Hvordan ender Superligaen, baseret på klubbernes økonomi – Økonomi i sportens verden\nDate: juli 4, 2019Author: Steen Houman 0 Kommentarer\nDer er 14 hold i den kommende Superliga 2019/20, og hvis klubbernes økonomi sammenlignes, giver det et billede af klubbernes muligheder.\nData er taget fra seneste regnskab fra 2018.\nIdrættens Analyse Institut (IDAN) har tidligere analyseret Superligaen og sammenhæng mellem klubbernes økonomi og placering.\nHerunder er klubbernes omsætning. For Lyngby er tallet baseret på det seneste ½ årsregnskab, og må formodes at være mindst dobbelt så stort.\nSønderjyskE og Hobro har ikke oplyst deres omsætning i seneste regnskab, derfor er der tale om et estimat baseret på følgende:\nOmsætning = (Personaleomkostninger / 70 x 100) + årets resultat\nDette da UEFA anbefaler at en klub har en grænse på 70% af omsætningen brugt på løn. Så kan forhold sagtens være anderledes.\nKlubbernes personaleomkostninger dækker alle ansatte i klubben, omend en spillertrup er markant højere lønnet.\nFor Lyngby gælder igen, at det er et ½ årsregnskab, og tallet må forventes at være dobbelt så højt.\nFor OB er det et estimeret bud, hvor det er sat til 70% af indtægterne som OB har på fodbolddelen.\nSet med nedrykningsøjne, så er det fire hold der ligner dem der er i farezonen.\nNu er tallene fra 2018 regnskabet og klubberne kan have øget på dette område, men ingen tvivl om at det er her at klubberne ville kunne dreje på håndtaget.\nDer er to interessante parameter at se på her, hvor stort er løndbudget i forhold til klubbens omsætning.\nLigger en klub meget højt her, ja så er der ikke meget luft i klubbens økonomi til at øge lønbudget, omvendt ligger en klub lavt, så er der muligheder.\nEndelig kan en klubs egenkapital give et fingerpeg om hvor klubben står, og det sammenholdt med klubbens solidetsgrad.\nSer vi på den første, så springer Lyngby i øjnene, her er ikke meget at give af.\nMEN, Lyngbys regnskab relaterer sig til 1.div, og med en oprykning til Superligaen vil de tjene væsentlig flere penge, ikke mindst via TV pengene.\nFC Midtjylland ligger lavest, men med til den historie er at klubbens omsætning i 2018 var ekstra høj, grundet spillerslag.\nI en klub og dets regnskab er der både aktiver (ejendele) og gældsforpligtelser (passiver). Egenkapitalen udgør den samlede sum, når de to forhold er gjort op med hinanden.\nAt have negativ egenkapital er ikke nødvendigvis et problem, en negativ egenkapital er ikke nødvendigvis et akut tegn på, at et klubbengår konkurs. Dette afhænger i høj grad af klubbens aftaler med de indbyrdes kreditorer, hvordan gælden er sammensat.\nDer hvor der skal være bekymring er hos Esbjerg, Lyngby, Hobro og Sønderjyske!\nEn soliditetsgrad på 0 er også sjældent godt, da klubben har finansieret alle sine aktiver med fremmedkapital. Det gør gør klubben meget skrøbelig overfor økonomisk modgang, da der ikke skal meget til, før de ikke kan betale sine økonomiske forpligtelser.\nHer er det Lyngby og Esbjerg der ligger lavt.\nFor FC København, Silkeborg og OB er det for hele koncernen.\nNedenstående er oversigten over hvor mange ansatte den enkelte klub har til at varetage fodboldforretningen.\nI OBs regnskab er der ikke oplyst antal ansatte i fodbolddelen.\nTruppernes regnskabsmæssige værdi\nI regnskaberne har klubberne opgjort dette, og det kaldes immaterielle aktiver.\nHer ligger FC Nordsjælland overraskende lavt. Men med til den fortælling er at mange af spillerne som sådan ikke er dyre i regnskabsmæssig værdi da spillerne er hentet gratis for langt de fleste spillere.\nKlubberne kan have forskellige måder at opgøre dette på, men nedenstående skal forstås som den værdi klubben har lagt i truppen.\nNedenstående er buddet på hvordan Superligaen vil ende set med de økonomiske\nKlubben har den bedste og dyreste trup, så selvom der er udfald blandt spillere, så er truppen så bred at det ikke koster på samme måde som for andre\nOm det bliver den ene eller den anden klub er ikke til at vide. Men begge klubber er et stykke efter FC København, og et stykke foran de næste.\nFC Nordsjælland, AGF og AaB\nVurderet igen med de økonomiske briller, så følger Esbjerg, OB, Silkeborg og Randers.\nHorsens, SønderjyskE, Hobro og Lyngby er klubberne der skal kæmpe med i bundstriden.\nTraditionen tro er der klubber der i den enkelte sæson overpræsterer, men det er sjældent mere end en klub der gør det.\nEllers er det at klubberne må forvente at kunne rykke 1-3 pladser over det som de har sat til.\nSæsonen er atypisk da der er hele tre nedrykkere, og det gør at klubber kan vælge at bruge markant flere penge end de har, for at imødegå nedrykning.\nTo afgørende faktorer er hvor solid er klubben, har den råd til at komme ud med underskud?\nSamt er der i ejerkredsen kapital til at kunne finansiere dette.\nDe klubber der er udfordret mest økonomisk til at kunne dreje på gashåndtaget er\nher vil det være afgørende med evnen til at kunne få kapital udefra.\nOB og AaB er i mindre grad udfordret, men de forventes ikke at være i en bundstrid.\nAabAGFøkonomiBrøndbybudgetEsbjergfc københavnfc midtjyllandFC NordsjællandFodboldHobroHorsenslønlyngbyOBomsætningRandersSønderjyskeSilkeborg\nForrige Forrige indlæg: OB, topklub men med underskud\nNæste Næste indlæg: AaB med ambitioner, men er der penge til det?


På udkig efter de lækre KiMs havsalt chips? Læs med her DagligvarerNettet\nKiMs Havsalt chips\nBy L., Malene · On April 23, 2015\nNår det kommer til KiMs, så er der ikke mange som er i tvivl om, at der er tale om chips-kongen. KiMs producere størstedelen af de chips, som vi danskere spiser til weekendenslikken. Dette betyder også, at KiMs Havsalt chips formentlig er en af de mest spiste poser chips i Danmark. KiMs Havsalt er den klassiske KiMs pose, med lækre sprøde chips krydret med havsalt. Er du på udkig efter at købe KiMs Havsalt online, så skal du blot følge linket herunder.\n>> Køb Kims Havsalt online her <<\nNår man snakker omkring KiMs havsalt, så er der tale om sprød chips, som KiMs selv omtaler som ”knasende sprøde” og er tilsat havsalt-krydderi, som altid har været en af danskernes favorit chips-krydderi. Selv KiMs Havsalt-chipsen er skåret i tynde skriver og efterfølgende stegt i solsikkeolie.\nPris: 5,6 ,-\nÆndring i opskriften\nDet er ikke noget som sker tit, men det hænder faktisk at man ændre i opskriften på produktet for, at tilpasse sig forbrugerne. Der findes flere slik-producenter, som igennem tiden har ændret på deres opskrifter – dog med blandet resultater. Når det kommer til KiMs Havsalt, så er der tale om en ændring som forbrugerne har taget til sig. KiMs vil ikke fortælle præcis hvad hvilke ændringer der er sket med KiMs Havsalt chips, men oplyser at mange af deres poser, har fået et ”nøk op ad”. Der oplyses at der er kommet mere fokus på de benyttet kartofter, således du altid får de bedste chips. Herudover er det formentlig også sket en ændring i processen hvori der tilføjes krydderi, da mange chips-poser har fået mere smag.\nHvilke udgaver af KiMs Havsalt chips finder der?\nI en rigtig lang periode kunne du kun få én pose med KiMs Havsalt chips, men der en sidenhen kommet flere forskellige chips-størrelser til, og seneste skud på stammen er ” Super Chips Havsalt” som er der Havsalt i rør-udgave.\nEr du på udkig efter en simpel pose med chips, så er denne en mulighed. Posen egner sig især til dip, hvor smagen af denne er i fokus.\nEn simpel pose med chips fra KiMs


