hærdede coating kunne afvikle restspændinger autonomt og samtidigt have stor styrke og resistens. Dermed haves en coating, der både er industrielt relevant, miljøvenlig og ikke leder til behov for om-coating pga restspændinger.\nMASCULINITIES IN GREEN TRANSITION: Negotiating Gender Norms and Transforming Men’s Practices\nHar klimaet et køn? Nej, vil mange nok mene. Ikke desto mindre viser befolkningsundersøgelser tilbagevendende, at kvinder er mere motiverede for, og har lettere end mænd, ved at tage del i den grønne omstilling og omfavne bæredygtige livsstile. Forskningen peger på, at mange af de ubæredygtige forbrugsformer (fx bøffen, bilen, osv.) er kulturelt stærk koblet til maskulinitet. ’Grønne praksisser’ kobles derimod til kvindelighed og kan virke ”umandige” på nogle mænd. Således er der god grund til at kigge på, hvilken betydning køn har i forhold til at forstå, hvad der hhv. hæmmer og muliggør mænds deltagelse i den grønne omstilling. Dette projekt vil gennem fokusgrupper og individuelle interviews med et bredt udsnit af danske mænd, samt analyser af sociale medier, give et indblik i hvilken rolle fremherskende maskulinitetsidealer spiller for mænds engagement i den grønne omstilling og for deres villighed til at ændre egne hverdagspraksisser. Projektet inkluderer endvidere et fokus på mænd, der aktivt har valgt at gå ind i klimakampen for at få indblik i hvilke overvejelser og ræsonnementer der driver denne gruppe samt hvordan de oplever at blive mødt af det opgivende samfund. Ved at inkludere et maskulinitetsperspektiv på klimakrisen, vil projektet producere viden, der kan hjælpe politikere, NGOer og praktikere til at få øje på, og tage højde for, betydningen af køn i deres igangværende og fremtidige klimaindsatser.\nMES-MODEL: A mathematical model to improve microbial electrosynthesis\nBestemte mikroorganismer kan omdanne kuldioxid (CO2) og elektricitet til værdifulde organiske kemiske stoffer ved en proces kaldet mikrobiel elektrosyntese (MES). Denne nye bioteknologi er meget interessant for Danmarks grønne omstilling, da den både kan bidrage til reduktion af vores CO2-udledning og til opbevaring af elektrisk energi fra vedvarende energikilder i kemiske bindinger. Raterne af MES er dog desværre stadig lave, og der er endnu ikke fuld forståelse af de involverede processer i denne bioteknologi. Formålet med MES-MODEL er at udvikle en matematisk model til at beskrive de relevante processer og forudsige udkommet af MES. Vi vil anvende denne model til at undersøge, hvordan mikroorganismerne præcist bruger elektriciteten, med det ultimative mål om at bestemme hvilke forhold der kræves for at optimere MES. Med MES-MODEL vil vi bidrage med den første teoretiske beskrivelse af MES og udvikle et vigtigt værktøj for en vidensbaseret optimering af MES. MES-MODEL vil bygge på den komplementære ekspertise af tre forskellige forskningsgrupper fra Danmark og Tyskland.\nMixed organic-aqueous Electrolytes for selective CO Electrolysis (ME-COE)\nBrian Joseph Seger\nBæredygtige kemikaler er ofte oversæt i jagten på et bæredygtigt samfund. Drivhusgassen CO2 kan relativt nemt omdannes til carbonmonoxid, enten via CO2-elektrolyse eller konvertering af biomasse. Det er derimod en udfordring at konvertere carbonmonoxid videre til ethylene, som er en byggesten i plastik, eller andre brugbare kemikalier. Dette projekt vil undersøge brugen af organiske solventer, med et meget lavt vandindhold, til produktionen af kemikalier, herunder ethylene of ethanol. Ved at mindste vandindholdet begrænses produktionen af hydrogen, hvilket er et signifikant mindre værdifuldt produkt end de organiske kemikaler, der ellers kan produceres\nOf Islands and Ice: Climate Change and the Protection of Indigenous Communities under International Law in Remote Island Territories\nDette projekt vil undersøge indvirkningen af klimaændringer på indfødte, der bor på fjerntliggende øområder med særligt henblik på at se hvor effektivt beskyttet disse indfødte er retsligt. Millioner af indfødte lever steder, hvor truslen for klimaforandringer er så presserende, hvor vandstande stiger og permafrost smelter, at det bliver en direkte trussel ift. deres fødevaresikkerhed og personlige sikkerhed. Ved at udføre casestudier og feltophold i Grønland og på Cook-øerne, vil dette projekt kortlægge hvor ansvaret for dette ligger, afsløre hvordan ansvaret vil kunne implementeres lokalt, og give en tiltrængt klarhed omkring lovgivningen for de indfødte samfund, kommunale- og nationale myndigheder, samt potentielle investorer for områderne. Bygget på den nyeste forskning vil projektet kortlægge samtlige lag i klimatilpasningslovningen gældende for de to caseområder, Cookøerne og Grønland, via et post-kolonialt perspektiv og ved hjælp af principper udviklet af fødevaresuverænitets-bevægelsen.\nPassive and responsive materials for building solar-thermal management\nDette projekt fokuserer på udvikling og test af nye materialer til at hjælpe med kontrol af varme i bygninger. Opvarmning og nedkøling af bygninger udgør en signifikant del af den globale energiproduktion i henholdsvis koldt og varmt klima der resulterer i udledning af kuldioxid (CO2) og bidrager til den globale opvarmning. Varmeoverførsel gennem vinduer udgør et væsentligt bidrag til forebyggelige tab, og bedre løsninger til varmekontrol af solenergi vil føre til reduceret energiforbrug og kuldioxid (CO2) udledning. Her vil nye materiale koncepter til brug i vinduesdesign blive udforsket. Materialer vil blive designet, bygget og testet, som absorberer og kan konvertere usynligt infrarødt sollys til varme og samtidigt tillade synligt lys at passere igennem ved at bruge metal/dielektriske nanopartikler, og som kan reagere dynamisk på intensiteten af sollyset. Det er forventet at disse materialer vil give nye funktionelle muligheder til design af dobbelt- og tre-lags glasvinduer med forbedret ydelse. Nanostrukturerede materialer med forbedret blokering af direkte sollys eller indirekte overførsel af solenenergi og forbedret køling af vinduesoverflader er relevante i brug til design af vinduer i varmt klima. Alternativt er materialer med forbedret udvinding af solenergi inde i bygninger relevante i køligt klima.\nLandbrug og fødevareproduktion er blandt de store syndere, når det kommer til klima - og miljøpåvirkning. Påvirkningen kan eksempelvis reduceres ved at øge produktionen af nye planteproteinkilder. Græs er en yderst lovende proteinkilde da det både har en næringsprofil velegnet til foder- og fødevarebrug, men kultivering af græs har en lang række andre fordele. Græs har høj produktionskapacitet, begrænset behov for gødning og pesticider, foruden evne til at binde kulstof og reducere næringsstoftab. Modsat klassiske planteproteiner, der udvindes fra oplagringsorganer som frø og rodknolde, udvindes proteinet fra saften af frisk-høstet græs/blade. Den helt store udfordring herved er at græsser også indeholder en lang række bioaktive stoffer, såkaldte fytokemikalier, der kan reagere med proteinerne og ændre deres egenskaber og funktion. Disse interaktioner er i dag ikke specielt velkarakteriserede og kan herudover drastisk nedsætte proteinets kvalitet og funktion, og derigennem anvendelighed og værdi. I PhyPro ønsker vi at få en bedre forståelse af disse reaktioner. Dette gøres gennem karakterisering af proteiner og fytokemikalier på molekylært niveau. Herefter anvendes denne viden til at udvikle simple og kontrollerede modelsystemer, hvor reaktioner studeres. Ved gradvist at øge kompleksiteten i modelsystemerne vil vi undersøge hvordan reaktionerne konkurrerer og ikke mindst hvordan vi, med grøn teknologi, kan forebygge reaktioner med negativ indflydelse på en selektiv måde.\nUdbredelsen af vedvarende energi fra vindmøller og solceller samt elektrificeringen af transportsektoren kræver systemer til at lagre den producerede strøm, indtil der er behov for den. Dette vigtige bidrag til den grønne omstilling kræver nye fremskridt inden for batteriteknologi. Lithium-ion batterier har haft stor succes, senest anerkendt med Nobelprisen i kemi i 2019, men der er behov for yderligere forbedringer ift. sikkerhed, ydeevne, effektivitet, levetid og pris. I dette projekt er fokus på den midterste ionledende del af batteriet, som ønskes fremstillet som et fast stof i stedet for en væske for bl.a. at forbedre sikkerheden. Denne ændring har dog en væsentlig bivirkning, idet evnen til at lede lithium-ioner forringes, hvilket til dels kan løses ved at anvende et amorft (uordnet) fast stof. Amorfe materialer er dog generelt udfordret af lav brudsejhed, dvs. manglende evne til permanent deformation uden brud. Dette kan føre til hurtig udbredelse af revner, der begrænser batteriets levetid og effektivitet. Projektet sigter mod at forstå revnedannelse og udbredelse på atomart niveau i amorfe ionledende materialer, herunder sammenhængen mellem brudsejhed og ionledning. Computersimuleringer, maskinlæring samt avancerede røntgen-baserede målemetoder vil blive anvendt til at forstå de strukturelle omdannelser, der sker på atomart niveau, når en revne vokser. Denne viden kan anvendes til at designe nye amorfe strukturer, der kan indgå i fremtidens faststof batterier.\nHvert år køber den offentlige sektor i Danmark varer og tjenester i ca. 380 mia. kr. Størrelsen af de offentlige indkøb gør udbud til et vigtigt - og nødvendigt - værktøj til bekæmpelse af klimaændringer. Både internationalt og nationalt er offentlige indkøb udvalgt som et vigtigt middel til at reducere den offentlige sektors klimaaftryk. Der foregår endda overvejelser om at gøre grønne krav obligatoriske både på EU plan og national plan. På trods af det politiske fokus er der meget lidt viden om, hvordan offentlige indkøb kan anvendes til at sikre en grøn dagsorden bedst muligt. Det overordnede mål med PROCUREGREEN er at producere ny indsigt i, hvordan offentlige indkøb kan bidrage til en grøn omstilling. Projektet vil afdække, hvordan grønne krav lovligt kan tages i betragtning i offentlige kontrakter, og undersøge nationale data om, hvordan grønne krav bliver anvendt i udbud. Særligt vil PROCUREGREEN undersøge, hvordan offentlige myndigheder kan sikre, at leverandører også lever op til de grønne krav der er angivet i kontrakterne. I sidste ende vil projektet hjælpe med at forstå, hvordan offentlige myndigheder kan bruge de offentlige indkøb til at bekæmpe klimaforandringer.\nDer bliver for tiden publiceret omfattende dokumentation for at bildeling kan bidrage til bæredygtig mobilitet. Bildeling kan være med til at reducerer traffikpropper, forurening, transportomkostninger, og på sigt den samlede bilpark. Desuden har bildeling potentiale til at forbedre mobiliteten for et dårligere stillet segment af befolkningen. Der er imidlertid centrale planlægningsudfordringer, der først må løses. Tilgængeligheden af delebiler udfordres af hyppige ubalancer i bilflåden. Det overordnede mål med dette projekt er at udvikle radikalt nye rebalanceringsmetoder baseret på forebyggende og dynamiske prisstrategier, så serviceniveauet og den kommercielle levedygtighed af delebilstjenester forbedres. Disse metoder baseres på avancerede stokastiske optimeringsteknikker.\nByggeriet fremhæves ofte som en af de største bidragsydere til miljøforringelser grundet dets store forbrug af ikke-fornybare ressourcer og udledning af CO2. Valg af byggematerialer spiller derfor en afgørende rolle i branchens grønne omstilling. Hidtidige tiltag har især fokuseret på udvikling af beregningsværktøjer, der synliggør produkters miljøbelastning gennem hele dets livscyklus. Disse tiltag er med til at tilvejebringe et rationelt beslutningsgrundlag for valg af materialer. Imidlertid er miljøbelastninger blot en af flere parametre, der ligger til grund for valg af materialer. Hvis der ikke er foretaget et materialevalg i entreprisekontrakten, er dette som udgangspunkt overladt til entreprenøren. Her spiller økonomi, kendskab og tilgængelighed til materialer, eksisterende lovgivning, viden og udførelsespraksis en rolle. Imidlertid ved vi meget lidt om, hvordan disse mange forskellige strukturelle, lovgivningsmæssige og kulturelle forhold spiller sammen i praksis og påvirker valget af materialer. Projektet undersøger m, hvordan beslutninger og materialevalg træffes og retfærdiggøres i samspillet mellem forskellige aktører og interesser. For at belyse den overordnede problemstilling gennemføres der casestudier af projekter i flere entreprenørvirksomheder med forskellige størrelse og profil, og der trækkes på institutionel teori, social praksisteori og ny-pragmatiske indsigter for at forstå, hvordan forbrugsmønstre er etableret og kan ændres.\nIndividuel menneskelig adfærd er blandt de største trusler mod klima og miljø (fx brug af engangsplastik, kødforbrug). Derfor har man forsøgt med interventioner til at fremme miljø- og klimafremmende adfærd (MKFA) på individuelt niveau. På den ene side har flere af disse interventioner vist sig at være effektive (fx ved øgning af viden om klima- og miljøspørgsmål, og ved 'nudging'). På den anden side er de positive effekter i bedste fald små set i forhold til de langsigtede mål. I dette projekt foreslår jeg, at en personaliseret pro-klima og miljøundervisning har de største, positive effekter på (langvarig) MKFA. Specifikt foreslår jeg at matche interventionsmateriale - fx at give information om positive sociale normer (hvad andre mennesker laver) og sætte specifikke mål for sig selv - med menneskers personlighedskarakteristikker (deres grundlæggende træk, motiver i livet og værdier). Jeg vil teste effekten af denne intervention sammenlignet med en kontrolgruppe, der ikke modtager nogen intervention, og med tre andre generelle/generiske interventionsgrupper (informationsbaseret, sociale normer samt generel miljø- og klimarelateret undervisning inklusiv målsættende adfærd og engagement). Jeg tror, at tilpasning af interventioner til folks personlighed er et vigtigt led i at motivere folk til at udvise mere MKFA i det lange løb, fordi one-size-fits-all interventioner overser kerneforskelle mellem mennesker.\nDet Taktile Internet (TI) forudses at omfatte kommunikation af følesans. Et telerobotsystem med haptisk feedback gør brugere i stand til at involvere sig i et fjernmiljø og udføre opgaver uden fysisk tilstedeværelse, hvorved mange rejser kan undgås. TIs anvendelser spænder bredt, især et omfattende udvalg af industrielle processer og ydelser kan udføres gennem telerobotsystemer, f.eks. i farlige omgivelser. Et åbent spørgsmål i TI er kravet om 1ms end-to-end latenstid, som begrænser den maksimale kommunikationsafstand til 150 km, selv under ideelle forhold. En lovende tilgang til at overkomme begrænsningen fra lysets hastighed er at skabe en lokal model som approximerer fjernmiljøet, men det er udfordrende at virkeliggøre effektive og pålidelige modelopdateringer i realtid med det nuværende databehandlingsparadigme. Projekt eTouch stræber efter at realisere dette ved hjælp af edge-intelligens for telerobotservices, som kan drage fordele fra både parametriske og ikke-parametriske modelleringsmetoder for at maksimere modellens stabile fase og minimere overgangsfasen og derved væsentligt forbedre systemets stabilitet og transparens. Forskningsholdet består af eksperter i Edge Computing, telerobotteknologi og Machine Learning, som samarbejder med forskere i verdensklasse fra TUM og TUD og industrielle interessenter. Forskningsresultaterne forventes at være et gennembrud for Taktile Internet, hvilket vil have omfattende direkte og indirekte indvirkning på den grønne omstilling.\nMapping Phosphorus hot spots - the ticket to Carbon sesquestration in lowland soils (PhosCarb)\nDrænede organiske lavbundsjorde frigiver store mængder CO2. Når jordene vådlægges opnås en kraftig reduktion af CO2-emissionen på op til 15 tons/ha om året! Problemet er at vådlægning kan give et stort udslip af fosfor (P), der er bundet til jernoxiderne i jorden, hvilket resulterer i eutrofiering af vandmiljøet. De nuværende metoder til beregning af P udvaskning er usikre og fører til fejl i administrationen af lavbundsområder. PhosCarb-projektet griber fat i denne problemstilling ved at kortlægge og kvantificere samtlige processer der bestemmer P dynamikken og frigivelsen i vådlagte lavbundsjorde. Store mængder P er i spil! Op til 500 kg P per hektar kan i løbet af få uger frigives fra jernoxider og enten udvaskes eller omdannes til andre P-former. Vi bruger nye feltmetoder (litterbags, jern stripes) til bestemmelse af mikrobiel jernreduktion og den tilhørende netto P-frigivelse. I laboratoriet undersøger vi omsætningen mellem P puljerne med særlig fokus på mikrobers kobling af P frigivelsen med kulstofomsætning i jorden og deres betydning for genbinding af fosfat i jordeen. I det sidste trin af projektet anvendes felt- og laboratoriedata sammen med hydrologisk kortlægning til modellering af Pudvaskningen og kortlægning hot-spots med høj P udvaskning. Det udviklede kortlægningsværktøj forbedrer udpegning af lavbundsarealer, der kan vådlægges, da P-hot-spot-arealerne kan udpeges præcist, og der kan sættes ind med filterteknologier der kan modvirke P-udvaskningen.\nBølgeenergi kan blive en central del af grøn omstilling og interessant i forbindelse med havvindmøller, idet de to teknologier kan dele infrastruktur. Forskningsprojektet har til formål at optimere det eksisterende bølgeenergianlæg Crestwing med henblik på at forbedre dets hydrodynamiske egenskaber samt produktionsomkostninger, drift og vedligehold. Projektet er et samarbejde mellem DTU, Aarhus Universitet, Harvard, samt virksomheden Crestwing Aps.\nKlimarådet og flere interesseorganisationer peger på vådlægning af lavbundsjorde som et effektivt virkemiddel til reduktion af drivhusgasser til opnåelse af regeringens klimamålsætning om 70% reduktion i 2030. Lavbundsjorde er lavtliggende og naturligt våde jorde med et højt organisk indhold. Gennem de sidste 150 år er mange af disse jorde drænet for at øge deres værdi som landbrugsjord. Denne afdræning resulterer dog i en betydelig emission af primært kuldioxid (CO2), som frigives til atmosfæren og bidrager til klimaændringer. Der er et tæt samspil mellem grundvandstanden i lavbundsjorde og deres emission af både kuldioxid og metan (CH4). Samspillet er dog komplekst og varierer i tid og rum, og desuden er effekterne af ekstremsituationer som oversvømmelse og tørke underbelyst. PEACEprojektet vil foretage en detaljeret beskrivelse af den tidslige og rumlige variation i grundvandsstanden i danske lavbundsjorde vha. satellitdata og fysisk-baserede hydrologiske modeller. Desuden vil klimaændringers indvirken på grundvandsstanden i lavbundsjordene samt dennes feedback på drivhusgasemissioner under vådlægning blive undersøgt. Der vil være fokus på hvordan den tidslige dynamik og fremtidige ekstreme klimahændelser påvirker emissioner. Resultaterne vil bidrage til vores forståelse af drivhusgasemissioner under nuværende og fremtidig klima-variabilitet, og vil udgøre et værdifuldt langsigtet input til den dansk vådlægningsstrategi for lavbundsjorde i en Grøn Omstilling.\nDominerende ideer om grøn omstilling er låst fast i et udviklingsparadigme hvor fremskridt og innovation baseres på vækst i produktion og forbrug. Derfor har etablerede videns- og policy institutioner svært ved at forestille sig og udvikle brugbare løsninger på nutidens globale klimaudfordringer. Dette projekt undersøger alternativer der gør op med sådanne etablerede logikker. Projektet undersøger initiativer der udlever bæredygtig innovation på en måde der er radikalt anderledes og som baserer sig på en holistisk forståelse af samspil mellem miljømæssig bæredygtighed og mere participatoriske måder at organisere økonomi og politik. Dette samspil er underbelyst i eksisterende akademisk litteratur. Ved at undersøge hvordan sådanne positive samspil forsøges realiseret i praksis, vil vi skabe ny viden der udfordrer vores etablerede forståelser om grøn omstilling og samtidig stimulerer vores evne til at forestille os og udvikle nye løsninger. Konkret vil dette ske gennem komparative feltstudier i Indien, Syd Afrika og Danmark. Sammenligningen på tværs af traditionelle Nord og Syd skel tager afsæt i kritikken af, at den vestligt funderede vækstbaserede økonomiske model har medvirket til de globale klimaudfordringer. Derfor undersøger vi både vestligt funderede alternativer og alternativer med rod i andre filosofiske syn på relationen mellem menneske og natur.\nUdnyttelse af insekter til produktion af foder og fødevarer, er et oplagt supplement til traditionel landbrugsproduktion. Der er et stigende behov for produktion af animalsk protein, med en mindre miljøbelastning, for at imødekomme det stigende pres på Jordens ressourcer fra en voksende befolkning. Insekter er velegnede idet de kræver mindre plads og vand end traditionelle husdyr, og konverterer energi fra diæter til biomasse langt mere effektivt end pattedyr (der bruger en stor del af den akkumulerede energi til varme). Endeligt er insekter, som f.eks. den sorte soldater flues larver (Hermetis illucens) i stand til at udvikle sig på organiske overskuds eller affaldsprodukter af lav kvalitet, hvilket øger denne produktions værdi i et cirkulært økonomi perspektiv. Dette projekt har til formål at bane vejen for en rentabel og bæredygtig stor-skala dyrkning af den sorte soldater fIue, ved at svare på følgende uafklarede spørgsmål: 1) Hvor stort er potentialet for at optimere væksten ved at bruge forskellige diæter og manipulere mikrobiomet (de associerede mikroorganismer, f.eks. i tarmen) i forskellige genetiske stammer af den sorte soldater flue? 2) Hvor stort er potentialet for at reducere udledningen af drivhusgasser ved at bruge forskellige diæter og manipulere mikrobiomet i forskellige genetiske stammer af den sorte soldater flue? 3) Hvilke barrierer findes hos forbrugerne ift. disse nye produkter, og hvilken kommunikation vil mest effektivt nedbryde disse barrierer?\nForbedret sygdomsresistens i hvede er afgørende for en bæredygtig grøn omstilling i jordbruget, herunder at mindske risiko og brug af kemiske pesticider samt øge det dyrkede økologiske areal til mindst 25% i 2030. Traditionel sygdomsresistens mister ofte sin effekt pga. udvikling af nye patogen racer. Der er således konstant brug for at finde ny resistens, herunder resistens mod rustsvampe, som er blevet hyppigere i takt med øget kornareal og milde vintre, som øger chancen for vinteroverlevelse af bl.a. rusts. Ny forskning har vist, at rustmodtagelige sorter af vinterhvede kan udvikle resistens efter en kuldeperiode. Dette fænomen, som vi kalder ’kulde-induceret resistens’, er ikke undersøgt eller udnyttet i vinterafgrøder. Rustsvampenes mulighed for tilpasning til en sådan resistens kendes heller ikke. I forhold til at understøtte den grønne omstilling i landbruget ønsker vi at undersøge: 1) genetisk grundlag for temperatur-induceret resistens overfor gulrust i vinterhvede, 2) udvikling af markører for målrettet udnyttelse af denne form for resistens, 3) risiko for tilpasning samt holdbarhed af temperatur-induceret gulrustresistens i hvede. Projektet er organiseret som et partnerskab mellem Nordic Seed A/S og tre komplementerende forskergrupper ved Aarhus Universitet. Projektet bygger på kendte plantegenetiske ressourcer og metoder, og de molekylære og plantefysiologiske undersøgelser er baseret på en unik samling af meget forskelligartede rustisolater fra hele verden.