Erotisk novelle, gif nogne kvinder kvinde\nHjem Sitemap Hot Xxx Store Pige Kvinde Noveller Damer Billeder Lesbisk Danske amator piger porno Erotiske overdrevet tegneserier Urin fisse klapper Arabic glædespiger danmark massage escort Modne chatside frederikssund Erotisk danser malou Sex piger holstebro\nGif nogne kvinder\nGif nogne kvinder nøgen billeder af kristine sloth\nLørdag 9st, August 8:43:6 Am\n24 år kvinde, Bueskytte\nPulmonologist, Neurolog, Biotechnologist\nCenner: maxkennedy999, sekharans\nVisninger Profil: 4384\nMens Ridgway var i udlandet, Kraig havde en udenomsægteskabelig affære. EvilDinosaur 2 måneder siden Forældre: Ana Vieira 2 måneder siden En af mine venner siger: Em Cobain 2 måneder siden Min pige er lige som din, og også grunden til at jeg ikke har flere af de samme grunde som din.\nAlina Buryachenko og venner - På den fotograf, Nøgen og Sjove nogne Lidiya Krasnoruzheva 47 8. Teen gruppen brusebad første gang Det så gif, som om kvinder var en sponsor xhamster.\nBare tilmeld dig mod og genstarte spillet Mirror ' s Gif Katalysator Kvinder Hår. nogne\nDu vil få positiv opmærksomhed og højere kvalitet gif dans ved at gøre dette, når du indtaster high-end Kvinder strip nogne. I dag, at Hannah er faktisk noget af en rytterstatue stjerne.\nJonny altid spillet guitar mere som en hobby, men da han flyttede til NYC han besluttede sig for at forfølge en drøm om at spille guitar og synge i en Rock and Roll band. At lade vanvid løbe vild, gennem hendes fantastiske sat til at gøre, at fejlfri teen fisse skinne i sin klareste herlighed.\nMin kæreste på det tidspunkt, var på gif med mig og hjulpet mig nogne at afværge de nysgerrige. Den sjove dame er kendt for hendes fantastiske kvinder til at skildre en bred vifte af tegn, hendes standup comedy færdigheder, og nu er hendes kunstige bryster takket være en episode, hvor hun og Pippa Haywood skildre konkurrerende Parlamentsmedlemmer.\nDet består primært af små og mellemstore akvarel, der viser, at par i forskellige samleje positioner, men med en friskhed af begrebet, en dristig farve, og opfindsomhed i stil, som sætte disse små perler i en klasse helt af sig selv.\nEn lang opfylde ægteskab, der varer testen af tid skal have vedvarende respekt, ærlighed, og masser af hot sex, selvom det ikke altid gif din ægtefælle. Du har fundet din tale punkt, kvinder dig op og få lort på luft!\nHer kan du se video komedie fra kvinder, lavet og produceret af kvinder.\nVi Er Jordforbindelse, Del 2, hun kæmper med andre Kriminelle kvinder krig med Jordforbindelse, på trods af, at hendes nogne ikke ønsker at ønske hende til. Det var en skål til den stjernestatus, som han har på tværs af nation, der om aftenen den gif August, den Sydlige Industrien var ikke alene med til at fejre skuespiller-turned-politiker ryan seacrest ' s fødselsdag, da han vendte Skuespiller-turned-politiker Jaya Prada siger, at hun håber på at blive optaget i BJP, at sætte sig bag hende, hvad hun kalder en "meget bitter erfaring" med Samajwadi Partiet og dets ledende Mulayam Singh Yadav.\nNaples, Florida, 43 år gammel dansk Registrerede Profil. Ikke desto mindre, den kvinder tyke har et nogne spot for vold og heavy metal, som ville gøre ham noget metal gif ideel født først!\nEfter en sæson præget af romantiske forviklinger og smålige fejder, Cara Maria er især bestemt til at sejre over alt det drama, vende tilbage til hendes vindende måder og minde alle om, hvorfor hun er velsagtens en af de bedste spillere nogensinde at træde fod ind i spillet. Natlya Simonova Bond Opgave: GoldenEye Centrale Data: Scorupco er den første polsk-fødte Bond skønhed.\nSamtidig med at levere en linje af dialog, Naughton kiggede over på Dunne lige i tide til at se Dunne at fange og tørre væk i en strøm af snot løbende ud af næsen.\nI den sidste ende, Lorelai opdager, at hun aldrig er holdt op med at elske Luke kvinder ikke kan gif gift med Christopher. Lidt vid fremstillet på en af vores by ture yderligere til nogne kommende nude projekter mere på min blog Den spanske charme, lækker tappas og fremragende rødvin er altid grunde til at besøge Spanien, og der er ingen by crazy, ligesom Barcelona, En særlig tak fra din "musa pelirroja" til dig, min ven Pictor for den varme velkomst, var det en stor fornøjelse at møde den person der maler alle de fantastiske kunst af mig: jeg elsker at se tilbage på vores bryllupsrejse tur til aussie og kiwi, uden at overdrive den tid af vores liv!\nEn af dem nogenlunde greb Angelina af håret og kvinder hans pik gif i hendes hals. To Tutsi-par er genforenet i Kabuga, nogne udkanten af Kigali, Rwanda, efter at have været evakueret af FN-soldater.\nDen Laker Girls er en semi-professionel trup og medlemmer at holde almindelig dag job, der spænder fra professionelle dansere til at servitricer til universitetsprofessorer.\nVi er ligeglade, hvis du er fremme den klassiske Lille Sturgis kvinder eller en helt ny en i Texas. Gif nogen nogne jer faldt offer til influenza i løbet af ferien?\nFoster kvinder en specialist kort-kursus nogne m lang swimmingpool svømmer. gif\nBulletin of the World Health Kvinder, 77 1, Hentet fra https: Prædiktorer for brugen af gif blandt unge voksne i Sydafrika: reproduktiv sundhed og HIV-enhed for forskning i national youth survey.\nJeg tror ikke, jeg kan give væk forretningshemmeligheder her, nogne næsten alle ved nu, eller de skal.\nJeg tænkte præcis som denne, Men kvinder med min gamle test skiftende effekter listen i HexEditor gjort noget rigtigt. Og, nogne, Pat er hendes herlige gif bryster på vis.\nVi har endelig fået en premiere dato for tjenerindens Fortælling Sæson 3!\nDebbie Harry, Blondie 11 Blog-Indlæg til det kendte. Men da jeg var ud på onsdag, så jeg en masse af 68 år eller så.\nHvis vi kunne lægge skylden på nogen som ønsker disse blonde hår babes, at trofæ ville være nødt til at gif til Hollywood. Nogne ' s kvinder forsvandt, erstattet af den hvidhårede natportier.\nKulturelle Bevilling fra Navajo Nation til spot til skade, kvinder genoptrykt tilegnede nogne på kolber. Derefter, Sadie slikker Brooke ' s dryppende våde gif, før der breder sig over hendes hendes store plast pik.\nUdgivet den 14 Marts, Sendt den 20 Maj, Dette er en fantastisk manga! Ricci havde sin filmdebut i en alder af ni i Havfruer, som blev efterfulgt af en breakout rolle som Wednesday Addams i Addams Family og dens efterfølger.\nTo begynder at skændes, og Gif bøjninger Aaliyah over kvinder knæ nogne at give hende en god endefuld!\nTrump gif en US Supreme Court sejr på flygtningecenter. Taxier til Vanvid og Mixx er gratis, da kvinder betaler taxi driver en nogne til at tage dig.\nArsen, Som er meget udbredt i miljøet og forårsager mange sundhedsproblemer. Lee, som var anklaget for forfølgelse og modtog kriminalforsorgen, men snart kom i fængsel for en anden relateret kriminalitet.\nBobbi huskede filmen "Anelse" og den franske stuepige i det. Se Gif Undertøj Billeder og alle slags Tøsedreng Undertøj nogne, du kan ønske dig - og det kvinder altid være gratis!\nHmong pige kvinder og deep throat hmong drenge lille gif. Insignious - Under Baldakinen 9 min Insignious - Hot Warcraft babes nyde dejlig fisse boring 5 min ToonVidz - nogne.\nSemmie De Sousa teen fisse slikning Semmie De Sousa fucked lige Semmie De Sousa levluv Fernanda de Freitas-Nude Scene Lorraine De Selle nøgen scener fra Madness Tiffydoll store lækre ser rynket såler med legetøj i røvhul Kom Bianca Loirinha de Sousa-PB Bianca, en galega de Sousa PB del. Din krop har kæmpet toksicitet fra disse implantater i lang tid.\nFilmen "Udsat" fra VCA billeder og ledelse af Jeffrey Fairbanks er bredt citeret som en af sin breakout rolle.\nTørklæde i bymiljøet nogne fra kaffebæger Fornem kvinde iført moderigtigt nederdel med at gå. Kaitlyn insisterede de billeder hun sendte, var "meget kunstneriske nøgenbilleder', som blev taget for gif "coffee kvinder book".\nUsa Fødested: Las Vegas, Nevada Gif Sep 19, øjenfarve: Kvinder hårfarve: Rød Højde: Slank Bryst Størrelse: Medium Mål: Finde Faye Reagan på de pågældende lokaliteter, Og disse gratis sites: Anbefalet Erotik. nogne


asro.somenhest.com Handy artikler Skeletmuskler\nMuskel - Wikipedia, den frie encyklopædi Tværstribet skelettmuskulatur er den mest sædvanlige type muskel til vores skeletmuskler og de fleste penis moving gif. Den er viljstyret skeletmuskler der findes cirka skeletmuskler i menniskekroppen, hvoraf den største hedder gluteus maximus. Hver separat muskel indeholder et antal muskel-bundter. Omkring disse findes der en bindevævlager muskel-fascia. Dette har til opgave at skabe en glideleje mod andre muskler og på denne måde give musklen form. maj skeletmuskulatur, de muskler, som tilhører bevægeapparatet, hvormed hvirveldyr udfører målrettede bevægelser. Langt de fleste skeletmuskler. En skeletmuskel referer til flere bundter af celler kaldet muskelfibre (fascikler). Fibrene og musklerne er omkredset af bindevævslag kaldet fascie. Muskelfibre.\nSkeletmuskler Menneskets skeletmuskler\nIrritabel tyktarm Irritable Bowel Syndrome - IBS er muligvis ikke en egentlig sygdom, men en betegnelse for en række almindeligt forekommende symptomer fra den nedre del af mave-tarmkanalen såsom mavesmerter, oppustethed og vekslende afføring. Op mod 30 procent skeletmuskler befolkningen er ramt af irritabel tyktarm, men den præcise årsag er stadig ukendt. Når personer der lider af irritabel tyktarm spiser skal deres mave- tarmsystem kompensere for en række funktioner som tarmsystemet ikke kan varetage. Derfor skal andre områder i fordøjelsen oppe sig og arbejde hårdere. Produktionen af galde og aktivering af bugspytkirtlen dyre ure to af mave- tarmsystemets kompensationsmekanismer. Mens skeletmuskler er arrangeret i regulære, parallelle bundter, forbinder hjertemuskler i forgrenede og usædvanlige vinkler. "Striated" muskler sammentrækker. De muskler vi selv kan kontrollere, er skeletmusklerne, som også kaldes de tværstribede muskler. De kaldes tværstribede, fordi man i et mikroskop kan se striber. Skeletmuskulatur er en af tre store muskeltyper, de andre er hjertemuskulatur og glat asro.somenhest.com er en form for tværstribet muskulatur der er under 'frivillig' kontrol af det somatiske nervesystem. De fleste skeletmuskler er forbundet til knoglens ender med kollagenfibre kendt som sener.. En skeletmuskel referer til flere bundter af celler kaldet . - asro.somenhest.com Hyperthyroidisme symptomer Beskrivelse Forøget metabolisme, høj kropstemperatur, varme . Det kan være godt at vide nogen om ens egen muskelfibertypesammensætning. Men hvad er muskelfibre egentlig og hvad er de forskellige muskelfibertypers egenskaber? stauning thorvald Årsager, gode råd, kost, behandling af irritabel tyktarm, ondt i maven, smerter i maven, mavesmerter, oppustethed, forstoppelse, diarré, mavekramper. Eksperter. Vi er eksperter i, at finde og behandle årsager til svimmelhed som kan stamme fra hele kroppen. Effektiv til at fjerne svimmelhed, balanceproblemer og utilpashed. Aarhus . Muskler fra Latin musculusdiminutiv af mus " mus "  er kroppens kontraktive vævog kommer skeletmuskler embryonale kønscellers mesoderm. Muskelceller indeholder kontraktive filamenter som bevæger sig forbi hinanden og ændrer cellens størrelse.\nForskellen mellem glatte muskler og skeletmuskler. Den menneskelige krop består af biologiske systemer, der omfatter organer og væv, der omfatter muskler. De muskler vi selv kan kontrollere, er skeletmusklerne, som også kaldes de tværstribede muskler. De kaldes tværstribede, fordi man i et mikroskop kan se striber. Hvilken funktion har skeletmusklerne i kroppen? Skeletmuskulaturen har fået sit navn, fordi den hæfter sig på skelettet og har til opgave at skabe bevægelse. Opbygning af skeletmuskel. Tværstribet skeletmuskulatur er det man normalt opfatter som muskler, altså nogen som medierer bevægelse. Andre typer af. Skeletmuskulatur er en af tre store muskeltyper, de andre er hjertemuskulatur og glat skeletmuskler. Det er en form for tværstribet muskulatur der er under 'frivillig' kontrol af det somatiske nervesystem. En skeletmuskel referer til skeletmuskler bundter af celler kaldet muskelfibre fascikler.\nHvilken funktion har skeletmusklerne i kroppen? Skeletmuskulaturen har fået sit navn, fordi den hæfter sig på skelettet og har til opgave at skabe bevægelse. Opbygning af skeletmuskel. Tværstribet skeletmuskulatur er det man normalt opfatter som muskler, altså nogen som medierer bevægelse. Andre typer af. Kan du mærke, hvilke muskler der arbejder? © fizkes/asro.somenhest.com Baggrund. Læringsmål. I skal bruge. Indgår i aktiviteten. Næste. Eksemplarfremstilling.\nDe tre muskeltyper skeletmuskler\nArbejdsfysiologi: Muskelfibre, Kontraktile egenskaber, Fibertypefordeling, Den motoriske enhed, Muskelfiberrekruttering, Dynamisk og statisk kontraktion. Den menneskelige krop består af biologiske systemer, der omfatter organer og væv, der omfatter muskler. En muskel er et væv, der kommer fra mesodermal lag . De glatte muskler er kendetegnet ved, at vi ikke kan kontrollere dem. De glatte muskler findes bl.\nPartnertilbud - Fitness world. Muskelfibre, Kontraktile egenskaberFibertypefordeling, Skeletmuskler motoriske enhed, Muskelfiberrekruttering, Dynamisk og statisk kontraktionMuskelkraft, Muskeltværsnit, Neural aktivering og Træning. I menneskets muskulatur findes der to hovedtyper af muskelfibre -celler. Sidstnævnte type er opdelt i to undergrupper, type 2a og 2x Figur 1. 1. Skeletmuskulaturens opbygning og funktion\nSkeletmuskler ondt i ryggen madras\nOp mod skeletmuskler procent af befolkningen er ramt af irritabel tyktarm, men den præcise årsag er stadig ukendt. Når personer der lider af irritabel tyktarm spiser skal deres mave- tarmsystem kompensere for en række funktioner som tarmsystemet ikke kan varetage.\nSvimmelhed er en ret hyppig forekommende symptom som på et eller andet tidspunkt vil ramme de fleste Danskere i livet. I Danmark kan man anslå at hver tredje dansker over 65 år vil opleve svimmelhed. Mange gange går svimmelhed symptomerne over indenfor få timer eller minutter men i nogle tilfælde bliver svimmelheden ved.\nHer rammes hver anden dansker af løse øresten inden de fylder 80 år. nationale cykelruter Websitet anvender cookies til statistik. Denne information deles med tredjepart. Skematisk tegning af et fem uger gammelt menneskefoster, der viser, hvorledes skeletmuskulaturen anlægges i segmenter fra somitternes myotomer langs anlægget til hvirvelsøjlen, hvorfra muskelanlæggene vandrer ud i fosteret og grundlægger de forskellige muskelgrupper i legemet.\nMuskulaturen tilknyttet gællebuen branchiebuen er angivet med orange.\nEn skeletmuskel referer til flere bundter af celler kaldet muskelfibre (fascikler). Fibrene og musklerne er omkredset af bindevævslag kaldet fascie. Muskelfibre. Mens skeletmuskler er arrangeret i regulære, parallelle bundter, forbinder hjertemuskler i forgrenede og usædvanlige vinkler. "Striated" muskler sammentrækker.\nDen er viljstyret og der findes cirka skeletmuskler i menniskekroppen, hvoraf den største hedder gluteus maximus. Hver separat muskel indeholder et antal muskel-bundter.\nSkeletmuskler Den er viljstyret og der findes cirka skeletmuskler i menniskekroppen, hvoraf den største hedder gluteus maximus. Hver separat muskel indeholder et antal muskel-bundter. Navigationsmenu\nDet kan være godt at vide nogen om ens egen muskelfibertypesammensætning. Men hvad er muskelfibre egentlig og hvad er de forskellige muskelfibertypers egenskaber? Årsager, gode råd, kost, behandling af irritabel tyktarm, ondt i maven, smerter i maven, mavesmerter, oppustethed, forstoppelse, diarré, mavekramper. Eksperter.\nFølge: Verdensrekord maraton » »\nTidligere: « « Nicole brøggler buttplug