Udviklingen af landbruget mod et mere effektivt, højproduktivt og moderniseret landbrug, har over flere årtider gradvist ændret vores landskab og natur. Stejle og fugtige områder der tidligere blev drevet ekstensivt til gavn for naturen, er blevet inddraget til intensiv landbrug. Større landbrugsbedrifter og større landbrugmaskiner har medført, at små marker er slået sammen til endnu større dyrkede flader med produktion af ensartede afgrøder. Småbiotoper som levende hegn, markskel og markveje, er svundet betydeligt ind. Flere vandhuller er drænet væk eller påvirket af for store mængder næring. Der dyrkes tættere på veje, grøfter, diger, vandløb og levende hegn. Det har resulteret i, at der er mindre plads til naturen. Mindre plads til naturen skaber et øget pres på naturen og alle dens arter af planter, dyr og svampe.\nTidligere var landbrugsdriften mere ekstensiv med driftsformer som græssende husdyr og høslet. I dag er de fleste husdyr kommet på stald, og græsning bliver ikke længere anvendt i samme omfang som tidligere. I forbindelse med ændring af landbrugsdriften, hvor der er mindre forekomst af græsning og høslet, vil de lysåbne naturtyper, der er tilpasset en ekstensiv drift gennem århundreder, gro til. Den varierede flora og fauna på naturområderne vil som følge deraf forsvinde.\nAtmosfærisk kvælstofbelastning har en negativ effekt på kvælstoffølsomme naturområder. Generelt er sjældne planter på naturområderne nøjsomme og kan ikke klare sig i konkurrencen om lys, næring og plads. Et stort indhold af kvælstof, både i luften og jorden, favoriserer få dominerende og hurtigvoksende arter, der er bedre til at udnytte næring end de nøjsomme arter, der er tilpasset næringsfattige forhold. Når de næringskrævende arter dominerer - for eksempel stor nælde eller hundegræs - skygger de for en masse arter, der kun kan vokse frem og sætte frø, hvis der kommer lys til dem. Naturområderne bliver ændret og forarmet.\nMere intensiv dyrkning medfører, at flere marker med de omkringliggende småbiotoper får tilført næringsstoffer som fosfor og kvælstof og giftstoffer fra ukrudts-, insekt- og svampedræbende midler.\nSom resultat af jordbrugets intensivering, byernes ekspansion og udbygningen af infrastruktur, brydes naturen op i små enheder. Denne opsplitning af levesteder, fragmentering, forringer planter og dyrs muligheder for at sprede sig og øger risikoen for lokal udryddelse. I takt med at vilde planter forsvinder, forsvinder også de tilknyttede insekter og dermed fødegrundlaget for bl.a. agerhøne, sanglærke og landsvale. Samtidig vil opsplittede små naturområder være udsat for en større negativ randpåvirkning, fordi en stor del af det samlede naturareal ligger i randen til et andet område og vil blive påvirket med f.eks. kvælstof fra marker, overløb fra spildevand eller salt fra veje. Randpåvirkningen mindskes ved store sammenhængende naturområder.\nDer er flere eksempler på nedgang i bestanden af fugle i agerlandet. Det gælder bl.a. kirkeuglen, nattergalen, sanglærken, stæren, viben og landsvalen. DOF følger løbende bestandsudviklingen for danske fuglearter, dels via Atlas-tællinger, hvor hele landet systematisk optæller fuglearter, dels via lokale caretaker projekter, hvor specifikke fugle tælles i et lokalt område. Dermed har DOF et rimeligt godt grundlag i forhold til, hvordan fuglebestanden udvikler sig i Danmark. Du kan læse mere om tællingerne på DOF's hjemmeside.\nNår landskabet bliver for ensformigt, bliver der mangel på variation i agerlandet. Det medfører indskrænkning af det økologiske rum. Det økologisk rum er et begreb, der bygger på velkendte biologiske sammenhænge. Økologisk rum beskriver levemulighederne for arterne på en systematisk måde.\nUdvaskning af for store mængder næringsstoffer, især kvælstof og fosfor har en negativ påvirkning på søer, fjorde og indre farvande. Ålegræsset er forsvundet mange steder, fordi lyset ikke kan trænge ned til bunden og medfører en unaturlig stor opblomstring af plankton i vandsøjlen. Belastningen med næringsstoffer kan også føre til iltsvind på bunden med døde fisk, muslinger og andre bunddyr til følge.\nDræning af agerlandet har været med til at ændre landskabet og naturen. Mange lavninger med vandhuller, moser og enge i ådale er gennem dræning blevet mindre, udtørrede eller helt forsvundet. Udtørring kombineret med højt indhold af næringsstoffer både fra luften og fra udvaskning, ændrer plantesammensætningen i disse naturområder, der med tiden vil gro til i få dominerende arter som f.eks. stor nælde og lodden dueurt.\nRegulering af vandløb til kanaler, uddybning af bunden samt grødeskæring skaber vanskelige forhold for vandløbenes plante- og dyreliv. Reguleringen medfører, at vandet hurtigt ledes bort og dermed bliver oversvømmelse af tilstødende enge sjældnere og mange vådområder bliver tørlagt. I forbindelse med tidligere tiders landindvinding af ådale til landbrugsjord, er mange vådområder drænet og gået tabt. En række genopretningsprojekter har i de senere årtier genskabt naturlig hydrologi i nogle af disse områder.


1 Boris Stern"Popular Mechanics" №2, 2017\n2 Hvordan forstod europæerne, at verden er rundt\n3 Hvordan europæere lærte om Jupiter og Solen\n4 Hvordan europæere gættede om de nærliggende verdener\n5 I stedet for et efterord\nDer er en sådan aktivitet – et tankeeksperiment, nyttigt både i videnskab og i livet. Lad os eksperimentere med evnen hos levende væsener at kende verden, at være på et sted, der er frygtelig ubehageligt for dette. Lad os forsøge mentalt at flytte til Europa – det fjerde i størrelse fra Jupiters satellitter. Gå ned under dens mange kilometer bark i det iskalde hav. Der er ikke noget værre sted for at kende verden, for "himmelen" her er virkelig et fastgørende og næsten uigennemtrængeligt. Ikke desto mindre opvarmes vandet på Europa ved tidevandsfriktion, der opstår under påvirkning af tyngdekraften hos en stor nærliggende planet. Men hvis der er flydende vand, hvorfor ikke være den der svømmer i det?\nLad europæernes civilisation blive født under isen af satellitten. De lever i mørke, hvor en signifikant lyskilde kan være bortset fra bioluminescens, og til orientering bruger de ekkolokation, som kun er effektiv på en begrænset afstand. Men kunne europæerne vide, at de bor på et rundt organ? Hvad skal is gøre? Den endeløse kosmos strækker sig, hvad er Jupiter og Solen? Vi vil tænke på, hvordan deres kosmologi kan udvikle sig – og samtidig vil vi bedre analysere nogle begreber og principper for videnskabelig viden.\nHvordan forstod europæerne, at verden er rundt\nBor i mørket har indbyggerne i det subglaciale hav altid oplevet problemer med langdistance navigation. Manglen på grundlæggende landemærker – stjernerne og solen – forsinkede i høj grad æra med de store geografiske opdagelser, mens europæerne ikke gættede at etablere kæder af akustiske fyrtårne. Med fokus på deres referencesignaler har rejsende skubbet grænserne for den "civiliserede verden" langt, opdaget undervands vulkaner og vilde stammer, kortlagt nye bjergkæder og frugtbare vulkanske calderaer. Endelig blev de berømte ekspeditionsskibe "Kalmar" og "Medusa" forberedt og udstyret, hvem gik i vinkelret retninger – til verdens hypotetiske kanter. Tiden gik, men ekspeditionen faldt ned i havet.\nEndelig kom en nødbesked fra Medusa, kodet af en række kraftfulde hydrauliske chok: den krydsede fyrtårnets kæde, der blev tilbage af Kalmar. Deres vinkelrette ruter kunne ikke krydse hinanden, så europæerne mente, at denne parti var helt tabt og allerede var parat til at sørge for pionerernes skæbne, da de efter en lang stilhed i "centret" hørte ekspeditionernes sædvanlige akustiske signaler, og snart skibene selv syntes, hele og næsten uhørte men vender tilbage til udgangspunktet fra modsatte sider.Efter at have konsulteret, besluttede forskerne, at de simpelthen mistede deres vej på grund af unøjagtigheder i fyrtårnets installation og, efter at have beskrevet cirklerne, vendte tilbage til begyndelsen.\nFor at afklare årsagerne til navigationsfejlen blev en kommission organiseret, som forberedte en så lang og sammenfattet rapport, at ingen forsøgte at forstå det. Indtil en ingeniør kom op med et navigationsgyroskop – et værktøj, som kan spille kompassets rolle og tjekke alt i et eksperiment. Oprettelsen af en omfattende enhed blev finansieret af rederiernes sammenslutning, som længe havde drømt om at slippe af med pligter til brug af akustiske fyrtårne, og arbejdet begyndte at koge. Men ved den første lancering af gyroskop ingeniører opdaget en mærkelig effekt: maskinens akse retningen holdes ikke, hun langsomt vendte sig, der beskriver en kegle – hvis strid med loven om bevarelse af impulsmoment.\nForsøg på at rette op på den irriterende fejl hjalp ikke, og ingeniørerne vendte sig til en kendt specialist inden for teoretisk mekanik. Og så kom sandhedens øjeblik: de to kendsgerninger – og mærkelig rejse "Medusa" med "blæksprutte", og præcession af aksen af gyroskop – dannet i hovedet videnskabsmand sammen.De blev let forklaret af en, omend en utrolig kendsgerning: Verden er en roterende bold, og præcessionen indikerer perioden og aksen for dens rotation.\nHvordan europæere lærte om Jupiter og Solen\nHusk at for indbyggerne i Det Store Hav er ekkolokation den vigtigste kilde til data om omverdenen. Dermed opnåede europæerne stor dygtighed, idet de havde lært at måle højden af isskallen over dem. I løbet af det store forskningsprojekt "Heavenly Breath" blev det vist, at is stiger regelmæssigt og falder. Desuden er amplituden af disse svingninger forskellig, den er maksimalt på visse punkter, som er modsatte af hinanden – punkter i havet, og perioden falder nøjagtigt sammen med præcessionstiden for gyroskoperne.\nHer er hvordan man forklare disse effekter evropeansky fysiker og leder af "himmelske ånde": "Forestil dig, at mit hoved er instrueret af Mira rotationsakse, men hænderne Jeg trækker til det ækvatoriale plan I – vores runde hav og drejer rundt om Big Attractor, resterende vendte sig mod ham altid. . den ene side ansigt attraktor tung, det var ham, der trækker mig mod dig deres tyngdekraft mit kredsløb er ikke cirkulær :. her er jeg nærmer attraktor, og han trækker mig stærkere, men her er fjernet og bliver mere rund …". Europæerne opdagede Jupiter uden at se det selv.\nTykkelsen af isskallen i Europa måles i kilometer og muligvis flere kilometer. Kun en ubetydelig mængde lys kan trænge ind i en sådan skal, og den videre udvikling af europæisk kosmologi krævede udvikling af perfekte fotomultiplikatorer. Den bioluminescens, der er kendt for lokale forskere, ønsket om at "styrke" og anvende dette naturlige fænomen, kunne godt føre til udvikling af optiske teknologier og udseendet af forholdsvis følsomme enheder. Installeret på indersiden af isen gjorde de det muligt at gennemføre langsigtede observationer og indsamle nok data til at isolere et periodisk signal fra støjmassen og opdage en kilde til lysrotation langt ud over deres verden.\nEuropæiske forskere blev overrasket over at finde ud af, at perioden for dette signal ligger bag den indstillede tid på den "gyroskopiske dag" med en lille, men konstant værdi på 1/1220. Med andre ord er strålingskildens bevægelse en tur tilbage i 1220 dage i Europa. Dette kan kun forklares ved, at et sted langt omkring Big Attractor drejer en separat ukendt lyskilde, eller Big Attractor selv roterer omkring en forfærdelig fjern og massiv stjerne."At dømme af den kendsgerning, at den eksterne kilde ikke påvirker rotationen af vores verden omkring attraktoren, er meget, meget langt væk," sagde projektlederen. "Men han er også meget lys, mest levende, hvad vi kan forestille os. at han har en enorm masse – og tilsyneladende er det os med Attractor der drejer sig om det og ikke omvendt. "\nIfølge nogle oplysninger slår kraftige gejsere gennem revner i Europas skorpe. I dag vil disse fejl fungere som "porte", hvorved europæere vil se ud i rummet.\nHvordan europæere gættede om de nærliggende verdener\nDet næste gennembrud af europæisk astronomi er forbundet med et andet stort videnskabeligt eksperiment, projektet "Second Wind", hvor sensorer fra nye generationer blev brugt. Ved at montere akustiske beacons til isens "himmel" i deres Ocean, målt de lokale forskere vandets vandrette og vertikale bevægelser med tidligere utilgængelig nøjagtighed og lagde dem ud i periodiske harmonikere. De daglige udsving var klare: de er forbundet med afvigelser af verdens rotationsakse, når de bevæger sig rundt på Attractor. Deres værdi tillod os at beregne ekscentriciteten, kredsløbets forlængelse, og forskellen mellem isformede deformationskræfter i nær- og fjernpunkterne af tiltræderen viste dens masse og afstand til den.\nUdover de tidlige tidevand blev der dog fundet andre harmoniske mønstre i isens bevægelser, for eksempel omkring halv så lang som "gyroskopiske dage". Det var kun muligt at forklare dem kun ved, at tiltrækningen af noget tredje virker på isskorpen. "Og det er noget – den historiske tale, hvor vinden blev stået, er bevaret i adskillige optegnelser og minder – det er noget – en anden verden, vores dobbelte, der bevæger sig rundt i Big Attractor i en mindre omgang med en periode på præcis en halv dag." Lignende harmonikere pegede på andre "små attraktorer" – så europæerne opdagede Io, Ganymede og Callisto.\nSelv europæerne – skabninger, der næsten ikke kunne se noget uden for deres iskalde – kunne lære meget om rummet omkring dem. Vi jordmænd kan se meget længere ud, og eksistensen af fire store satellitter fra Jupiter, langt fra os, blev opdaget af Galileo. Men der er områder, der er lukket og fra os noget af en is skal. Den mest direkte analogi er kuglen for den sidste spredning af reliksstråling.\nDette er plasmaet fra det tidlige univers, som blev gennemsigtig kun 380.000 år efter Big Bang. Fra mere gamle tidspunkter når vi ikke et enkelt signal os, som vi kunne modtage.Men astronomer observerer lyse krusninger på denne "plasmaskal" og for at sige det simpelthen lægge det ud på harmonikere, ligesom isisforskerne i Europa gjorde med isskallens vibrationer. Takket være dette har vi allerede lært meget om det unge univers, om dets mekanisme, om dets allerførste øjeblikke, om dets sammensætning og endog indirekte om eksistensen af et uendeligt antal andre universer, som vi aldrig har været bestemt til at bryde igennem.\nDen europæiske astronomi er drøftet mere detaljeret i Boris Sterns bog Breaking Through the Edge of the World, hvorfra nogle fragmenter af artiklen er taget i en lidt ændret form. Disse fiktive skabninger er tydeligt overfyldte på siderne i en historie om kosmologi, hvor de er fastspændt mellem kapitlerne om faseovergange i det tidlige univers og mekanismen for kosmologisk inflation. På trods af deres formodentlig skræmmende udseende er europæere generelt søde, vedholdende, nysgerrige og fortjener en separat bog, hvor de bliver friere.