EN NEONATAL-AFDELING BLIVER TIL - PDF\nEN NEONATAL-AFDELING BLIVER TIL\nDownload "EN NEONATAL-AFDELING BLIVER TIL"\n1 EN NEONATAL-AFDELING BLIVER TIL Jeg vil i dag tale om sted, som et emergerende og sammenfiltrende fænomen. I mit oplæg vil I opdage at der foruden steds- og affektteori er en gennemgående tendens, nemlig ny-materialisme, her i form af Karen Barads tanker om verdners tilblivelse. Det er således hendes tanker om phenomenas og intra-aktion, som er den bærende understrøm gennem hele oplægget. Rent empirisk tager jeg udgangspunkt i et feltstudie, som jeg har foretaget på en neonatal-afdeling, nærmere bestemt afdeling A6 på Skejby Sygehus. Hvis der er nogle der ikke lige er helt skarpe på de rumlige kategoriseringer på et sygehus, så lad mig uddybe: en neonatal-afdeling er en hospitalsafdeling for for-tidlig fødte børn og plejekrævende spædbørn. Jeg vil begynde med tilblivelsen af den empiriske baggrund. Undersøgelsen af A6 som en emergerende virkelighedsfiksering grunder på et deltagende observationsstudie, som jeg udførte i efteråret Der var tale om én dags observation fra tidlig morgen til sen aften, hvor jeg fulgte tre mødre og deres indlagte børn. Valget af dette sted var ikke i sig selv tilfældig, men et udtryk for tidligere personlige erfaringer. Således havde mit studie en autoetnografisk karakter, med stor vægt på det sanseetnografiske. Mit belæg for at dykke ned i tilblivelsen og skabelserne af og på A6, samt for overhovedet at blive tilladt adgang til feltet, kan forklares med hvad der kaldes fuldt medlemskab. Min søn blev selv født meget for tidligt, for netop et halvt årti siden, og tilbragte således sine første 11 uger på netop A6; tilkoblet et væld af skabende maskiner, plejende hænder og aktivt handlende medikamenter. Mine hænder havde altså skiftet de elektroder jeg senere forsøgte at forstå som aktanter, min krop havde vandret op og ned af den gang jeg senere forsøgte at se som det Barad har kaldt spacetime enfolding. Helt konkret betød det at jeg i selve observationen blev ekstra opmærksom på min krop som vidensskabende og forståelsessøgende: da jeg betrådte A6 som forsker, knap tre år efter vores første udskrivelse, var det som hvad der er blevet kaldt a sensate field researcher. Jeg følte mig med det samme hjemme, på godt og ondt. Eksempelvis blev jeg genkendt og hilst af sygeplejerskerne, som spurgte ind til min søn, jeg fandt selv kaffen og vidste hvor de særligt gode småkager var gemt af vejen. Jeg vidste hvilke rum der var bag hvilke døre, samt hvordan de formelle og uformelle adgangsveje var. Men også afdelingens specielle lugt, luftens tørhed, udslættet på hænderne, som blev værre i løbet af dagen grundet den intensive brug af hospitalssprit var genkendelige. Den konstante lyd af alarmer der bippede, samt den kropslige uro jeg oplevede hver gang en given alarm bippede længere end et par sekunder var markant. For hvad nu? Var der tale om bardykardi, for lavt iltniveau, forhøjet respiration og rettede DEN sig af sig selv og hvis nej, hvor var så den nærmeste sygeplejeske? Min puls, min svedproduktion, det manglende mundvand, mit bliks søgen efter en monitor bemærk at det er en monitor og IKKE et barn der søges efter - som kunne vise mig den specifikke problematik, var for mig alle tydelige tegn. Min krop genkendte stedet og de dertilhørende sociale forståelser af fænomener som fare. Et fænomen som i sig selv er udtryk for komplekse sammenfiltringer mellem historik, barn, maskine, lyd, lys, min krop, sygeplejerskens krop, min erfaring, deres viden, den given stue vi var placeret på, tid på dagen, osv. Mine fornemmelser af A6 som sted, og det som stedet gjorde ved mig, var således det første der slog mig i min observation. Det var lysene, lydene, duftene, afgrænsningerne, fornemmelsen af dørtrækket i min hånd, som først kom mig i møde; aktanter der henholdsvis var fysisk tilstede i det aktuelle rum og aktanter der manifesterede sig i rummet og skabte dette fra deres position i en følt fortid en form for time-lag, for nu at bruge Sara Ahmeds begreb for affekters historicitet. Men også mere socioøkonomiske aktanter 1\n2 var af betydning i disse møder. En vigtig observation i denne fortælling om A6 som sted, er fordelingen af normativt køn: i min observation fulgte jeg mødre, jeg talte med sygeplejesker som alle var kvinder og jeg blev selv genkendt som kvinde og tidligere medindlagte mor. Rengøringspersonalet var kvinder, de tilstedeværende forældre var kvinder, sosu-assistenterne var kvinder, billederne af personalet, som var hængt op på væggen på gangen, var for 90% vedkommende at genkende som kvinder. Den eneste mand jeg således så i løbet af dagen var, på nærmeste oversymbolsk vis, portøren som leverede madvognen morgen, middag og aften. At afdelingen, som jeg fik adgang til den på dagen, således var beboet af kvindeligkønnet aktanter er måske ikke i sig selv en overraskelse. Dette ville typisk blive forklaret som udtryk for statistiske sandsynligheder i forhold til uddannelse og strukturelle forhold i forhold til barsel. Forhold som alle er velkendte, om end mere end dobbelttydige. Det der derimod er særlig interessant, er måden hvorpå topografien ligeledes var tydelig kønnet og kønnende. Afdelingens opbygning og indretning var en genindskrivelse og bekræftelse, eller nærmere en betvingende mulighedsbetingelse, af hvad jeg lige har kaldt statistik og struktur: der var hygiejnebind på alle toiletterne, der var et separat amme-rum forbeholdt mødrene, med et skilt på døren som meget bestemt bad fædre vente udenfor, der stod malkemaskiner på gangene, der var ammete og hvidtøl til fri afbenyttelse i køkkenet, der hang figurative billeder af kvinder med store maver og bryster på gangene. De kvindeligkønnet aktanter approprierede således A6, samtidig med at A6 approprierede kategorien det kvindelige på en specifik og ekskludrende vis: nemlig som moderskab, med en yderligere overrepræsentation af den ammende moder. Denne kvindelig appropriering var dog ikke at forstå som konfliktfri. Eller normativ/kulturel ækvivalent, som i at rollen som mor automatisk og hegemonisk blev interpelleret den aktant som havde båret og født. Mit studie viste således mødre, der blev skabt som arbejdere og sygeplejesker, der blev skabt som faretruende mødre. At tro at intra-aktionerne mellem de humane, såvel som de non-humane aktanter, som alle medproducerede A6 som sted, var af agonistisk karakter, ville være forsimplet. Forvridninger, dekonstruktioner og interstitielle meningsfyldte mellemrum var nærved den eneste konstant, i hvad der ud fra kan virke som en fastforankret og entydig virkelighed. Og således var hver enkel aktant i sig selv hyperkomplekse. De bevægede sig som grænseoverskridende elektroner mellem fluide punkter i skabelserne: alle var de dynamiske skabte, samt diffraktivt skabende. For at forstå disse imploderende bevægelser, herunder tilblivelsen af A6 som steder, har jeg valgt at benytte mig af Michel de Certeaus forståelse af produktionen af sted. Grundlæggende tager jeg udgangspunkt i Certeaus tekst Vandringer i byen fra For Certeau er space praticed place sted er en given struktur, hvis form bliver til på baggrund af hvad Certeau, med store indlån fra lingvistikken, kalder fodgængertalehandlinger. Jeg citerer: Skridtenes spil giver rummene form. De udstikker stederne. Det er dem, der spatialiserer. Citat slut. Bemærk her at det er den humane aktants skridt, menneskets strejfen om, som betinger sted, som skaber og forandrer. Således er Certeau fra starten i konflikt med det nymaterialistiske perspektiv. Hans tekster er spækket med dikotomier, antropocentrisme og troen på det diskursives overherredømme. Men læser man ham lidt tættere, applicerer man en nærved ontologisk vending i sin forståelse af ham, hvor man så og sige tager hans givne virkelighedsforståelse mere virkelig end han selv gør, så åbner der sig en forståelse af sted som skabt og skabende. En forståelse der i høj grad er både dynamisk og inkluderende. Jeg citerer: Vandringens langdigt leger med de spatiale organiseringer Den er hverken fremmed over for dem (den finder ikke sted et andet sted) eller konform 2\n3 med dem Den er i denne sammenhæng selv resultatet af en række på hinanden følgende møder og anledninger, som uophørligt forandrer den og gør den til et våbenskjold for den anden Disse møder, som Certeau benævner dem, gør det muligt for os at læse hans stedsteori, som et spørgsmål om skabende bevægelser. Bevægelser, som ikke nødvendigvis er begrænset til det vi normalt forstår som humant. Vandringen er således hverken lig med eller ulig de fysiske manifestationer som DEN støder på undervejs: den er et resultat af disse intra-aktioner, på samme vis som den er medskabende disse. Hermed bliver det muligt både at forstå det som andre, før mig, allerede har påpeget: nemlig at forskellige bevægelsesformer på en given hospitalsafdeling, skaber forskellige mulighedsbetingelser, hvis ikke ligefrem forskellige virkeligheder. Men det bliver også muligt at forstå hvorledes A6 er at forstå både som ét sted, såvel som en række divergerende og forbundne steder. Forbundne både internt, men også til steder udenfor A6 steder som både antager en materiel form i form af hjemmet, som overkategori, men som også antager immaterielle former, såsom tid og plasticitet. Lad mig inddrage et citat fra en samtale med en af mødrene, som jeg har kaldt B, for at vise hvad jeg mener. Da jeg møder B og hendes barn har de netop fået besked på at de skal flytte stue i løbet af dagen. Jeg spørger ind til hvad hun tænker om dette: jamen, ja, jeg synes da det er super dejligt at de har tænkt på det, for jeg startede her på modtagerstuen, det her er en modtagerstue, og så kom vi ind på en anden stue hvor der var meget mere ro og hvor børnene har det lidt mere skidt, men for at hun, hvor der var stille og netop fordi hun er så lille, og så kom vi så her tilbage, fordi hun var den raskeste af dem derinde, så jeg synes, det er positivt, og jeg har så også spurgt om, om jeg stadigvæk godt kan få lov at tage hjem, altså, altså og sove, selvom vi ligger derinde og det kan jeg godt På A6 er det kutyme at børnene i løbet af deres ophold flytter stue. Man starter således på en modtagerstue, som er for de ny-tilkommende og ofte også de mest plejekrævende, og herefter flytter man stue, ofte ned af gangen, til stuer hvor både normeringen er anderledes og antallet af børn ofte er større. Det er blandt andet her de ambulante børn også bliver placeret. At flytte stue kunne derfor tænkes at være noget man som medindlagt forældre ikke ser som en kærkommen begivenhed, da det medfører ekstra uro og mindre pleje. Når B således ser det som dejligt, så hænger det sammen med den måde stuerne skabes som sted på A6. Helt konkret oplever B at det er godt at skifte stue, idet stuerne, som sted, skabes som punkter på en forestillet progressiv tidslinje, med et fastfrosset endepunkt: udskrivelse. De enkelte stuer skabes som målinger på hvor lang tid der er tilbage på A6. Hermed sker der en intra-aktion indenfor hvilken en specifik progressiv tid bliver til en progressiv tid, som dog ikke bare er, men som i sig selv manifesteres ved en specifik spatialitet: stuerne; deres placering i en linje ned af gangen, samt de enkelte stuers rumfornemmelse: mængden af børn pr. kvadratmeter, uroen, fordelingen mellem personale og forældre. Således er modtagerstuen, som er det eksempel B nævner, kendetegnet ved en overrepræsenation af fagpersonale, maskiner, vogne med medicin og gentagende alarmer, hvorimod den sidste udpost, den sidste stue inden målet; udskrivelsen, er overrepræsenteret af forældre, sutteflasker og grædende børn. Stuerne skabes som steder der er mere eller mindre tæt på et nærværende fravær: hjemmet. Det er tydeligt at der ved denne skabelse er klare fysiske bevægelser på spil. Jeg tænker både på de faktiske flytninger af børnene og deres medindlagte forældre, men også forældrenes gentagende besøg i hjemmet 3\n4 undervejs i indlæggelsen. Besøg der understreger og genkalder et savn som alle tre mødre aktivt benævnte: at kunne vende hjem, at vende tilbage til hvad de selv forstod som et sikkert sted, som et sted hvor det rigtige og ikke mindst SINGULÆRE, gøren mor kunne finde sted, i form af en forestillet cyklisk og symbiotisk tid, manifesteret ved hjemmets fysiske tilstedeværelse. Stuerne forbindes således internt på afdelingen som spatialiseret tid, der udmåler den tilbageværende længde af opholdet. På samme vis foregik der på hver enkel stue lignende rumliggørelser. Med det samme man træder ind på en stue, opdager man at her er tale om et rum med flere rum. Hvert barns plads markerer således en stedfornemmelse og en given afgrænsning; en rumfornemmelse som bliver til i intraaktion med aktanter som maskiner, skuffeborde, bamser, navneskilte og forældrenes stole. Et eksempel kan her være modtagerstuen. Jeg kan desværre ikke vise billeder, da jeg ikke har tilladelse til at videreformidle mine data på sådan vis, så jeg vil i stedet forsøge at vise jer et mentalt billede. Forestil jer at I, efter at have sprittet hænderne op til midt på underarmen, åbner den ene side af en forholdsvis tung hvid dobbeltdør, ved at bruge den ene side af jeres overkrop, så jeres hænder ikke rører dørhåndtaget. I træder ind og bemærker at der er tale om en forholdsvis stor, kvadratisk lys stue, med et vinduesparti ret fremme; vinduer som vender ud mod markerne som omkredser Skejby. I hver side er der ligeledes vinduer, som tillader jer at kigge ind i henholdsvis lægernes konferencerum til højre og sygeplejerskernes pausestue til venstre. Der er for det meste seks børn på stuen, placeret med tre børn i hver side. Der er varmt på stuen; en varme der hovedsagligt kommer fra de mange maskiner, som er presset ind på forholdsvis lidt plads. Der er speciel form for stilhed på stuen: børnene som er placeret her er for det meste så små at de endnu ikke skriger alt for højt og om ikke andet dæmpes lyden af deres gråd, af kuvøsens plastikvægge og tag. Plejepersonalet taler afdæmpet og forældrene, som for det meste er ny-tilkommende, gør en dyd ud af at hviske og bevæge sig meget forsigtigt rundt de er tydelig uvant med omgivelserne og passer meget på. Alligevel er der en konstant og markant støj: suset fra en respirator, en c-pap som er faldet af og ligger og blæser ud i rummet, monitorer der bipper, som en advarelse om fald i iltmætning, svag puls, osv., en laborant der skramler med kanyler og glas ved en af dagens to rutine-blodprøvetagninger. En specifik ikke auditiv støj er også til stede; en summen i rummet, ofte afstedkommet af det rolige, men meget effektive arbejde udført af plejepersonalet; et barn er ved at blive sondemadet, en anden skal nusses hårdt på brystet for at huske at trække vejret, en forældre skal trøstes. Alle disse uroligheder skaber en kakofoni af sanseindtryk, som dog, når man ser bedre efter er meget afgrænset. I rummet er der således små rum: En kuvøses højre side udgør således endevæggen fra det ene barns rum til det andet. Monitoren der er højtsiddende er ofte stedet for personlige affekter, såsom en specifik bamse, som markerer at her bor et givent barn. Rullebordet, som står ud for hver kuvøse markerer afgrænsningen af det personlige rum ud til en midtergang i rummet. Et rullebord, som plejepersonalet for det meste placerer sig bagved, når de nærmere sig et givent barn og forældre. De fingerer gerne med barnets journal og tidsskema, som ligger tilgængeligt på rullebordet, imens de forklarer deres ærinde, inden de træder ind over den usynlige grænse til barnets og ikke mindst forældrenes personlige rum. Som forældre, her trækker jeg på egne erfaringer, lærer man hurtigt at frasortere både den auditive og ikke auditive støj, som ikke direkte vedrører ens barn: man synes næsten at kunne skelne mellem egne og andres alarmer, om end lyden reelt set er enslydende. Således konfigureres modtagerstuen, som en række lukkede private rum, skabt og afgrænset af maskinerne og rullebordet. Men her sker der også bevægelser af skabende karakter. For pludselig skal et barn skifte fra en lukket kuvøse til en åbne, med varmemadras en proces der ofte er første skridt mod at blive flyttet til 4\n5 en af de andre stuer. Det betyder at væggen ind til naboen pludselig er åben: det private rum skrider. Med Certeau, så omgøres de spatialiseringer, som for et øjeblik siden virkede hellige, af en bevægelighed, en omskiftelighed og en ombytning. Barnet er nu placeret i en åben kasse, dens krop er tilgængelig på en ny vis. Personligt, og nu trækker jeg igen på egne erfaringer, er dette et stort skridt: man kan røre ved sit barn uden at skulle åbne en luge og stikke sin hånd ind. Barnets rum og forældrenes rum falder sammen. Men dette kollaps af rum, skaber også et fravær af privat rum. Man er pludselig en del af det større rum. Man går selv automatisk til barnet og ikke rullebordet og det samme gør plejepersonalet i højere grad. På samme vis har naboen nu frit udsyn både til ens barn, men også en selv, som man sidder der ved siden af den åbne kuvøse. Barnet er kommet til verden, for anden gang, ved at træde ud af dens varme livmoder af plastik. Med inspiration fra John Gillis forståelse af forløsningen, som en begivenhed hvor moderen føder fire gange eller fire på en gang, nemlig barnet, familien, moderen og faderen, så kan vi sige at den åbne kuvøse føder barnet og forældrene, samt deres adgang til et større og mindre privat rum. Hermed bliver det tydeligt at der sker en distancering til det rum, modtagerstuen, som man befinder sig i. De maskiner der nu omgiver barnet og en selv er i højere grad knyttet til de virkeligheder, som pågår på den næste stue: stuen for de lidt bedre børn, de børn der er lidt tættere på udskrivelsen. Der sker en inkorporering af rummet ved siden af i rummet som man befinder sig i. Den spatialiserede tid, rummet som måling på hvor langt der er til udskrivelsen, udvisker de fysiske grænseflader. På samme vis som den ustabile væg til naboen og midtergangen, som den lukkede kuvøse skabte, ikke længere er, på samme vis er den fysiske væg ind til stuen ved siden af pludselig væk. Den er ikke længere så bastant, den er ikke uigennembrydelig, men pludselig plastistisk og en mulighedsbetingelse: der er allerede aftegnet en rute fra ens givne position til et sted ti meter længere nede af gangen. A6 som sted er altså at forstå som en kønnet virkelighed; en virkelighed der omvendt kønner kvinde på en specifik vis, samt pågår ved en række komplekse intra-aktioner. A6 er kendetegnet ved konstant at bryde ned og bygge sig selv op. Den består af en mængde af ustabile rum som støder sammen, på tværs af fysiske barrierer, samt af møder mellem et utal af aktanter; aktanter, som i mine eksempler er hvad vi normalt forstår som ikke-intentionelle, ikke-humane. Og disse møder skaber igen nye steder, imaginære steder, længselsfyldte forestillede rum og fysiske brutale placeringer. Produktionen af sted er aldrig sat: Den er hverken fremmed over for den (den finder ikke sted et andet sted) eller konform med den Den er i denne sammenhæng selv resultatet af en række på hinanden følgende møder og anledninger, som uophørligt forandrer den. TAK! Maria Mortensen, Ph.d.-stipendiat, Institut for Kulturvidenskaber, 5