Flot efterårsvejr slår om i kulde og blæst - Avisen.dk\nFlot efterårsvejr slår om i kulde og blæst\nDet bliver koldt i København fredag, når fodboldlandsholdet møder Italien i skæbnekamp.\n7. oktober 2013 07:17\nUgen begynder med behagelige temperaturer op mod 18 grader, men efter tirsdag begynder vejret at ændre sig til det mere efterårsagtige.\nOg når det danske fodboldlandshold fredag aften i Parken møder Italien i den afgørende VM-kvalifikationskamp, vil det være blæsende og koldt, lyder det fra meteorolog Tine Zeuthen fra Danmarks Meteorologiske Institut.\nMen først er der dog et par rimeligt gode vejrdage.\n- Mandag bliver en rigtig flot og fin dag med sol og temperaturer mellem 15 og 18 grader. I Nordjylland vil der være en del flere skyer end i resten af landet.\n- Tirsdag bliver også nogenlunde med sol først på dagen, men med flere skyer, og temperaturer op til 17 grader, siger hun.\nMen så begynder det at gå ned af bakke. Vejret slår om, temperaturerne dykker, og Jylland vil få en del regn både onsdag og torsdag.\nJævn til hård vind over hele landet vil få det til at føles ekstra koldt.\n- Fra onsdag ser det straks værre ud med rigtig efterårsvej i form af regn og byger og kun en smule sol. Temperaturen falder ned til 12 grader. Torsdag tager vinden til fra nordøstlig retning, og dagtemperaturen falder yderligere. Helt ned til otte grader, siger Tine Zeuthen.\nFredag vil dagtemperaturen ligge mellem 10 og 15 grader.\n- Men det bliver blæsende på landsplan med frisk vind til kuling. Det er usikkert, om der kommer regn i København. Jeg tror, det holder sig tørt under landskampen. Muligvis holder nedbøren sig til den sydlige del af landet, siger DMI's vagthavende.


1. og 3. plads til Penta ved mesterskaber i investeringsfonde\nFormuepleje Penta vinder 1. og 3. plads ved de nordiske mesterskaber for investeringsfonde\nVed det nordiske mesterskab for hedgefonde, Nordic Hedge Award 2016, vandt Formuepleje Penta guld i kategorien for bedste multistrategier og en bronzemedalje i den samlede konkurrence for alle hedgefonde i Norden. Det blev afsløret ved en ceremoni i Stockholm onsdag aften, den 26. april.\n”Vi er meget glad for den fine anerkendelse Penta har opnået – en indsats, som er kommet alle vores investorer til gode gennem de solide afkast Penta, har leveret de seneste mange år. Samtidig er vi også meget ydmyge over at modtage prisen, da det stiller, om muligt, endnu højere krav til, at Formuepleje skal blive ved med at levere afkast af høj kvalitet til investorerne – ikke bare for Penta, men for alle vores fonde,” siger direktør Søren Astrup.\n3. bedst blandt 334 fonde\nBlandt 35 nordiske hedgefonde vandt Formuepleje Penta førstepladsen i kategorien multistrategier. Bedømmelsen lægger vægt på en række kriterier, der måles samlet - både kvantitativt og kvalitativt. Der vurderes blandt andet på leveret afkast på flere tidshorisonter, relativ performance i forhold til indekset, risikojusteret afkast, absolut leveret afkast, med mere.\nYderligere vandt Formuepleje Penta en flot 3. plads i den samlede vurdering blandt alle de 334 fonde, der indgår i Nordic Hedge Fund Indekset. For to år siden vandt Formuepleje Penta en tredjeplads inden for multistrategier.\nNordic Hedge Fund Award er en nordisk medievirksomhed, der formidler nyheder og information om nordiske hedgefonde og årligt uddeler priser inden for syv forskellige kategorier. Læs mere her.


‘Jurassic World: Fallen Kingdom’: Dinofilmen finder tilbage til gyserrødderne / Film\n‘Jurassic World: Fallen Kingdom’: Dinofilmen finder tilbage til gyserrødderne\nAf Niki Vraast-Thomsen, 07.06.18 kl. 08:30\nChris Pratt i 'Jurassic World: Fallen Kingdom'.\nChris Pratt, Bryce Dallas Howard, Jeff Goldblum, Toby Jones, Ted Levine, James Cromwell m.fl.\nDet er ikke længere noget særligt at se levende dinosaurer, altså på det store lærred. Men når en monsterfilm er effektiv, er det stadig en biografbillet værd.\nSiden 1993 har vi sammenlignet alle dinofilm med Steven Spielbergs klassiker ’Jurassic Park’. Han betragtes som en børnevenlig instruktør, men Spielbergs hemmelige våben er at indlejre horror-scener i ellers mere eventyrlige og familievenlige historier, endda ofte med et sadistisk strejf.\nDen spanske instruktør J.A. Bayona fik sit internationale gennembrud med ’Børnehjemmet’. Han har også et par gysertricks i ærmet, og han laver nogle lækre, skumle ting med skygger og closeups, og han forstår som Spielberg at fortælle med kameraet. ’Jurassic World: Fallen Kingdom’ er den mest gyser-agtige i filmserien siden originalen. Filmens tredje akt foregår endda i et stort haunted house-agtigt mansion, hvor dinoerne – selvfølgelig – slipper løs.\nVi starter ellers på et velkendt sted. Isla Nublar er efter endnu en kollapset park blevet et fristed for dinoer, hvor de vader rundt i menneskenes fiasko – igen. Men øens vulkan er samtidig blevet aktiv og truer med at udrydde dinosaurerne – igen.\nClaire (Bryce Dallas Howard) er blevet dyreaktivist, symboliseret ved at hun i denne film har udskiftet de høje hæle med mere fornuftigt fodtøj. Raptor-træneren Owen Grady (Chris Pratt) bliver overtalt til at tage på en storstilet redningsmission, og imens er Jeff Goldblums Dr. Ian Malcolm tilbage i en skuffende lille rolle, der består i at fremsige teorier om, hvor galt det hele kommer til at gå.\nDet hele minder faktisk meget om ”Jurassic Park: The Lost World”, som også var fuld af seje, men stadig spiselige militærtyper. Vi starter i ruinerne på øen, hvorefter vi sejler monstrene ind til fastlandet, hvor vi tror, at vi kan styre dem.\nDet kan vi ikke, og der bliver lagt op til et tredje kapitel i denne nye trilogi, som peger mod noget større – et ’Planet of the Apes’-agtigt scenario, som åbner en ny verden af muligheder.\nDer er stadig liv i dinosaurerne. ’Jurassic World: Fallen Kingdom’ leverer solid popcorn-underholdning med cheesy jokes, imponerende effekter og en økologisk morale.\nDer er ikke så meget nyt i ’Jurassic World: Fallen Kingdom’, men det, der er, er der masser af spræl i, for den talentfulde spanske instruktør J.A. Bayona har medbragt posen med tricks, der gjorde hans ’Børnehjemmet’ til en uhyggelig lækkerbisken. Det klæder filmserien at finde tilbage til sine rødder i gysergenren.\nBryce Dallas Howard, Chris Pratt, J.A. Bayona, Jeff Goldblum, Juan Antonio Bayona, Jurassic World: Fallen Kingdom


Skrevet af Birgit Brunsted d. 2. maj 2019 i kategorien Genetik\nDen kommende direktør for Nationalt Genom Center skal stå i spidsen for sekventering af 60.000 danskeres genomer for at forbedre diagnostik og behandling. Alle disse data skal behandles af en supercomputer, og målet er at udvikle personlig medicin til danskerne, på baggrund af de genetiske informationer. Det skal ske i et samarbejde med de kliniske miljøer på tværs af Danmark.\n”Jeg har været med på hele rejsen fra de første gener blev indført i diagnostik og i patientbehandling - og i dag benyttes det i de fleste diagnostiske og i mange kliniske specialer udvikler gener til diagnostik i patientbehandlingen inden for mange kliniske specialer,” siger Bettina Lundgren, der nu skal stå i spidsen for arbejdet med at udmønte Den Nationale Strategi for Personlig Medicin, som blev vedtaget i 2016.\nBettina Lundgrens kvalifikationer er som skræddersyede til opgaven: Speciallæge i klinisk mikrobiologi, dr. med, ni års erfaring som leder på Diagnostisk Center, og dertil kommer hun med en ’stærk faglig lederprofil og indgående kendskab til det danske sundhedsvæsen’, som det lyder i Sundheds- og Ældreministeriets pressemeddelelse.\nDet er Bettina Lundgren meget om at slå fast, at genomcentrets arbejde skal udbredes til patienter i hele Danmark: ”Gendata skal bruges i patientbehandlingen, dér hvor det vil gøre en forskel. I første omgang er opgaven at sekventere 60.000 fuldgenomer fra patienter over de næste fire-fem år. Men det er jo ikke bare for at gøre det. Krumtappen er, at vi vil gøre det til gavn for patienterne,” siger hun.\nAlle de enorme mængder af data, der skal samles ind, vil blive lagt ind i en supercomputer, som kan analysere, bearbejde og kombinere de forskelligartede data.\nNovo Nordisk Fonden har givet en mia. kroner til projektet.\nSkal udvikle personlig medicin\nPå Diagnostisk Center på Rigshospitalet har man allerede sekventeret fuldgenomer på mennesker, eksempelvis kræftpatienter for at finde ud af, om de skal behandles, eller man skal undlade behandling, der ikke virker, men kun giver bivirkninger.\n”En af opgaverne på Nationalt Genom Center er, at vi skal finde ud af, hvilke patienter, vi skal sekventere i dag, og det er første skridt på vejen for, at vi kan koble genetiske data med andre sundhedsdata fra patienten. Så det handler om mere end gener. På den måde kan vi præcisere diagnostikken og udvikle bedre personlig medicin. Vi er allerede i gang med opgaven, men den skal nu favnes og videreudvikles i Nationalt Genom Center,” siger Bettina Lundgren.\n”Vi skal bruge gener og andre data i behandling af den enkelte patient, så læge og patient sammen kan beslutte, hvilken behandling, der er den rigtige. Det er den måde, vi arbejder på i dag. Skal vi lykkes, kræver det selvfølgelig samarbejde med de kliniske miljøer på tværs af hospitaler og regioner i hele Danmark.”\nSekventeringen af det fulde genom skal foregå to steder. Hovedsædet er i Aarhus, og det andet laboratorium er i København. Supercomputeren skal stå på Risø.\nDet er yderst følsomme data, det nye center skal indsamle og opbevare, og der hersker en vis frygt i befolkningen for, om personlige oplysninger bliver spredt til uvedkommende. Kan I garantere, at det ikke sker?\n”Befolkningen er bekymret for, hvad der sker med deres data. Og den bekymring skal vi have respekt for og være ydmyg over for. For jeg kender den bekymring,” siger Bettina Lundgren, ”derfor er det supervigtigt, at det kommer bredt ud, at vi i hospitalssystemet er vant til at håndtere personlige oplysninger, etiske spørgsmål og datapolitik, og at vi opbevarer det fortroligt og sikkert,” siger Bettina Lundgren.\nDet kræver samtykke fra de pågældende patienter?\n”Ja. Samtykke til at de data må bruges til at videreudvikle og forbedre behandlingen, så andre patienter kan få glæde af det, og vi skal være meget opmærksomme på, at patientdata bliver brugt til det, patienten giver samtykke til. Vores erfaring er, at langt hovedparten af patienterne er indstillet på, at deres data må indgå. Sådan er danske patienter.\nVi har særligt gode betingelser i Danmark, fordi vi har mulighed for at koble gendata med andre sundhedsdata for at kunne træffe beslutning om, hvilken behandling en patient skal have. Det er unikt! Dermed har vi også en mulighed for at præge udviklingen af personmedicin internationalt.”\nBettina Lundgren tiltræder sin nye stilling 1. september.


Helle Troelsen – DcH-Herning\nAuthor Archives: Helle Troelsen\nProgram Agility konkurrence 16.06.2019\nSendt oven på 12. juni 2019 af Helle Troelsen Udgivet i Nyheds Arkiv\nAgility katalog 16-6 -19\nReferat af bestyrelsemøde 16.01.2019\nSendt oven på 3. februar 2019 af Helle Troelsen Udgivet i Nyheder, Nyheds Arkiv\nReferat fra bestyrelsesmøde d. 16-01-2019\nStatus på hal-leje\nHallen lejes flittigt ud og det fungerer rigtig godt.\nKlubhuset lejes ligeledes ud og det fungerer ligeledes godt.\nUdlejning af klubhus eller hal skal gennem Inger-Lis og Flemming.\nDræning af arealet er sat i bero for nu. Vi bruger vores arealer så optimalt at vi ikke generes af den nuværende mængde vand.\nKravlegården forventes færdig indenfor de næstkommende måneder.\nPlaceringen af kravlegården bliver på siden af hallen.\nSalg af projektor\nProjektoren er solgt.\nIndkøb af computer\nComputeren er til konkurrencer og er indkøbt.\nKantinepersonale om mandagen\nKarsten Andersen vil gerne passe kantinen om mandagen sammen med Heine Kristensen. Det er vi rigtig glade for.\nDer udarbejdes forslag til behandling på generalforsamling\nFrivillighedskursus d. 3/2\nVi deltager 3 personer på kurset\nBestyrelsen fremsætter forslag til generalforsamlingen om et Nosework udvalg.\nVi er klar til en hyggelig aften med klubbens medlemmer\nØkonomien er talt op og klar til fremlægning på generalforsamling\nØnsker til indkøb, bevilliget:\nGennemsigtig tunnel på 6 meter\nDer er indført nye skilte og udvalget arbejder på at finde en god pris på nye skilte til holdene\nDer anmodes om, at indkøbe en ”årets Rally-hund”-pokal, hvilket bevilges.\nDer har været afholdt julefrokost og det gik rigtig godt.\nDer er kommet dispensation for tirsdagsspil som ikke fungerede. Resten af Banko går godt.\nDer er investeret i batterier til uret i hallen. Der anmodes om, at vi finder en løsning med et ur som kører på strøm i stedet for. Dette undersøges.\nDer anmodes om at der indkøbes en ny stige.\nSortimentet vil vedblive det nuværende\nNy bemanding om mandagen.\n-Tak for god ro og orden!\nNæstkommende møde fastsættes efter generalforsamling.\nReferat af Bestyrelsesmøde 14-11-18\nSendt oven på 12. december 2018 af Helle Troelsen Udgivet i Nyheder\nHenvendelse ang. B hundefører fra Skjern/Tarm. Der skal betales træningsgebyr hvis de ønsker at træne midlertidigt på B holdet.\nFrivillighed i klubben- vi søger i første omgang om hjælp til kantinen om mandagen (på infoskærm)\nInfoskærm – er nu opsat og virker. Vi skal lige øve os i brugen\nVandingsanlæg til hal – Jørgen fremlagde forskellige priser. Noget dyrere end forventet. Vi fremlægger det på generalforsamlingen\nFrivillighedskursus – kreds 2 bestyrelses kursus blev aflyst pga. for få tilmeldte\nProjektor – den gamle projektor sættes til salg\nComputer – agility skal bruge 2 computere til stævne. Den gamle er kaput, så der indkøbes en ny.\nLøs hund – der er blevet truffen en fremmed løs hund på arealet, tilhører en nabo, Ingerlis tager kontakt til vedkommende\nKravlegård til hvalpe – Annemette finder et sted til at lave en indhegnet kravlegård.\nHaludlejning – Der skal ikke betales halleje for ”interne” kurser, hvor det kun er medlemmer af DcH Herning der deltager. Hallen kan lejes på den måde hvorpå man hidtil har kunnet leje den, eller den kan lejes således at:\nmedlemmer af DcH Herning betaler underviserens pris\nikke medlemmer af DcH Herning betaler instruktørens pris + 150,00 kr. som er halleje.\nHvis kurset udbydes til 200,00 kr. pr. deltager skal:\nMedlemmer af DcH Herning betale kr. 200,00\nIkke medlemmer betale 200,00 kr. + 150,00 kr. kr. 350,00\nUdbyderen (underviseren eller anden) af kurset skal gøre opmærksom på ovenstående. Udbyderen sender en liste over deltagere til undertegnede, så kassereren kan krydse af at alle har betalt. Kassereren betaler derefter faktura til underviseren.\nKursusgebyret indbetales til DcH Herning’s mobil Pay 59325, (man skriver kursus, samt undervisers navn i tekstfeltet) hvorfra underviseren betales, og eventuel halleje overføres til leje af hal.\nHenvendelse for leje af hallen foregår gennem\nErik B. Pedersen 21 82 89 61, erikpedersen@gmail.com\nInger-Lis Pedersen 24 98 06 65 ilp@fibermail.dk\nAnita Fyrstman og Jørgen Skov genopstiller ikke.\nTræningslederudvalget – trænermøder går nu på skift mellem uge dagene\nAgilityudvalg – intet nyt\nRallyudvalg – klubmesterskab 25-11. Der kommer nye skilte fra 2019\nLydighedsudvalg – klubmesterskab 24-11\nMateriale – intet nyt\nKantinen – Der skal være mulighed for at kantinen er åben, uanset antal deltagere, når der er aktiviteter i klubben. Kantineudvalgsansvarlig skal informeres om dato, når denne foreligger, og spørges om hun/han kan stå der. Hvis ikke skal hun/han tage kontakt til dem der er på kantinelisten, for at se om der er en af dem der kan. Hvis dette ikke er tilfældet, skal dem der afholder aktiviteten selv finde en der kan stå i kantinen.\nDem der afholder aktiviteten kan/skal selv stå for at rette morgenmaden an. Dvs. at den der skal stå i kantinen kun behøver at være der til frokost, og når dette er overstået rette an til eftermiddagskaffe, og så kan man godt tage hjem. Dem der afholder aktiviteten skal sørge for at rydde det sidste op.\nDen kantineansvarlige skal sammen med dem der afholder aktiviteten, finde ud af hvad der skal handles ind og hvem der handler.\nNæste møde 7-12 ved Rie\nNæste møde 16-1-18