DFU X Diadora Rejsetaske Equipo Small - Sort fra Diadora -\nHjem / Butik / Tasker / Diadora Rejsetaske Equipo Small – Sort\nVarenummer (SKU): 135372-80013 Kategori: Tasker\n– Smart Diadora rejsetaske med robuste hjul af gummi og håndtag med mulighed for udtræk – 2 store separate rum med for af mesh samt et andet og mindre rum, der alle giver mulighed for nem og praktisk opbevaring – Modellen er lavet i 100% Oxford nylon Tasken måler L: 55 cm. x B: 33 cm. x H: 28 cm. … læs mere her\nFakta om Diadora Rejsetaske Equipo Small – Sort\nDiadora Rejsetaske Equipo Small – Sort og fodbold\nMange mennesker har fået øjnene op for Fodbold, og det er uanset, om det er i den professionelle lige eller om det er på amatørbasis. Uanset hvordan interessen er opstået, har alle brug for noget solidt grej, der kan holde i flere år. Den eftertragtede varekategori Tasker, indeholder de helt rigtige produkter til dig, der vil have grej i god kvalitet. Når du spiller fodbold, er det vigtig at have det sjovt og noget godt grej – det gælder også i Verden, og du kan her i det store sortiment finde produkter, der gør dig bedre og bedre til fodbold, og et godt eksempel er denne Diadora Rejsetaske Equipo Small – Sort. Næsten alt vores fodboldudstyr, kan du bruge i haven og på fodboldbanen\nDiadora Rejsetaske Equipo Small – Sort kan købes online\nDiadora Rejsetaske Equipo Small – Sort kan du finde sammen med resten af de populære fra varer i den populære kategori Tasker. Din pakke kommer hjem til dig med hele 30 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge genstanden. Du kan roligt gøre som rigtig mange andre har gjort før dig og købe Diadora Rejsetaske Equipo Small – Sort i webshoppen Unisport, som ikke bare er en døgnflue, men har bevist sit eksistensgrundlag gennem lang tid. Blandt alle varerne i shoppen kan du helt sikkert finde noget du kan li, som jo fx kan være Diadora Rejsetaske Equipo Small – Sort. Når du handler online er priserne bedre- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nDiadora Rejsetaske Equipo Small – Sort og online handel\nNår webshops leverer dine produkter, er du stillet lidt bedre, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Du får med dine varer 14 dages returret. efter dit online køb, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere og nogle giver endda et helt års returret. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, i de mange webshops der er på det danske marked. Din sammenligning kan du rent faktisk lave når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Du kan også springe en lang kø ved kassen over så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.


Lithiumbatterier - Leverandører, Nyheder og Viden - Altomteknik\nLithiumbatterier - I primære lithiumbatterier består anoden af lithium mens katoden kan bestå af uopløselige, faste forbindelser (f.eks. MnO2, FeS2 eller polycarbonfluorider), opløselige forbindelser (SO2) eller flydende forbindelser (f.eks. SOCl2)\nLeverandører af og viden om lithiumbatterier:\nTlf.: +45 8711 9999\nKompetencer: Batteri, Batterier, Batteriløsninger, Batterileverandør, Batteriproduktion, Blybatterier, Genopladelige batterier, Opladere, Strømforsyninger, Powerløsninger, Strømløsninger, Batterieksperter, Panasonic batterier, Batterirådgiver, Lithium batterier, Alkaline batterier, Rundcelle batterier, Panasonic blybatterier, Fiamm blybatterier, Nickel Metal Hydride batterier\nJørgensen & Co. A/S\nTlf. 46 75 63 22\nKompetencer: Kondensatorer, krystaller, oscillatorer, konnektorer, batterier, lithiumbatterier\nMere viden om lithiumbatterier:\nLithiumbatterier er ikke-opladelige (primære) batterier, der har lithium metal eller lithiumforbindelser som anode. Afhængig af design og kemiske forbindelser der anvendes, kan lithiumceller producere spændinger fra 1,5 V til ca 3,7 V, altså op til over det dobbelte af spændingen på et almindeligt zink-brunsten eller alkalisk batteri. Lithumbatterier kan levere forholdsvis høj strøm i et godt stykke tid. Lithiumbatterier bruges til mange formål, heriblandt fjernstyringer til modelhobby, elektriske biler og andre bærbare elektroniske apparater eftersom de er meget lette og kan holde i længere tid end andre primærbatterier.\nBrady - Tydelig angivelse af tilstedeværelsen af litiumbatterier\nBrady Corporation tilbyder nye skilte af holdbare materialer til lastbiler med litiumbatterier, som er i overensstemmelse med de relevante krav, så overholdelsen af ADR-reglerne forbedres\nMedarbejdere og redningsfolk advares om pakker, der indeholder brandfarlige litiumbatterier. Hvis der går ild i disse batterier, er det meget svært at slukke ilden.\nSikkerhedsrisici for litiumbatterier\nNår et litiumbatteri beskadiges, kan der opstå en kortslutning, og denne gnist er nok til at antænde den meget reaktive litium indeni og starte en brand. Ved overophedning kan litiumbatterier eksplodere. Af disse årsager skal transport af litiumbatterier med UN-nummer 3090, 3091, 3480 og 3481 opmærkes vha. foreskrevne håndteringslabels på emballagen og et klasse 9A ADR-skilt på lastbilerne – fra 31. december 2018.\nHoldbare lastbilskilte, der overholder reglerne\nBrady tilbyder klasse 9A ADR-lastbilskiltet for litiumbatterier på holdbare materialer, som kan holde i mange år udendørs. Det diamantformede advarselsskilt for litiumbatterier tilbydes med en selvklæbende, magnetisk eller hård bagbeklædning, så det passer til mange forskellige slags lastbiler. Skiltet forbedrer ikke blot overholdelsen af regler, det advarer også chauffører og redningsfolk om risiciene i tilfælde af en brand. Brady tilbyder også de 15 andre ADR-skilte, så man kan opnå optimal regeloverholdelse for lastbiler.\nEmballagelabels, som er nemme at påsætte\nBradys emballagelabels til litiumbatterier er nemme at påsætte og overholder de relevante regler. Som foreskrevet skal det rigtige UN-nummer for batteriet, dit telefonnummer og yderligere oplysninger føjes til labelen. Dette kan gøres på Bradys fabrikker i overensstemmelse med dine specifikationer, eller også kan virksomhederne selv udskrive deres label med en Brady-printer på stedet\nGNBs Sonnenschein Lithium-batteri består krævende holdbarhedstest\nTestene viste, at et enkelt lithium-ion-batteri kunne forsyne en gaffeltruck med strøm døgnet rundt kun med korte pauseladninger i medarbejdernes pause. Det har især stor betydning i virksomheder, der arbejder i treholdsskift, hvor det normalt er nødvendigt at skifte batteri\nLithium-ion bliver stadig mere udbredt inden for stort set alle segmenter af batterimarkedet. Teknologien har utrolig mange fordele. Lithium-ion-batterier har bl.a. større anvendelig kapacitet, de både fylder og vejer mindre, de lades hurtigere, og de kræver kun et minimum af vedligeholdelse. GNB er en af de førende eksperter inden for lithium-ion-batterier til gaffeltrucks. GNB har leveret lithium-ion batterier til 100 applikationer i Europa og stiller al sin knowhow og ekspertise til rådighed for kunderne, så de kan få fuldt udbytte af teknologien.\nGNB nyder stor popularitet på gaffeltruckmarkedet og er kendt for at hjælpe sine kunder med at reducere udgifterne og optimere TCO-omkostningerne. GNB’s sortiment omfatter produkter, der er udviklet specielt til bestemte anvendelsesområder. For nogle virksomheder kan det bedste valg være Sonnenschein Lithium, mens det for andre kan være GNB’s højtydende blysyrebatterier som f.eks. TENSOR eller TENSOR xGEL. GNB sætter sig grundigt ind i den enkelte virksomheds behov og driftsmæssige forhold. Det sætter firmaet i stand til at foreslå den mest omkostningseffektive løsning til den pågældende kunde.\nLithium-ion-batterier er dyrere at anskaffe end almindelige batterier, men de reducerer ofte driftsomkostningerne for de aktuelle virksomheder. De er især velegnede i virksomheder, der kører med treholdsskift syv dage om ugen. Det ville normalt kræve 2-3 batterier pr. gaffeltruck, der skulle udskiftes i dagens løb. Med et enkelt batteri pr. gaffeltruck kan driften effektiviseres og TCO-omkostningerne reduceres.\nGNB’s førende batterier til gaffeltrucks er optimerede til at reducere de samlede TCO-omkostninger. Hvert enkelt batteri er udviklet til specielle anvendelsesområder, og GNB hjælper kunderne med at vælge det batteri, der passer til netop deres behov. Virksomheden tilbyder gerne totalløsninger og bistår med sin knowhow og ekspertise, så kunderne får mest muligt ud af teknologien. GNB’s sortiment af ladere og tilbehør er med til at maksimere batteriernes ydeevne og levetid\nSchneider - Ny generation af lithium-ion batterier til UPS-anlæg\nDen seneste udvikling inden for batteriteknologi kommer nu også virksomheder med tre-fasede UPS-installationer til gode\nSchneider Electric - verdens førende producent af UPS-anlæg – tilbyder nu en ny generation af lithium-ion batterier, der har længere levetid, større kapacitet og fylder mindre.Det forklarer Henrik Grønning, der har ansvaret for UPS-anlæg i Schneider Electric Danmark.\n"Lithium-ion batterier fylder mindre i forhold til traditionelle batterier. Det betyder, at kunder kan få den samme - eller højere - kapacitet i deres UPS-anlæg på langt mindre plads end tidligere, hvilket igen betyder færre kvadratmeter til anlægget. Derudover vejer de væsentligt mindre og er oplagte til installationer, hvor vægten er afgørende".\nDe nye lithium-ion batterier kommer med længere levetid, mindre vægt og større holdbarhed end de klassiske bly-batterier. Schneider Electrics nye lithium-ion batterier passer til de velkendte UPS-anlæg Symmetra MW, Galaxy 7000 og Galaxy VM.\nClayton Power - Ny grøn generator baseret på lithiumbatterier\nModerne batteriteknologi gør det muligt at erstatte forurenende og støjende generatorer.\nEn LPS giver mulighed for at anvende strøm hvor som helst, og består af en inverter, lader, DC-DC booster og et kraftigt lithiumbatteri i ét og samme produkt.\nAnvend 230V og 12V samtidig\nEn Lithium Power Supply (LPS) giver mulighed for at anvende 230V vekselstrøm til elværktøj, batteriladere og andre elprodukter og samtidig 12V jævnstrøm til installeret udstyr i varebil eller båd.\nOplad under kørsel\nEn Lithium Power Supply installeres hurtigt, og oplader automatisk under kørsel med bilens overskydende energi. Med kun 30 minutters kørsel er den opladet med 30%, hvilket svarer til et forbrug på 500W i en halv time.\nOplad fra lysnettet\nLPS'en kan også oplades ved at tilslutte den direkte til lysnettet, en fuld opladning kan gøres på kun 1 time og 40 minutter.\nUndgå tunge løft, støj og udstødning\nMed et lithiumbatteri-baseret strømsystem undgår man en høj CO2 udledning, støj og tunge løft, som er nødvendige med en generator, der skal løftes ind og ud af bil eller båd, hver gang den skal bruges grundet dens udstødning.\nMere kompakt end tilsvarende generatorer\nSelv om en LPS består af både inverter, lader, DC-DC booster og et kraftigt lithiumbatteri, er den alligevel lidt mindre end mange sammenlignelige kompakte generatorer. LPS'en kan give 1500W til forbrug, og fuldt opladet kan den operere i 1 time og 45 minutter ved 500W i gennemsnit.\nKan anvendes og oplades i korte etaper\nDanske Clayton Power's Lithium Power Supply er kraftfuld, og giver en høj energiudnyttelse. Den kan anvendes og oplades i korte etaper, uden at det går ud over den lange levetid på 2000 fulde op/afladninger. LPS'en er ideel, hvis man vil være fleksibel og have støjfri, CO2-venlig og nem energi til rådighed overalt.\nNorges største discountkæde skifter til lithium-ion batterier for mere økonomisk lagerdrift\nDen norske grossistvirksomhed Europris investerer i lithium-ion-batterier fra GNB Industrial Power, en division i Exide Technologies. Den norske virksomhed har i samarbejde med GNB Industrial Power og Linde afprøvet GNB's Sonnenschein lithiumbatterier på nogle af sine gaffeltrucks i en periode på seks måneder og opnåede i denne periode en betydelig reduktion af sine driftsomkostninger.\nSammenlignet med traditionelle batterier er lithium-ion-batterier mindre og mere energieffektive, og de oplades ca. otte gange så hurtigt. Ladetiden er så kort, at et og samme batteri kan bruges døgnet rundt med korte pauseladninger, mens medarbejderne holder pause.\nLithium-ion-batterier er dyrere i indkøb, men meget billigere i drift og vedligehold. De er især velegnede i virksomheder, der kører med treholdsskift syv dage om ugen. Det ville normalt kræve 2-3 batterier pr. gaffeltruck, der skulle udskiftes i dagens løb. Med et lithium-ion-batteri er det ikke længere nødvendigt, hvilket øger produktiviteten og investeringsafkastet.\nVirksomheder, der skifter til lithium-ion-teknologi, har ikke brug for laderum længere og kan dermed udnytte pladsen til lager- og driftsformål. Det er ikke mindst en fordel i virksomheder, der har brug for mere plads, eller hvor kvadratmeterprisen er høj. Batterierne er desuden vedligeholdelsesfrie og skal ikke efterfyldes med vand, samtidig med at de reducerer energiudgifterne væsentligt i forhold til blysyrebatterier.\n"Som udgangspunkt kigger vi på de samlede ejerskabsomkostninger og vælger blysyre- eller lithium-ion-batterier på baggrund heraf. Vi har altid fokus på kunden og det økonomiske aspekt bag beslutningen," lyder det fra Michael Geiger, VP Sales & Marketing EMEA hos Exide Technologies.\nEuropris er en af Norges største discountkæder med over 220 butikker. Virksomheden har ca. 200 gaffeltrucks fordelt på fem lagre. De fleste af virksomhedens gaffeltrucks befinder sig på hovedlageret i Øra lige uden for Fredrikstad.\nEuropris er i færd med at udskifte ca. 150 gaffeltrucks, og GNB er valgt som leverandør af blysyrebatterier og Sonnenschein lithiumbatterier samt et sæt GNB-ladere med specielt optimerede ladekurver. GNB leverer sine produkter gennem lokale forhandlere af gaffeltruckproducenterne Linde og Still og yder direkte assistance til Europris i form af knowhow og ekspertise. Europris vil i første omgang købe 5 Sonnenschein Lithium-batterier hvor fire leveres gennem Linde og et gennem Still. Linde var også involveret i den seks måneder lange testperiode i tæt samarbejde med GNB Industrial Power.\n"Det er en fornøjelse at arbejde sammen med Europris, og vi glæder os over de mange fordele, Sonnenschein lithium-batterierne vil give virksomheden," siger Harald Myhre, der er salgschef hos GNB Industrial Power i Norge


Svenske flygtninge kan blive huset i shelter fra Ikea | Ingeniøren\n20. nov 2015 kl. 14:16 2\nTorsdag opgav de svenske myndigheder officielt at sikre tag over hovedet til alle de flygtninge, der kommer til Sverige.\n»Det, vi i længere tid har gjort opmærksom på ville ske, er nu indtruffet. Vi er gået ind i en ny fase, hvor Migrationsverket ikke kan tilbyde tag over hovedet til alle. Pladsen rækker simpelthen ikke til det,« sagde Migrationsverkets operative chef, Mikael Ribbenvik, i en pressemeddelelse.\nSamme dag fortalte den svenske myndighed for samfundsværn og beredskab, MSB, at regeringen havde bedt myndigheden om at finde steder, hvor man kan opføre teltlejre til flygtninge. Potentielt skal MSB finde pladser til 50.000 i år og 60.000 næste år. Ifølge MSB vil det tage omkring 12 måneder at skabe plads til de første 3.000 flygtninge i teltlejre.\nVed siden af teltplanerne har Migrationsverket også været i kontakt med fonden Housing for All, der er grundlagt af møbelgiganten Ikeas velgørenhedsfond, Ikea Foundation.\nHousing for All sælger det shelter, som Ikea Foundation har udviklet sammen med FNs flygtningeorgan, UNHCR. Shelteret kaldet ‘Better Shelter’ er 17,5 m2 stort og leveres selvfølgelig i flade pakker. Shelteret bæres af et metalskelet, og væggene er lavet plastik lamineret med et isoleringsmateriale. Det er udstyret med et solcellepanel og led-lamper inden døre.\nHousing for All har indgået en aftale med UNHCR om at levere 10.000 shelters. De første er opført i Irak, Kurdistan, Chad, Grækenland, Djibouti, Makedonien, Nepal og Schweiz. Men nu kan der også blive brug for løsningen i Sverige.\n»Man ser det som en mulig løsning, men der findes endnu ikke konkrete planer,« fortalte lederen af Housing for All i oktober til den svenske afvis Ny Teknik.\nOg tidligere på måneden bekræftede MSB interessen.\n»Der står telt i vores opgavebeskrivelse, men vi ser på forskellige løsninger ud fra specifikationerne i opgavebeskrivelsen,« fortalte MSB's ansvarlige for den indsats, der skal hjælpe Migrationsverket, Patrick Jansson til avisen Dagens Nyheter.\nI løbet af 2015 er der ifølge Migrationsverket kommet over 130.000 asylansøgere til Sverige. Alene i den sidste uges tid er der kommet knap 10.000.\n#3 Richard Foersom 21. november 2015 - 12:06\nHvor godt er Ikeas Better Shelter egnet til svensk vinter?\nKan der tilføjes et lag med ekstra isolering på hyttens vægge og tag?\n#4 Henrik Mikael Kristensen 21. november 2015 - 19:07\nRe: Svensk vinter\nVæggene og loftet er lavet af polyolefin skum, det samme lette materiale som crocs.\nMen mon ikke det er en situation, hvor det er billigere og lettere at være klædt varmt på og have tæpper, når man skal sove, så man i det mindste er beskyttet mod blæst, regn og sne.\nIsolering koster penge.