Kulturkapellet - Teateranmeldelse: All My Dreams Come True\nAll My Dreams Come True Aarhus Teater - Scala\nAnmeldt 3/9 2013, 20:54 af Lise Majgaard Mortensen\nLøft nu dværgen og mærk noget – et Disneydrama i top\nInd på scenen kommer et forlegent tomathoved i en gul kjole og korte cellulitislår og en flov Snurre Snup i skovmandsskjorte. ”Jeg er deprimeret,” siger de begge to. ”Jeg savner noget, der virker.” På den aarhusianske teaterscene har der i den seneste tid også manglet noget, der virkelig virker. Men hold på hat og Mickey-maske, Christian Lollike er tilbage og blæser publikum om kuld med et Disneydrama, der virker for vildt.\nVerden er sådan et affortryllet og deprimerende sted. Vi påstår, at det er Disney, der laver os om til ukritiske superforbrugere, Disney har steriliseret vores fantasier og fucket med vores forventninger til livet. Vi forventer for meget og får alt for lidt – synes vi. Vi har så travlt med at skabe fantomdepressioner og klage over, at der er for få hobitter, prinsesser og flyvende tæpper i vores dagligdag, at vi ikke kan finde ud af at leve. Så tag dog ansvar for dit eget liv, lyder opsangen.\nHold kæft, hvor er vi dog latterlige.\nFørste halvdel af forestillingen udgøres af en skizofren diskussion blandt de to hovedpersoner om, hvem der egentlig har det værst. De råber og skriger og piver og er helt enormt irriterende. Mon det er meningen, at vi skal hade dem lige så meget, som de hader sig selv?\nOg man sukker: ”Skal der nu igen harceleres over depressionsepidemien?” Men Lollikes greb om gennemtærskede samfundsmetaforer er som sædvanlig vendt, drejet og nytænkt. Vi er alle sammen lidt latterlige, når vi brokker os over surdej og selvangivelser og vores ynkelige liv. Vi er latterlige som forældre, som forbrugere, som ægtefæller og som medmennesker.\nDa det lykkes spillerne at bryde igennem ind til et slags Narnia i skabets hemmelige baglokale, bryder et freakshow løs, helt og aldeles løsrevet fra Disneyidealer: En høj mand, de to små dværge, en tyk dame og en spastiker. Man prøver at komme moralen i forkøbet: ”Nu skal vi nok konfronteres med, hvor meget værre de andre har det, få lidt ondt af dem og komme til at skamme os over vores egen weltschmerz.” Men det er ikke Lollikes ærinde.\nDen sentimentale morale\nLollike finder et nyt element at harcelere over hver gang, og det er altid noget, vi kan genkende i os selv. Denne gang synes den nyskabende dramatiker at have til ærinde at grundlægge en ny bevidsthed, i hvilken vi kommer til at anskue os selv kritisk på en mere radikal måde.\nDet særlige ”kor” i forestillingen er castet til at paradere med deres handicap eller skavanker. Men selvom de ikke er skuespillere, fungerer deres tilstedeværelse optimalt i samspil med Marie Louise Wille og Morten Burian, der giver deres yderste som depressionsmennesker og eventyrfigurer. Det er et enormt effektivt, underholdende men også rørende set-up, idet man kommer tæt på ualmindelige mennesker, der ikke er interesserede i vores medynk eller dårlige samvittighed.\nEn lillebitte sprække af håb for fremtiden åbner sig mod slut, da Snehvide siger til Joakim von And: ”Vi minder om aber, hr. von And, der sidder målløse og stirrer på tørt brænde og tændstikker og samtidig tror, at kulde er noget man bare må lære at leve med.” Vi vækster i en kapitalistisk forstand, men vi vækster ikke som mennesker, men det kan vi komme til: ”Vi kan producere noget af virkelig værdi, hvis vi gør noget, der er vigtigt for andre,” fortæller Snehvide.\nMed en dværg i hænderne\nDisneydramaet er ikke provokerende blot for at være det (for det kan vi ikke lide) – der ligger en meget håndgribelig morale bag Lollikes provokationer og forsøg på forargelse. Det er en forestilling med mange, mange overraskelser, som tager grænseoverskridelse til et helt nyt niveau.\nHvordan ville du have det med at skulle gribe en dværg (iført supermandskostume) og crowdsurfe ham gennem salen? Pinligt berørt, måske? Pinligt for dig eller pinligt for dværgen? Hvorfor skulle det være pinligt for ham? Fordi han er lille? Det er han jo nok vant til.\nPinligt fordi hans abnormalitet kommer for tæt på ind på livet af dig, så du virkelig mærker den? Den oplevelse har du nok godt af. Den beviser, at du – selv i din fantomdepression – stadig kan producere følelser. Og så er du nok ikke så tom indeni, som du går og bilder dig ind.\nLollike er i denne forestilling meget mere radikal og crazy, end han har været i de seneste af sine stykker, der har været opført på Aarhus Teater. Utroligt nok kan han blive ved med at gå flere skridt videre. Lollikes univers er altid sært og kaotisk og fuld af vægtige moraler. Men med Disneydramaet her overgår han sig selv. Det er vidunderligt, at der stadig findes noget, man ikke har set før, og det er fedt at blive konfronteret med sin egen forargelse. Men det er også skræmmende så meget, der skal til for, at vi kan forarges.\nDisneydramaet har et helt særligt højdepunkt cirka halvvejs igennem, som består af muligvis det bedste og mest overraskende metagreb nogensinde set. Det er virkelig godt teater, der i ordets bedste forstand bringer teaterrummet i spil og udnytter teatrets mange muligheder. Mere skal ikke afsløres her.\nDerudover er teksten et højdepunkt i sig selv. Manuskriptet er trykt i sin helhed i programmet, og der gives dermed direkte håndgribelig adgang til den store tekst. Lollikes geni ligger nemlig i hans evne til at kombinere det litterære med det visuelle og nu også det haptiske, idet han engagerer følesansen. Med teksten i hånden kan man mærke ordene og få alle ordenes pointer med. Men dværgen kan man først rigtigt mærke, når man står med ham i hænderne.\nPå en underholdnings- og sjovhedsskala rangerer forestillingens første del ikke så højt. Så meget desto større er kontrasten til anden del, hvor intensiteten fortsætter med at stige, indtil man nærmest skriger på at få normaliteten tilbage. På en vigtighedsskala ligger hele showet dog i top. Her er så meget, man ikke har set før og ikke havde fantasi til at forestille sig. Lollike og Aarhus Teater leverer et fabelagtigt freakshow, som kan vende op og ned på din omgang med andre. Kan du så komme afsted!\n« Udsøgt smerte «\n» Hotel Nelson »\nAnmeldt 3/9 2013, 20:54\nAarhus Teater, 31. august – 21. september 2013 & CafeTeatret, 27. september – 19. oktober 2013.\nMarie Louise Wille, Morten Burian, Carsten Mathiesen, Henriette Mader Dinesin, Mikkel Lund, Andreas Nikolaj Petersen & Kristian de Linde.


Marts 27, 2016 Magnus Kiilerich N 0 5\nDet Nissan J Motoren var en straight-4 benzin forbrændingsmotor produceret af Nissan i 1960'erne gennem 1980'erne.\nEn OHV motor 1299 cc blev J13 brugt i 1964-1967 Datsun 411 sedan og vogn. Boring og slaglængde er 73,0 x 77,0 mm. Det blev også produceret for Nissan 520 og 521 lastbiler 1967-1969, da den blev erstattet af Nissan L motor. Mexicansk-samlet Bluebird 510S modtog også J13 motor. Den J13 blev bedømt på 67 hk.\nDen større J15 blev introduceret i Datsun 521 lastbil i 1969 og så bruge i forskellige Nissan pickup trucks ligesom 620 og 720 i forskellige oversøiske markeder gennem 1970'erne og 1980'erne. Det blev også anvendes i visse sedans ligesom 710. Den blev også brugt i PA321 Datsun Cabstar. Den J15 producerer 77 PS.\nEn 1,6-liters iteration af OHV J-serie fire cylindre blev også bygget, primært for erhvervskøretøjer. Boring og slaglængde er 78.0 x 82,0 mm for en samlet forskydning af 1.567 cc. Denne motor blev også installeret af Nissans taiwanske partner Yue Loong i flere gentagelser af Nissan Violet, længe efter Nissan selv havde stoppet med at bruge OHV motorer i personbiler.\n1.972,09 til 1.976,01 Nissan / Datsun Homer, Cabstar T20-serien\nYue Loong Violet 707 - taiwanske bygget Nissan Violet\nDen J18 er en 1,8 liter motor, der blev anvendt i forskellige Nissan modeller, der sælges i Mexico.\nDen J20 er en 2,0 L motor. Det producerer 109 hk og blev brugt i 1965-1973 Nissan Cedric. En version af Volkswagens to-liters, "JL" fem-cylindret motor blev brugt i Volkswagen Santana med 110-140 PS og blev kaldt "J" motoren ved Nissan, men den deler intet med det oprindelige J20, selv om det sker for har den samme nøjagtige forskydning.\nForrige artikel Morningrise\nNæste artikel Geografi Turkmenistan