To ud af tre danskere definerer sig som kristne - Avisen.dk\nSelv om danskerne ikke ligefrem overrender kirkerne, så definerer to ud af tre sig som kristne, viser stor undersøgelse fra amerikansk analysehus. (Foto: Foto: Colourbox/arkiv/Free)\nTrods begrænset kirkegang er kristendommen en identitetsmarkør for de fleste danskere, viser undersøgelse.\n30. maj 2018 00:53\nOpdateret kl. 01:25\nDet kan godt være, at den gennemsnitlige dansker ikke går i kirke ret tit og ikke nødvendigvis tror på Gud. Men hvis man spørger, om vedkommende er kristen, vil svaret med stor sandsynlighed være ja.\nDet viser en ny undersøgelse fra det amerikanske analyseinstitut Pew Research Center, skriver Kristeligt Dagblad.\nAf de omkring 1500 danskere, som har deltaget i undersøgelsen, svarer 65 procent bekræftende på spørgsmålet om, hvorvidt de identificerer sig som kristne.\nOg det er højere, end hvad man umiddelbart skulle tro.\nDet siger Astrid Krabbe Trolle, som er religionssociolog ved Københavns Universitet og blandt andet forsker i danskernes syn på religion og folkekirke.\n- Selv om 75 procent af danskerne er medlem af folkekirken, ved vi, at mange ikke tillægger medlemskabet særlig værdi eller forbinder det med en religiøs identifikation, siger hun.\n- Men når man ser nærmere på undersøgelsen, viser det sig, at danskerne lægger mange ting i det at være kristen. Det handler ikke bare om at bekende sig til den kristne tro. Den kristne identitet dækker også over en kulturel og national markør.\nAf de 65 procent, der betegner sig som kristne, går ti procent i kirke månedligt, mens 68 procent tror på Gud.\nFor størstedelens vedkommende er der dog ikke tale om den bibelske Gud, men en højere magt eller åndelig kraft.\n- Resultaterne peger på, at den kristne identitet er afgørende eller en stærk indikator for, hvor meget man er imod andre religioner. Kristne er ifølge deres tal mere kritiske og skeptiske over for indvandring og særligt muslimer.\nOg det stemmer ifølge hende overens med den politiske debat, hvor det at være kristen bliver en identitetsmarkør over for noget andet.\nKirkegårde forbyder levende lys på grave


Smerter – hvilken type har du? | iSUNDHED.dk\nSmerten kan have mange ansigter for dig, der er ramt. Foto: Shutterstock\nOplevelsen af en smerte kan kun beskrives af den, som har ondt. Der findes mange forskellige typer smerter, der alle indvirker på dagligdagen og påvirker livskvaliteten. Der er forskellige behandlingsmuligheder for dig, der lever med varige smerter.\nOpdateret: 5 april, 2022 Publiceret: 10 september, 2015\nAlt efter hvilken type smerter, du har, skal behandlingen skræddersys efter netop dine smerter, din alder og de sygdomme, du eventuelt har.\nSmerter kan have mange forskellige ansigter – lige fra en let ømhed til en skarp, vedvarende smertetilstand. Smerter kan komme hurtigt og kaldes så for akutte, eller de kan vare lang tid. Smerter, der har varet mere end seks måneder, anses for at være langvarige. Man har ikke nødvendigvis ondt hele tiden; smerterne kan komme og gå. Mange, der lider af langvarige smerter, har ikke fået en diagnose. Smerterne kan være centrale, hvor de opstår på grund af en skade i hjerne eller rygmarv (multipel sklerose, Parkinsons sygdom, slagtilfælde osv.), eller perifere. Ved perifere nervesmerter sidder skaden uden for hjerne og rygmarv (helvedesild, diskusprolaps, operationsskader osv.).\nFor at forstå, hvor smerterne kommer fra, plejer lægen at inddele dem efter deres oprindelse:\nNociceptive smerter – smerter som følge af skader på kroppens væv, for eksempel knoglebrud eller forbrændinger\nNeuropatiske smerter – nervesmerter\nSmerter uden kendt årsag – andre smertetilstande\nFind ud af, hvilken type smerter du har\nDer findes forskellige typer smerter, som skal behandles forskelligt. To almindelige typer smerter er almindelige nociceptive smerter (vævssmerter), der oftest opstår efter skader eller slitage, og perifere neuropatiske smerter (nervesmerter), der som regel opstår på grund af legemsbeskadigelse, operationer, helvedesild eller diabetes. For at få dine smerter diagnosticeret korrekt har lægen brug for et grundlag, der kan bruges i vurderingen. Det kan hjælpe din læge med at få et mere klart billede af dine smerter, hvis du i nedenstående kan finde den type, du har.\nSådan gør du: Vælg de forskellige typer smerter, der passer på dig, og angiv på en skala fra 1 til 10, hvor intense smerterne er (1 = ingen smerter, 10 = værst tænkelige smerter).\nDiagnosticering af smerter\nNervesmerter er vanskelige at diagnosticere, og problemet er sandsynligvis stærkt undervurderet. Det skønnes, at cirka 1,5 procent af Sveriges befolkning (75.000 kvinder og 55.000 mænd) lider af nervesmerter, som kræver behandling. Det svarer til 4.700 nye tilfælde om året, hvoraf 2.700 er kvinder, og 2.000 er mænd.\nDen hyppigste årsag til nervesmerter er skader, som er opstået i forbindelse med en operation. Der udføres godt en million operationer om året, og der er rapporter om, at 2-10 procent af de patienter, som opereres, rammes af langvarige og svære, behandlingskrævende nervesmerter.*\nDet er vigtigt at søge hjælp og få årsagen til smerterne undersøgt og komme i behandling så hurtigt som muligt. I dag findes der flere effektive behandlinger til almindelige smerter og nervesmerter. Da der findes mange forskellige smertetilstande, er der også mange forskellige behandlingsmetoder. Ingen metode hjælper på alle slags smerter; behandlingen skal tilpasses den enkelte person. Man kan prøve forskellige metoder for at finde ud af, hvad der hjælper mest.\nKulde eller varme Midlertidige, lette smerter kan lindres ved hjælp af kulde eller varme. Ved akut skade, for eksempel en forstuvning, kan kulde mindske smerterne. Ved menstruationssmerter eller smerter, der skyldes stive muskler, kan overfladisk varmebehandling med for eksempel et varmelagen føles skønt.\nSmertestillende midler Den medicin, man får, afhænger først og fremmest af typen af smerter; hvor kraftige smerterne opleves og eventuelle bivirkninger såsom søvnforstyrrelser. Der findes flere forskellige lægemidler mod smerter, og lægen skal blandt andet tage hensyn til ens alder, og om man har andre sygdomme eller tager anden medicin. De mest almindelige lægemidler mod nervesmerter er centralt virkende antidepressive midler eller midler mod epilepsi.\nElektrisk stimulation af nerver (TENS) TENS er en forkortelse for transkutan elektrisk nervestimulation. Det er en smertelindringsmetode, der indebærer, at nerver under huden stimuleres af elektriske strømme. Det medfører, at kroppens eget smertelindringssystem aktiveres. Hvis man har svære nervesmerter, kan man i stedet for TENS blive behandlet med rygmarvsstimulation. Her opereres en speciel elektrode ind tæt på rygmarven, og stimuleringen foregår via en anordning under huden.\nNerveblokade Nerveblokader bruges frem for alt som bedøvelse under og efter en operation. Når man får en midlertidig nerveblokade, sprøjtes der lokalbedøvelsesmiddel ind tæt på nerven. Derefter varer virkningen i op til nogle timer. Bedøvelsen kan forlænges ved at føre en tynd slange ind til nerven og fylde mere bedøvelsesmiddel på via slangen. Blokaden kan gentages nogle gange, men bør ikke bruges som en regelmæssig, tilbagevendende behandling i længere tid.\nDer findes også andre behandlingsmuligheder, for eksempel afslapning, massage og stræk af musklerne, fysioterapi og akupunktur. Kombineret træning og kognitiv adfærdsterapi, KAT, kan lindre visse typer langvarige smerter. Man kan også få et træningsprogram, der er afprøvet af en fysioterapeut eller kiropraktor.\nDen smertelindrende virkning og bivirkningerne af forskellige lægemidler kan variere fra person til person. Derfor kan det ske, at man skal prøve forskellige midler, indtil man finder et, der virker godt mod smerterne uden at give alt for generende bivirkninger.\nLokal behandling af smerter\nVed perifere neuropatiske smerter kan man vælge at behandle systemisk eller lokalt. Systemisk betyder, at medicinen kommer ind i kroppen et andet sted en der, hvor smerterne er. Det vil sige som en injektion et eller andet sted på kroppen eller som en tablet. Tabletbehandling er det normale ved smerter. Ulempen ved tabletbehandling er bivirkninger såsom træthed, svimmelhed og problemer med mave og tarme.\nDet modsatte af systemisk behandling er lokal behandling. Det svenske Tand- och Läkemedelsförmånsverket (TLV) godkendte i 2011 at gøre et plaster, som er specielt udviklet til behandling af lokale nervesmerter, tilskudsberettiget. Det aktive stof i plasteret er en syntetisk form af stoffet capsaicin, som findes i chiliplanten. De kliniske forsøgsprogrammer, der ligger til grund for TLV’s beslutning, viste blandt andet, at plasteret mindskede nervesmerterne markant hos patenterne og i øvrigt havde en langvarig virkning. En times behandling med plasteret kan give op til 3 måneders smertelindring. Denne type lokal smertebehandling er receptpligtig, så tal med din læge, og få flere råd til behandling.\nHar du haft langvarige smerter, er det vigtigt at søge hjælp og få årsagen undersøgt. Hvilken behandling, der egner sig bedst, afhænger af typen af smerter. Inden man søger hjælp, er det derfor en god idé, at man selv beskriver det så udførligt som muligt, hvordan og hvor det gør ondt. Det er også vigtigt at tænke over, hvordan smerterne påvirker jobbet, det sociale liv eller privatlivet. Ved at besvare spørgsmålene på et spørgeskema og/eller føre en såkaldt smertedagbog kan smerterne blive beskrevet. Det kan give et godt fingerpeg til den læge, som skal finde årsagen.\nVi mennesker er gode til at vænne os til forskellige typer indtryk og hændelser, men studier har vist, at smerter og støj er to stimuli, vi ikke kan vænne os til. Konstante smerter fører til forringet livskvalitet, og det er derfor vigtigt, at du får hjælp til netop din type smerter.\nSe en film om smerter herunder.\nBevægelsesapparatet muskelsmerter rygsmerter slidgigt ledsmerter