Søg efter hotel i Kurugama\n6 anmeldelserOkreech Cottages...Værelsespris per nat fra DKK 243\nFlere områder i Wellawaya\nKurugama er ét af Wellawayas mest besøgte steder. Med sine mange oplevelsesværdige attraktioner, vil denne eftertragtede del af byen altid imponere dig. Kurugama er velsignet med livlige omgivelser, udsøgte restauranter, butiksgader og smukke seværdigheder. Hvis du beslutter dig for at finde det perfekte hotel i Kurugama eller i andre områder af Wellawaya, så tilbyder Agoda.com de bedste tilbud. Du kan se en komplet liste over de bekvemmeligheder, som hotellerne tilbyder og finde det sted, som passer dig bedst. Fortæl os hvornår du helst vil rejse til Kurugama, og vi vil fortælle dig om de bedst ledige priser på hotelophold.\nUdvalgte hoteller i Kurugama, Wellawaya Populært valg!\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Okreech Cottages et fantastisk...\nHoteller i Kurugama: Okreech Cottages


Valget er mit - En rejseblog: Mellemamerika 2013: USA/Georgia (og Frankrig)\nVi ville lande i Atlanta midt på dagen, og næste morgen ville flyet til Frankrig afgå. Ankomst i Frankrig ville være morgenen efter kl. 6 og flyet til Kastrup derefter med afgang om eftermiddagen. I alt ca. et døgns forsinket ankomst til Kastrup.\nVi ankom til Hartsfield-Jackson Atlanta International Airport - North. Atlanta lufthavn er den travleste lufthavn i verden, og der er (mindst?!?) North og South. Omfanget af lufthavnen er ikke helt til at forstå, men det tog 10-15 min. i bus at køre fra North til South!\nEfter ankomsten gik vores guide hen til flyselskabet, som var ansvarlig for vores forsinkelse. Vi skulle have voucher på hotelovernatning og forplejning til det døgn, vi ikke selv havde bedt om. Det tog en del tid for guiden at få det hele klaret af medarbejderen, hvilket kan undre, når de har vidst siden om morgenen, at vi ville komme. Vi kunne indlogeres på to forskellige hoteller. Seks på det ene og 18 på det andet. Jeg kom med den store flok, der skulle bo på Quality Hotel Conference Center (QHCC).\nVi tog lufthavnsbussen fra North til South, hvor der var en smart system med store skilte med navnene på hotellerne. Ved skiltet med det rigtige hotel stiller man sig så op og venter på hotellets shuttlebus. Efter nogle minutter blev de seks til det andet hotel afhentet.\nEndelig kom vores bus, men der var slet ikke plads til alle os, der skulle til QHCC. Kun en enkelt fra vores selskab kom med, og chaufføren fortalte, at han ville være tilbage om et kvarter. Det skal siges, at det var hundekoldt. Lige omkring frysepunktet og det blæste. Vi frøs, men fandt endnu engang tålmodigheden frem.\nDer gik et kvarter, men bussen kom ikke. Der gik en halv time uden synet af bussen, og da var vi ved at være gennemfrosne. Mine hænder og fødder var følelsesløse, og jeg var stoppet med at ryste. Formentlig kroppens måde at opgive at varme kroppen op og i stedet holde den sidste varme i kroppens center. Efter tre kvarter var stemningen en blanding af vrede og opgivelse. Et par ville selv finde en taxa og komme ud til hotellet. Nogle fulgte med dem, og så gik vi alle sammen over til den side, hvor der så ud til at holde taxaer. Vi fandt to minibusser, og første hold tog af sted. Vi fulgte kort efter.\nChaufføren plottede et hotelnavn, som mindede om QHCC, ind på sin GPS, og vi gjorde opmærksom på, at det ikke var det rigtige hotel. Det troede han ikke på, for chaufføren i den anden minibus havde sagt til ham, at vi skulle til det andet hotel. Og så begyndte han at køre. Guiden prøvede venligt at forklare, at uanset hvad den anden chauffør havde sagt, var det ikke det rigtige hotel. Han fandt voucheren frem og viste navnet på vores hotel. Det kunne chaufføren ikke bruge til noget. Hvis ikke vi ville til det andet hotel, skulle han bruge en adresse på vores hotel. Den havde vi ikke, og så mente han stadig, at vi skulle til det andet hotel. Jeg er ikke sikker på, at han kunne læse. I alt fald ikke særlig godt.\nStemningen i bussen var ved at blive varm. Chaufføren ville på ingen måde køre os dertil, hvor vi skulle, uanset hvad vi sagde og gjorde. Han kørte bare videre, og taxameteret talte løs. Vi endte selvfølgelig på det forkerte hotel, og først da vi holdt der og efter guderne skal vide hvilken gang fortalte ham, at det ikke var vores hotel, hørte han efter. Guiden gik ind på det forkerte hotel og spurgte om de kendte adressen på QHCC, og jeg forsøgte hele tiden at fange et åbent wifi, så jeg kunne slå QHCC op på Google og få en adresse. Ingen af delene gav resultat. Så kørte chaufføren igen, og på spørgsmålet om, hvor han ville køre hen, svarede han blot, at det jo ikke var det rigtige hotel.\nVi nærmest råbte i munden på hinanden, at han skulle stoppe bussen, for nu var det bare nok. Vi havde kørt rundt længe efter et hotel, vi klart og tydeligt havde sagt, ikke var vores, og ville på ingen måde betale ham for yderligere meningsløs, dyr kørsel, der ingen vegne førte hen. Så ringede han til den anden chauffør, som havde givet ham adressen på det forkerte hotel, og de havde en diskussion på et sprog, ingen af os forstod. Den anden chauffør måtte jo have kørt de andre til det forkerte hotel også, og nu vide hvor vi så skulle hen. Deres samtale endte, da den anden chauffør smækkede røret på.\nDet var sen aften nu. Vi havde været på farten siden tidlig morgen. Vi var trætte, og vi var kun ved at tø op. Vore medrejsende kørte formentlig forvildede rundt "lost in Atlanta somewhere", og der var på ingen måde udsigt til, at vi ville finde vores hotel for natten. Og da slet ikke for at vi kunne få noget at spise. Vi ville tilbage til lufthavnen, og vi ville have fat i vore medrejsende i den anden bus. Den anden chauffør svarede nu ikke længere på vores chaufførs opkald, så det så temmelig sort ud.\nJeg kan faktisk ikke huske, hvordan vi nåede frem til QHCC herfra, men vi kom dertil. På vores hotel viste det sig så, at de ingen værelser havde til os!! Alt booket. De påstod, at de havde ventet på os, og da vi ikke kom, lejede de værelserne ud til andre. Vi fik så tildelt et andet hotel, og blev flyttet over i QHCCs shuttlebus. Det var den, der tidligere havde medtaget een af vore medrejsende, og lovet at være tilbage efter os et kvarter senere. Chaufføren fortalte, at han var beordret til at blive på hotellet tidligere på dagen, hvor vi ventede på ham. Han havde forklaret, at vi ventede, men eftersom der ikke var plads til os på hotellet, måtte han ikke hente os. Så meget for at de havde ventet på os, og lejet vore værelser ud, da vi ikke kom, ikk'? Heldigvis kom vore medrejsende fra den anden bus på dette tidspunkt, og så var vi endelig samlet. Bortset altså fra de seks som var taget til et andet hotel og den ene, som var kommet hertil tidligere.\nVi kørte til det nytildelte hotel, og allerede udenfor kunne vi se to lange køer ved receptionen. Guiden gik ind, og efter noget tid kom han ud og fortalte, at den ene kø var de, der var sendt fra samme hotel som os, og den anden kø var gæster som havde bestilt og betalt forud. Så var det ikke svært at gætte, hvem der ville få de få pladser, der var tilbage... Vor medrejsende, som jo skulle være ankommet for længst, ville de ikke oplyse, om var på hotellet, men så slog det mig, at jeg havde hendes mobilnummer, og jeg forsøgte at ringe til hende. Hun var på hotellet, vi holdt udenfor, og var på vej i seng. Fint. Så var hun da på plads. Men vi andre var stadig "hjemløse".\nVores chauffør havde jo sådan set ingen forpligtelser overfor os nu, for han var ansat af det forrige hotel. Jeg hørte ham ringe hjem til konen og sige, at han nok blev forsinket, for der var en flok danskere, som var blevet smidt rundt og stadig ikke havde et sted at bo, og han ville ikke efterlade os nu. Han spurgte, om vi skulle køre omkring en McD, så vi i det mindste kunne få noget at spise, men vi var ovre punktet "sult" nu, og ville bare sove. Men dejligt var det endelig at møde en amerikaner, der var både venlig og fornuftig.\nEfter endnu et mislykket hotelforsøg, kørte chaufføren os til flyselskabet, hvor vores guide fik os ombooket til et tredje hotel. Vores optimisme kunne ligge på et meget lille sted, og vi snakkede om blot at tage tilbage til lufthavnen og sove på gulvet der, for det meste af dagen var gået med at køre meningsløse ture i busser rundt i Atlanta.\nVores chauffør skulle køre os tilbage til hotelbusstedet, hvor en shuttlebus ville vente på os til det nye hotel. Han tilbød at køre os direkte til det nye hotel, men når flyselskabet krævede, at vi kørte til det andet sted, måtte vi jo hellere gøre det. Idet vi kørte ind på hotelbusstedet, erklærede vores chauffør, at der ingen bus var fra vores hotel. Han kendte busserne særdeles godt, for han havde tidligere arbejdet for dem. Guiden checkede samtlige busser for en sikkerheds skyld, og det var helt korrekt, at der ingen bus var til os.\nVores chauffør insisterede på at køre os hele vejen til hotellet, og det kunne vi kun være taknemmelige for. Vi nåede frem efter en halv times kørsel ud af byen, og da vi var helt sikre på, at der VAR ledige værelser og nok til os ALLE, tog vi vores bagage ud og checkede ind. Vi var mange, der gav den søde chauffør en klækkelig portion drikkepenge og takkede mange gange for hans store hjælpsomhed. Han var overrasket og rørt.\nJeg ville gerne have lidt at spise, og det eneste spiselige var Cup Noodles i en automat. Det tog jeg med på værelset. Nu har jeg så prøvet at spise Cup Noodles med en rørepind til kaffe. Det tager sin tid, men det går, når man er sulten nok ;) Heldigt at der var en microovn, jeg kunne varme det vand, jeg havde købt, i.\nHotellet hvor vi overnattede\nDet blev ikke til mange timers søvn. I seng ved 2-3 tiden og op igen ved 6-7 tiden.\nVi skulle nu på et nyt buseventyr, men belært af gårsdagens oplevelser nægtede vi at køre i to busser til lufthavnen. Vi ville bare ikke skilles ad igen! Billederne herunder er taget i den ene bus, vi alle fik os proppet ind i inkl. al bagage. Vi sidder i lag, og jeg sidder på kufferter. Men humøret var højt. Resten af rejsen blev der grinet konstant over alt det groteske og latterlige, vi havde oplevet. Det glemmer vi aldrig! :)\nVi ankom til Hartsfield-Jackson Atlanta International Airport - South. Vi forsøgte at komme i kontakt med de syv medrejsende, vi ikke havde set siden eftermiddagen før. Men det viste sig, at nogle mobiltelefoner kunne ringe op, men opkaldet blev ikke modtaget i den anden ende, mens andre overhovedet ikke kunne ringe op. Meget mystisk. Vi havde kun ganske få numre på hinanden i gruppen, så det så håbløst ud at få hele flokken samlet. Den enlige kvinde, jeg havde nummeret på, fik jeg fat i, og lidt senere sluttede hun sig atter til os andre. Så manglede vi "kun" seks personer.\nGuiden ville ikke forlade indgangspartiet. Han ville være der, når de andre ankom. Vi lavede hans plads som samlingssted, og så gik vi andre ud for at bruge vores voucher. Jeg var flere gange omkring Søren (guiden), som intet havde set til de andre. Jeg gik også udenfor og travede frem og tilbage i tilfælde af, de skulle blive sat af et andet sted, og dermed slet ikke ville komme forbi Søren.\nTiden nærmede sig, hvor vi skulle checke ind for at nå med flyet til Paris, og bekymringerne var ved at være store. Hvorfor kom de ikke? Havde de problemer? Havde de måske været ude for noget a la vores dagen før, og var fortsat "lost in Atlanta"? Virkede deres mobiler heller ikke? Kun min og den enlige kvindes mobiltelefoner virkede på både ud- og indgående opkald.\nDa vi ikke længere kunne udsætte check-in, måtte vi tage en tung beslutning. Alle andre end Søren og jeg skulle checke ind og gøre klar til at flyve hjem. Søren og jeg ville så tage til North og se, om de manglende seks personer var der. Vi ville ikke tage hjem uden dem, men det var også med fare for, at Søren og jeg ikke kom hjem. At det blev mig, der skulle blive, skyldtes mobiltelefonerne. Den enlige kvinde ville være i gruppen, der rejste hjem, og jeg ville være sammen med Søren og forhåbentlig den savnede gruppe. På den måde kunne de to grupper kommunikere.\nJeg må indrømme, at jeg var grædefærdig med udsigten til måske heller ikke at komme med dette fly hjemover, men var det mig, der var forsvundet et fremmed sted, ville jeg også ønske, at de andre ikke opgav men blev ved at lede efter mig. Så jeg blev. Og vi tog afsked med de andre.\nDa vi ankom til North, så vi de seks personer med det samme. De var ved at checke deres bagage ind. Stor var gensynsglæden og lettelsen! De havde også forsøgt at ringe til os, men oplevede som de fleste andre, at opkaldene ikke blev besvaret. Til sidst var de blevet enige om, at de ville rejse hjem, selvom vi ikke kom med. At de mente, de var i den rigtige lufthavn, var der ikke noget at sige til, for det var der, vi var ankommet dagen før. At vi skulle rejse fra den anden, kunne de ikke vide.\nTilbage til South det gik, og endelig laaaaaangt om længe var alle samlet og kunne trygt tage turen fra Nordamerika til Europa.\nFed transport til politiet i Atlantas lufthavn!\nEn flok soldater ankom fra Afghanistan og blev modtaget særdeles flot med mutter i front, der råbte rosende ord og lavede larm for at få opmærksomhed. Folk rejste sig for soldaterne i respekt. Virkelig flot!\nFrankrig - Charles de Gaulle lufthavnen i Paris\nDet var godt nok en lettelse tidligt om morgenen at nå til Frankrig, for så vidste jeg, at jeg kunne komme helt hjem til Danmark - om så jeg skulle gå!\nPlanen var, at vi alle skulle med et fly til Kastrup om eftermiddagen, men det viste sig, at vi kunne komme med to tidligere fly. Et om morgenen og et ved middagstid. Jeg stod uheldigvis sidst i køen til at blive ombooket, men sørensjaskme om ikke jeg alligevel kom med morgenflyet hjem. Jubii!!! Mine medrejsende mente, jeg fik pladsen, fordi jeg talte fransk til personalet. I caféen mens vi ventede på take-off, bestilte jeg morgenmad på flydende fransk, og mine medrejsende påstod, at jeg "førte mig frem". Hehe. Jeg kan huske meget lidt fransk, så jeg er rigtig stolt over, at de syntes, jeg var så dygtig :))\nAf sted vi kom med morgenflyet fra Charles-de-Gaulle til Kastrup, og jeg havde faktisk hele bagerste række med tre sæder for mig selv!\nKort før 12 kunne jeg endelig kramme min savnede kæreste i Kastrup lufthavn. Det kram havde jeg været på vej til siden tidlig morgen to dage før.\nDet havde været en meget lang rejse hjem, og jeg var meget træt. Dagen efter var jeg fortsat træt, men så var det også ovre. Jetlag har jeg intet mærket til.\nNu kan drømmene om og planerne for den næste rejse begynde :)\nLidt fakta om USA:\nAreal i km2: 9.826.675 (DK: 43.098)\nIndbyggertal i mio.: 315,5 (DK: 5,6)\nBNP pr. pers. i US$: 47.440 (DK: 59.928)\nAnalfabeter i %: 1 (DK: 1)\nEmneord i dette indlæg: Central America, Europa/Europe, Frankrig/France, globetrotter, Mellemamerika, Nordamerika/North America, rejsedagbog, USA\nPYHA, jeg bliver helt svedt bare ved tanken. Det var da godt det var en grupperejse - havde man nu været på egenhånd uden guide havde det nok været endhu mere nervepirrende.\nJa, det var virkelig en oplevelse. Men bagefter er det jo netop den slags, man husker og griner af :)