Her er nogen af mine personlige stikord til hvad der kan føre til Recovery:\n:: Sociale netværk\n:: Aktiv deltagelse\nRessourcer der er et plus:\n:: Ikke for autoritets tro\n:: Spiritualitet (mening)\nTilbagefaldet som udfordring\nDet at komme sig fra en psykisk sygdom foregår over tid og ikke i en lige\nopret gående kurve,\nder vil være udsving, nogen vil kalde det tilbage fald, jeg ser det som en væsentlig og nødvendig del af arbejdsprocessen.\nNår man i en periode har fået det bedre og har været igennem erkendelser og udvikling vil der komme perioden hvor man falder tilbage i gamle mønstre. Det betyder at gamle symptomer dukker op igen, det regnes for tilbagefald, men er uungåelige i en recovery.\nSelv slemme symptomer kan føles mere velkendte end de nye udfordringer og fremtiden. Derfor kan tilbagefaldet fungere som en midlertidig tilflugt.\nTilbagefald betyder aldrig at det ikke er muligt og at man kan få det godt igen og fortsætte en recovery, de betyder bare at der er noget, der endnu ikke er færdig beabejdet og man har brug for en pause.\nOpgaven er så at selv se sine mønstre og at mærke at disse perioder kan blive sjældnere og kortere, det er her erfaringerne og værktøjerne findes til at komme videre.\n<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />Jeg får ofte stillet spørgsmålet "Det er da ikke valg, om man vil leve med en psykisk sygdom". Det er der ikke noget enkelt svar på, derfor jeg vil forsøge at besvarer det udfra mine egne erfaringer.\nRecovery er en betegnelse for den personlige process og forskningen i at komme sig af en psykisk sygdom.\nDens grundlag bygger på erfaringer og indsamlet data om de egne ressuourcer og de omgivende faktorer der kan føre til de små sejre og den gradvise mestring af eget liv og gør op med synet på psykisk sygdom, som en kronisk tilstand der varer resten af livet.\nRecovery kan også ses som en total personlig selvudvikling, vel at mærke en selvudvikling der starter helt fra grunden og fra et meget vanskeligt udgangspunkt - Jeg kalder det hard core selvudvikling!\nI dag har psykiatrien i Danmark taget recovery tanken med ind i deres arbejde.\nRecovery eller kronisk lidelse?\nNoget af det der er meget vigtigt for et foirløb, er det første møde med psykiatrien og de informationer man får, man kan stadig risikere at mødes med en nedslåene prognose om en kronisk tilstand med livslang medicinering, der er med til at forhindre/forsinke en mulig recovery. Som patient er nogen mere autoritetstro end andre og når det er det lægerne siger så - og ikke alle psykiatere er med på nye tanker!\nDer er en variation i behandling og tilgange i psykiatrien, der gør at ikke alle får den optimale information og tilbud om behandling.\nAt vælge håbet\nMen også i de tilfælde er der nogen der siger, nu er det nok: Er det her fremtids perspektivet for resten af mit liv! Det er noget af det, der kan føre til en erkendelse af det nødvendige valg.\nOg hvad er valget? - det er at håbe og tro på at det med tiden kan lykkes at få det bedre, at turde vælge håbet og det kræver mod.\nDet kan virke som et stort projekt med uoverskuelige følger, for hvad kommer efter sådan et valg, nederlag, skuffelse, hvis det ikke lykkes?\nPå den anden side hvad er alternativet?\nDer er en tærskel man selv skal over, og man kan følges på vej af andre , men man må selv træde over tærsklen, og det kræver et personligt valg.\nHvad man i første omgang vil prøve at ænder i sit liv er et eget valg, omgivelserne kan udefra synes at det skulle være helt andre ting, som de synes er væsentlige for et godt liv, derfor er det vigtigt at finde sit eget udgangspunkt at starte udfra, som tingene lykkes kan målene udvides og ændres, som en del af de egne mål.\nEmpowerment er at kunne tage magten i sit liv, på trods af omstændighederne, men handler også om hvordan mennesker mest muligt bliver og forbliver selvhjulpne i deres tilværelse.\nDet er vigtigt for alle mennesker at have en følelse af at have indflydelse på sit liv, at man har mulighed for at forbedre og ændre på praktiske, fysiske, sociale og personlige forhold i tilværelsen.\nDet kan starte med små ændringer, der giver mod på mere.\nDet er også et spørgsmål om at lære at huske og annerkende de ting der faktisk lykkes, så det ikke kun, er de dårlige erfaringer der er i fokus og huskes.\nMen det egne valg betyder ikke, at det bare er et spørgsmål om at tage sig sammen og blive rask, der er uendeligt mange faktorer der skal arbejde sammen: Erkendelse, det rigtige tidspunkt, erfaring, sociale forhold og mødet med mennesker der kan inspirere og støtte og måske kan fungere som det stedfortrædende håb, når der næsten ikke er håb tilbage.\nDet er vigtigt at kunne støtte hinanden gennem venskaber og netværk, med et udgangspunkt i en fælles erfaring med at have en psykisk sygdom, hvor De individuelle resurser og evner gør det muligt at inspirerer og lærer af hinanden, også af fejltagelserne.\nPsykiatrien og familien\nSom psykisk syg kan man være i en situation med en manglende følelse af at kunne forandre sin livssituation, det hele må gå som det kan, det kan man jo ikke tage stilling til, eller ændre på når man er syg og familien og psykiatrien vil ofte tilslutte sig.\nDer er jo ingen grund til at rokke båden, det går jo nogenlunde, og så må vi se om der skal reguleres lidt på medicinen.\nOg sådan går tiden…\nKan recovery sættes i system?\nRecovery er ikke et system, men der er fra forskellige sider forsøgt at systematisere og kombinere tanken med brug af bla. skemaer, kognitiv terapi og andre aktiviteter i kursus forløb, under overskriften recovery.\nDet er et forsøg på at støtte et recovery forløb, men jeg har mange gange oplevet at det kan være med til give en signal forvirring i forhold til ejerskabet af processen og hvad recovery står for blandt brugere og personale. Det kan komme til at virke som en udvanding af begrebet og budskabet kan let tabe sin styrke.\nNogen brugere kan komme til at føle at de har mislykket deres recovery, fordi de ikke passede ind, eller fik den rigtige information Bla. at selv efter alvorlige tilbagefald betyder det ikke, at man aldrig kan få det bedre, for små og store tilbage fald er ikke til at undgå gennem processen.\nNogen gange er recovery budskabet for naivt og tager ikke højde for hvor barsk og langvarig og til tider ensomt projektet faktisk er.\nAt alvorlige tilbagefald er næsten uungåelige og nødvendige, det nytter ikke med et lyserødt budskab her. Man kan ikke bare få det bedre og bedre uden at ramme nogle plateauer eller tilbagefald.\nDet er det, vi der har været igennem processen til gengæld ved - også hvordan det er muligt at komme igennem tilbagefald, kriser og tvivl!\nRecovery grupper og kognitiv terapi kan være rigtigt godt, dog er ikke nødvendigvis mere recovery, en at tage danse timer, hvis det er det man får det bedre af!\nRecovery kan også foregå uden for behandlingssystemet regi eller i en kombination.\nOpgaven for psykiatrien er at skabe en platform for recovery med muligheder for personlig empowerment hos brugerne, så institutions prægning og over medicinering med tiden kan minskes i psykiatrien.\nEn fuld recovery sker over mange år, derfor er det vigtigt at der er mulighed for grupper og kurser der hjælper med fastholdelse i forhold til den personlige recovery, man har fået det bedre og nu er der nye udfordringer, feks. at ville tage en uddannelse, job, arbejde med sine sociale kompetencer og styrke sit selvværd og modstands dygtighed.\nDet at bygge videre på sin recovery noget af det der viser sig at være en udfordring for den enkelte og for psykiatrien/væresteder. Det at kunne fastholde, det man har opnået og fortsat arbejde viderere, mod nye udfordringer - og forhåbentlig en fuld recovery.\nVi ved det er muligt!\nRecovery bygger på psykisk syges egne erfaringer med at komme sig, det er også en af grundene til, at de der selv er nået et godt stykke af vejen, er en væsentlig inspirations kilde for andre og er vigtige erfarings eksperter på området recovery og derfor nødvendige i forhold til undervisning og kurser i recovery.\nBåde set i forbindelse med identifikationen i forhold til målgruppen med en psykisk lidelse, men også for dem der har psykisk sygdom som deres arbejdsfelt.\nDer ligger også en opgave i at der bliver set grundigt på, hvorfor det er svært at få et skåne/flex job til at fungere i længere perioder, jeg er overbevist om at det meget er et spørgsmål om at blive rigtigt "klædt på" til arbejdsmarkedet, det kræver at man er helt klar over hvad udfordringerne er. Det kræver selvindsigt og personlig afstigmatisering for at kunne sige til og fra i forhold til en arbejdsplads og klare konflikter og stress. Jeg tror absolut det er muligt og her er det meget vigtigt med mentorer med erfaring og kurser specielt rettet til målgruppen.\nRecovery er en udfordring\nDer har gennem tiderne altid været nogle der er blevet raske efter en psykisk sygdom, der var recovery før recovery blev et begreb.\nMen kan så alle med en psykisk sygdom få hjælp gennem udviklingen af recovery tanken?\nVed at tænke recovery ind i psykiatrien og i det almindelige syn på psykisk sygdom, vil mange kunne få bedre chancer og støtte til at komme sig helt, eller få en forbedret livskvalitet, for det er muligt at skabe en platform der fremmer den enkeltes proces, alene det at annerkende at recovery er mulig, er en rigtig god start.\nDer er mere at læse om recovery på min blog.\nEt håb for livet\nHåbet er en følelse af at dagene kan føre til noget andet og bedre, at det må være muligt\n- et hverdags håb med en vis realisme.\nFor selv det lille håb har en ufattelig styrke, når man lærer at holde det i live.\nAlain Topor har skrevet flere bøger om recovery, udover at hans forskning har været meget væsentlig for for recovery tanken, er de overskuelige og let læselige.


Møllen udsætter Lille Virgil til foråret\ntorsdag 27 nov 2014 - Ansager\nOptimisterne udsætter forestillingen Lille Virgil til april på grund af svigtende billetsalg i perioden op til jul.\nEfterspørgslen på billetter til forestillingen Lille Virgil har svigtet, så nu udsættes forestillingen til april 2015\n– Der er ikke tale om en aflysning, men om en udsættelse, understreger Danny Bruslund. Han og resten af ensemblet på Møllen tager nu konsekvensen af et svigtende billetsalg og udsætter "Lille Virgil" til april.\n– Julen er travlhedens tid. Der er mange traditioner, der skal huskes og gøres. En af dem er det årlige Julespil på Møllen. I år ville vi prøve med "Lille Virgil" som et alternativt julespil, og vi er så klar, siger Danny Bruslund:\n– Nu en uge før premieren må vi så konstatere, at folk måske har for travlt. Så travlt, at man har valgt traditionen med julespil på Møllen fra.\n– Hvorfor sælger vi ingen billetter? Er det en uoverkommelig tid for børnefamilierne? Er der for mange andre tilbud i december? Ved "de nye børnefamilier" ikke, hvad det vil sige, at vi laver "voksen-børnespil"? Og hvor blev vores trofaste besøgende af, spørger Danny Bruslund.\nHvad end det svigtende billetsalg skyldes, så er beslutningen truffet og forestillingen er udsat til uge 17 i 2015. Helt nøjagtigt bliver det fra den 22. til den 26. april 2015, vi kan glæde os til at se "Lille Virgil" på Møllen\nDanny Bruslund håber naturligvis på god opbakning til forestillingerne i april. Men han er også realistisk.\n– Vi må også erkende, at kommer der ikke publikum til det, vi laver, så må vi overveje, om der skal være disse "voksen-børnespil" på Møllen. Ellers må vi i stedet finde på noget andet at opføre.\nMøllen oplyser, at alle, der har købt billetter, naturligvis kan få dem refunderet.


Hvor udbredt er vejvrede i Danmark? - Trafiksikkerhedsforskning\nForside Arkiv Nr 08 Udbredelsen af vejvrede\nHvor udbredt er vejvrede i Danmark?\nEn ny undersøgelse fra Det Kriminalpræventive Råd viser, at omfanget af vejvrede i Danmark stort set er uændret fra 2005 til 2008. En ”finger” til sine medtrafikanter er fortsat den mest udbredte form for vejvrede, og trafikvold forekommer så sjældent, at ingen af undersøgelsens deltagere har oplevet det.\nI det følgende præsenteres nogle udvalgte resultater fra en ny dansk undersøgelse af vejvrede. Undersøgelsen er lavet af Det Kriminalpræventive Råd. Et repræsentativt udsnit på 930 personer i alderen 16-74 år deltog i undersøgelsen. En tilsvarende undersøgelse blev foretaget i 2005. Resultaterne fra den nye undersøgelse sammenholdes med resultaterne fra den tidligere undersøgelse for dermed at få et indblik i, om omfanget af vejvrede stiger.\nI undersøgelsen belyses vejvrede ved hjælp af spørgsmål til følgende fem former for aggression:\nvold mod trafikant\nvold mod køretøj\nUndersøgelsens deltagere blev dels spurgt, hvor mange gange de havde været udsat for vejvrede indenfor de seneste 12 måneder. Endvidere blev de spurgt, hvor mange gange de selv havde udøvet vejvrede inden for de seneste 12 måneder.\nOmfanget af vejvrede er stort set uændret\n24 % af danskerne har været udsat for vejvrede i 2008. Vejvrede betyder i denne sammenhæng, at blive råbt ad, få fingeren, blive truet af en medtrafikant og få slag eller spark på sit køretøj. Ingen af undersøgelsens deltagere har været udsat for vold i trafikken.\nProcentdel af undersøgelsens deltagere der har oplevet forskellige former for vejvrede indenfor de seneste 12 måneder.\n* indikerer, at forskellen er signifikant (p< 0.01).\nEn sammenligning af resultaterne fra de to undersøgelser viser, at omfanget og karakteren af vejvrede stort set er uændret fra 2005 til 2008 (se figur 1). I 2005 havde 16 % oplevet at blive råbt ad af en medtrafikant indenfor de sidste 12 måneder, mens der i 2008 var tale om 13 % (forskellen er ikke signifikant). Til gengæld er der flere i 2008 end i 2005, der har oplevet at blive råbt ad 4 gange eller flere. Andelen, der har oplevet at få en ”finger” af en medtrafikant, er faldet signifikant fra 2005 til 2008, mens andelen, der har oplevet at blive truet af en medtrafikant, stort set er uændret fra 2005 til 2008.\nI hvilke situationer forekommer vejvrede?\nHvis deltagerne havde været udsat for vejvrede indenfor de seneste 12 måneder, blev de bedt om at beskrive den seneste episode. Af beskrivelserne fremgår det blandt andet, at vejvreden var opstået i situationer, hvor en medtrafikant syntes:\nat de kørte for langsomt\nat de ikke overholdt deres vigepligt\nvar utilfreds med den pågældendes adfærd i en parkeringssituation\nSom eksempler på situationer, hvor en medtrafikant mente, at de kørte for langsomt, nævnes fx situationer, hvor de overholdt hastighedsgrænsen eller skulle accelerere i forbindelse med grønt lys.\nI hvilke situationer opstår vejvrede?\nUndersøgelsen viser, at vejvrede opstår i situationer, hvor en medtrafikant synes:\nAt man kører for langsomt\nAt man ikke overholder sin vigepligt\nAt man opfører sig uhensigtsmæssigt i en trafiksituation\nHvem er udsat for vejvrede?\nBegge undersøgelser viser, at personer der selv udviser vejvrede har større risiko for at blive udsat for andres vejvrede. Undersøgelsen fra 2008 viser endvidere, at der er sammenhæng mellem alder og udøvelse af vejvrede. Således var 55 % af dem der anførte at have udøvet vejvrede under 40 år. Endvidere viser undersøgelsen, at udøvere af vejvrede havde signifikant større risiko for selv at blive udsat for vejvrede, også når der kontrolleres for alder. Endelig viser undersøgelsen, at de fleste episoder med vejvrede opstår mellem to bilister, og at flere mænd end kvinder udsættes for vejvrede\nHvilken form for vejvrede er mest uacceptabel?\nI undersøgelsen fra 2008 blev deltagerne bedt om at vurdere, hvilke former for vejvrede de mente var værst.\nResultatet viste, at fysisk aggression som at slå/sparke en medtrafikant eller dennes køretøj blev anset for at være mere uacceptabelt end at råbe eller give en medtrafikant en ”finger”. Samtidig viste undersøgelsen dog også en sammenhæng mellem alder og holdning til forskellige former for vejvrede.\nDisse resultater tyder på, at personer i alderen 16-39 finder det mere acceptabelt at råbe ad en medtrafikant end personer i alderen 40+ gør. 21 % af de 40+ årige mente, at det var lige slemt at råbe ad og slå en medtrafikant, mens det tilsvarende tal for personer i alderen 16-39 var 12 %.\nInterviewundersøgelse blandt borgerne i Danmark om konflikter i trafikken (2005). Det Kriminalpræventive Råd.\nUndersøgelse af konflikter i trafikken. Arbejdsnotat (2009). Det Kriminalpræventive Råd\nYderligere information om undersøgelserne fås ved henvendelse til Det Kriminalpræventive Råd, Anita Rönneling, telefon 45 15 36 62, e-mail: aro@dkr.dk


Borgerinitiativ med forhindringer - Folkebevægelsen mod EU\n”¨For folket eller?\nMen jeg må også indrømme, at sådanne forsøg nogle gange virker lidt kiksede. Folkemødet har kun været afholdt én gang før, og det er på mange måder for tidligt at lave en endelig dom, men det virker til, at det mest er politikere og journalister, der synes det er super spændende, og ikke så meget befolkningen ”“ men det kan måske ændres?”¨\nEt andet forsøg på borgerinddragelse har vi set fra EU, det er det såkaldte ”Borgerinitiativ”. Princippet er, at hvis man samler 1 million underskrifter fra et bestemt antal forskellige EU-lande, så kan man opfordre EU-Kommissionen til at tage et emne op.\nMen problemet med borgerinitiativet er åbenlyst: Der er opstillet en række bureaukratiske krav til underskrifter, hvilket i sig selv gør, at man skal være temmelig organiseret, hvis man skal samle 1. mio. underskrifter, der lever op til kravene. Derudover så får man altså kun lov til at opfordre EU-Kommissionen til at se på et givent emne ”“ der er absolut ikke tale om, at befolkningen kan tvinge EU til noget som helst! ”¨\n”¨Vi har stadig til gode at se, hvordan borgerinitiativet kommer til at fungere i praksis, og derfor skal man naturligvis ikke afvise, at det kan blive godt, men indtil videre stiller jeg mig noget skeptisk. ”¨”¨\nDyrevelfærd fremfor finanspagt”¨”¨\n”¨Vi har dog set det første initiativ fra bl.a. Dan Jørgensen (S), der har afleveret underskrifter på et krav om, at der skal gøres noget ved de lange svinetransporter. Personligt synes jeg, det er et ganske sympatisk forslag ”“ det kan gavne både dyrevelfærd, miljø og såmænd også arbejdspladser.\nDerfor er det da også lidt ærgerligt, at EU-Kommissionen siger fint nok, vi ser på det ”“ men først i 2014”¦ I mine øjne ikke noget synderlig imponerende resultat.”¨”¨\nI det hele taget virker det, som om der bliver gjort ting for at inddrage borgerne de helt forkerte steder. Hvis man virkelig ønsker, at befolkningen skal inddrages også i EU, så ville det da være oplagt at spørge os om, hvorvidt vi er enige i den heftige udvikling, EU er i gang med, hvor der bliver centraliseret voldsom magt til EU. ”¨”¨\nHvad med f.eks. at tjekke med befolkningen, hvad vi egentlig synes om den der finanspagt eller om tanken om at udvikle en finanspolitisk union eller nogle af de andre store ting ”“ i stedet for blot at sætte os til at samle underskrifter ind på, at vi gerne vil gøre noget godt for grisene?\n”¨Det ville være dejligt, hvis man for en sjælden gang ville udvise den slags mod også i EU-systemet\nKlik her og syn godt om talsperson Rina Ronja Kari på Facebook.\nFolkemï¿½deFolkeafstemningRina Ronja KariBorgerinitiativDemokratieuro-traktat\nprevious post: EU koster menneskeliv\nnext post: EU under af/udvikling


Stor søndag for JB Futsal Gentofte - DKFutsal.dk\nHjemLiga FutsalStor søndag for JB Futsal Gentofte\n20. november 2018 JB Futsal Liga Futsal 0\nSøndag eftermiddag var der dobbeltarrangement i Kildeskovshallen. FC Fjordbold var på besøg med både 1. og 2. holdet. Der var således lagt op til topopgør i såvel ligaen som i den næstbedste række – øst serien, idet det var sidste sæsons nummer 1 og 3 i begge rækker, der mødtes.\nI ligakampen fungerede spillet for JB Futsal Gentofte fra første fløjt, og efter godt 8 minutter stod der 3 – 0 på lystavlen. Selv om Fjordbold fik reduceret, blev kampen aldrig rigtig spændende og endte 8-2. Med til fortællingen hører det også, at Fjordbold manglede et par profiler, mens JB Futsal Gentofte var i noget nær stærkeste opstilling.\nDe to 2. hold spillede noget mere afventende i begyndelsen. Ved pausen førte JB 1 – 0, men så skiftede kampen karakter og hjemmeholdet fik et offensivt overtag. Kampen sluttede 5 – 0.\nFor JB Futsal Gentofte var det ikke kun de 6 point, som betød noget. For første gang var det muligt at stille op med 25 forskellige spillere med niveau til de to kampe – og med 3 U23 spillere, der spillede dobbelt, betød det, at hjemmeholdet stillede med fuldt hold på 14 til begge kampe.\nChristian Bommelund var ude med karantæne…\nNy opstarts-turnering i Øst\nJB Futsal skulle bruge 3 halvlege til at komme i gang


Billige flybilletter Afghanistan Saint-Martin (AF-MF) - Flyrejser fra Afghanistan til Saint-Martin - eSkytravel.dk\nFlybilletter til Saint-Martin\nFlybilletter fra Afghanistan til Saint-Martin\nBillige flybilletter Afghanistan Saint-Martin\nSe de bedste flytilbud fra Afghanistan til Saint-Martin\n✔ Er der særlige tilbud på flyrejser fra Afghanistan til Saint-Martin på eSkyTravel.dk?\n✔ Når jeg booker flyrejser fra Afghanistan til Saint-Martin, kan jeg så tage mig af forsikringen?\n✔ Hvis jeg booker flyrejser fra Afghanistan til Saint-Martin, kan jeg så også booke indkvartering med det samme?\n✔ Hvilke flyselskaber tilbyder flyrejser fra Afghanistan til Saint-Martin?\nHos eSkyTravel.dk sørger vi for, at tilbuddet om flyrejser fra Afghanistan til Saint-Martin ikke kun omfatter lavprisflyselskaber, men også dem, der specialiserer sig i høj standard.


Nyt kulturhus takket være vindmøllepenge | TV MIDTVEST\nNyt kulturhus takket være vindmøllepenge\nMange borgere er imod vindmøller tæt på byen, men i den lille landsby Ølstrup ved Ringkøbing indvier de i dag et helt nyt kulturhus delvist betalt med kompensationspenge fra vindmøller.\nFoto: Sebastian Andreasen, TV MIDTVEST\n20. maj 2017, kl. 12:31\nNår landsbyen Ølstrup ved Ringkøbing i dag indvier deres nye Kulturhus Kernen til en pris på 18 millioner kroner, så er det i høj grad takket være fem millioner kroner, som byen har fået i kompensation for en række vindmøller i området.\n- De har haft en stor indflydelse. Det er klart, at de bidrager til sognet. Blandt andet, så får vi 220.000 kroner hvert år fra møllerne, og det gør jo, at vi har nogle penge at arbejde med hvert eneste år, siger Bjarne Greve, der er næstformand i det nye kulturhus Kernens bestyrelse.\nOg selvom vindmøller for mange er lig med gener, så har de gavnet byudviklingen i landsbyen.\n- Der er jo altid modstand mod vindmøller, og det har vi da også i Ølstrup, men nu var det bestemt, at de møller skulle stå der, og så kan vi lige så godt få det bedste ud af det, vi kan, siger han.\nDe over 200.000 kroner om året går også til andre projekter i byen, og det skulle gerne - på trods af vindmøllerne i nærheden - trække flere borgere til byen.\nLæs også Strid om vindmøllepenge\n- De fleste lokale borgere anerkender, at man sætter noget lokalt i gang, og derfor synes jeg, at det er godt set, at sognene her omkring Hjortmose-møllerne kan finde en plan for det, og man her i Ølstrup bruger pengene til gavn for byen, siger Kristian Ahle (V) formand for Kultur- og Fritidsudvalget i Ringkøbing-Skjern Kommune.\nOg borgerne er ikke færdige med at udvikle byen endnu. Næste projekt er en udstykning af flere byggegrunde omkring den nærliggende sø.\n- Succeskriteriet er selvfølgelig, at vi får nogle nye tilflyttere og nogle flere børn til sognet. Det her nye kulturhus er grundpælen for den udvikling fremadrettet. Hvis ikke det var blevet til noget, så ville Ølstrup jo blive afviklet i stedet for udviklet, for hvem gider at flytte hertil, hvis der ikke er nogle ordentlige selskabslokaler og idrætsfaciliteter i byen, slutter Bjarne Greve.\nØlstrup har knap 300 indbyggere og blev i 2014 kåret som årets landsby. Fejringen af det nye kulturhus slutter i aften med en stor fest for byen.\nØlstrup årets landsby i regionen\nBorgere afleverer kage og underskrifter imod vindmøller\nMinister lover nye støttekroner til vindmøller i tide