Essens Consulting - Konceptet\nForretningsudvikling gennem lederudvikling og Assessment\nJeres ledere er en kapitalbinding for jeres virksomhed på lige fod med andre kapitalbindinger. Det gælder derfor om at accelerer udbyttet af denne "investering"\nVores erfaringer viser at vi typisk kan forøge ledernes produktivitet, med minimum 10% inden for en 12 måneders periode, ved at afdække og udvikle deres implementeringspotentiale. Blot en 10% forbedring vil have en stor positiv indvirkning på jeres bundlinje.\nVi har fokus på de to hovedfaktorer der har størst betydning for øget produktivitet og implementeringskraft og dermed de vigtigste områder, der kan sættes ind på, for at optimerer udnyttelsen af jeres ledelsesressourcer:\nLeder assessment - der afdækker den enkelte leders implementeringspotentiale\nProcesser og strukturer - der afdækker hvordan jeres processer og systemer understøtter jeres målsætninger\nVi tager udgangspunkt i jeres virksomhed og de spørgsmål I ønsker besvaret. Vores kunder efterspørger typisk:\nAktiviteter som bør adresseres indenfor de næste 12 måneder\nVedvarende performance optimering\nStrukturer og processer, der modarbejder eller medvirker til øvet implementeringskraft og produktivitet\nIndividuel lederevaluering i forhold til potentiale og lederudviklingsforløb\nLederudviklingsprogram for ledergruppen\nForandringsparathed og implementeringsevne for ledergruppen\nVirksomheder og mennesker er forskellige. Så selv om problemstillinger umiddelbart kan se ens ud, skal udviklingsforløbet designes specifikt til virksomhedens egenart og situation. Det giver et effektivt forløb - og er en forudsætning for, at løsningen forankres.\nNøglen til udvikling af de forretningskritiske præstationer er en proces, hvor antagelser, opfattelser og holdninger udfordres og ændres. Ny indsigt og viden opbygges, og relationer der understøtter forretningsstrategien udvikles. Kort sagt er det en læreproces, som fører til erkendelse af hvad, hvorfor og hvordan udviklingen skal ske. Gennem involvering skabes forståelse, accept og ansvar og det er forudsætningen for, at der opnås synergi mellem den enkeltes og virksomhedens mål og succeskriterier, og dermed for ejerskab. Vores erfaringer viser at læreprocessen giver et stærkt fundament for fortsat udvikling – fordi den viden, der opbygges, forbliver i virksomheden.


Københavneren | lex.dk – Gyldendals Teaterleksikon\nKøbenhavneren, teater på Nørrebro i Kbh., der 1983 startede som åbent spillested i den gamle biograf Københavnerens lokaler. I begyndelsen var aktiviteterne sporadiske, men fra 1986 blev stedet under Hans Hartvich-Madsens ledelse benyttet til gæstespil af en del teatergrupper og børneteatre, undertiden i co-produktion med K. Fra 1988 kaldt Teatret i Københavneren og fra 1993, hvor det blev egnsteater i Kbh.s kommune, blot Københavneren. 1994 blev stedet overtaget af Kaleidoskop.\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Lense-Møller, Bjørn: Københavneren i Gyldendals Teaterleksikon på lex.dk. Hentet fra https://teaterleksikon.lex.dk/K%C3%B8benhavneren


Det 3-stjernede Novotel Suites Wien City Donau tilbyder komfortabel indkvartering i Leopoldstadt kvartere i Wien. Dette hotel, som er bygget i 2002, er berømt for sin kejserlige arkitektur.\nHotellet er cirka 3,4 km væk fra Wien Rådhus. Byens centrum ligger inden for 3 km fra stedet.\nHotellet ligger ved siden af en opera, monumenter og et palads.\nDenne ejendom består af 158 værelser, som double room for single use, rummelig suite og standard-familieværelse med klimaanlæg, en værdiboks til bærbar pc, tv, et skab og et skrivebord. Værelserne har udsigt over bjerget. Det er udstyret med en opvaskemaskine, et køleskab og en kedel samt private badeværelser med en bruser, en hårtørrer og toiletartikler.\nEn kontinental morgenmad tilbydes i morgenmadsområdet. Den lille poolbar omfatter en terrasse og WiFi. Ibis Wien Messe Restaurant og Thali tilbyder et udvalg af retter inden for 250 meter fra ejendommen.\nDer er Praterstern Bf (Ersatzhaltestelle) sporvognstoppested i par meter væk. Det tager ca. 25 minutter for at komme til Flughafen Wien-Schwechat lufthavn med bilen.\nGæster er velkomne til at bruge et solarium, jacuzzi og en sauna. Et træningscenter og fitness center findes på stedet.\nNovotel Suites Wien City Donau, Østrig\nLejlighedshotel Villas Deja Blue, Cozumel\nLejlighedshotel Suites Cielo Y Mar, Playa del Carmen\nLejlighed Nikoletta Appartamento, Budapest\nLejlighed Le Spezie, Firenze\nLejlighed With Kremlin View Tverskaya, Moskva\nHotel Chez Moi And Spa, Siem Reap\nHotel Casabela, Alto Porvorim\nHotel Zen Wellawatte Beach, Colombo\nLejlighedshotel Twin Towers 302A, Mount Buller\nHotel Holmen Fjordhotell, Nes, Akershus


Djeco - Gulvpuslespil med Dragen Leon\nDjeco Gulvpuslespil med Dragen Leon\nDjeco Gulvpuslespil med Dragen Leon er et KÆMPE stort og super flot gulvpuslespil. Nu kan hele familien samles på gulvet og se den flotte drage tage form efterhånden som I får samlet puslespillet. Puslespillet er fremstillet i en meget lækker kvalitet og har 58 kraftige brikker som kan tørres af med en fugtig klud og opbevares i den flotte æske som det bliver leveret i. En rigtig god og fin gaveidé.\nDjeco Gulvpuslespil med Dragen Leon måler HELE 1 meter og 38 cm i længden og er 54,3 cm bredt....