Serverrum – Leif Carlsen\nKvalitet er en relativ størrelse…\n24. maj 2012 af Leif Carlsen Skriv en kommentar\nI forbindelse med, at jeg sad og browsede mig igennem nogle it-nyheder forleden, faldt jeg over begrebet “oppetid”. Oppetid er et begreb som – hvis man arbejder i it-branchen – ofte bruger når der tales om driften af eksempelvis et serverrum, og man har brug for at sætte et driftmål for det. Oppetiden er således den tid, hvor serverrummet garanteres at være “oppe”, altså den tid hvor det fungerer efter hensigten. Så hvis man siger, at man garanterer at serverrummet har en oppetid på eksempelvis 99,9 %, skal kunden derfor regne med en nedetid på 0,1 % af tiden.\nTiden kan jo så være defineret som mange ting, det kan være i kontortiden eller døgnet rundt. Hvis man bare regner tiden som værende kontortiden fra kl. 8.00-16.00 og lad os for eksemplets skyld sige 250 åbningsdage, skal man altså være indstillet på en potentiel nedetid på 2 timer i løbet af året (0,01 % af 8 timer x 250 dage = 2 timers nedetid). Hvis tiden derimod er 24/7/365 (altså døgnet rundt, ugen rundt, året rundt) giver det en potentiel nedetid på næsten 9 timer om året (0,01 % af 24 timer x 365 dage = ca. 8 timer og 46 minutter).\nAnyway, det var egentlig slet ikke min mening at blive så teknisk og begynde at lave alle mulige udregninger. Tanken bag mit blogindlæg er derimod at, at det med oppetid fik mig til at tænke på, at kvalitet i den grad er en relativ størrelse.\nKvalitet er mange ting og det afhænger oftes af de øjne (og nogle gange også ører og næse) der betragter det. Eksempelvis kan to mennesker kan sidde på den samme restaurant og få to vidt forskellige oplevelser. Det kan være at den ene sidder bedre end den anden. Det kan være, at der er forskellige tjenere eller det kan såmænd også være, at det er den samme tjener, men vedkommende behandler de to gæster forskelligt. Så er der jo maden, den ene gæst spiser den bedste bøf vedkommende nogensinde har spist. Den anden gæst kan have fået et fisk som var helt ordinær. Og så der er drikkevarerne – måske havde sidstnævnte gæst valgt at drikke en kraftig rødvin til en smagsmæssig skrøbelige frisk.\nOg så har kvalitetsdefinitioner jo også noget at gøre med, hvad emnet drejer sig om. 99,9 % oppetid i et serverrum lyder fornuftigt for de fleste, men for den virksomhed som driver en multi-million webbutik med salg til hele verdenen er det måske ikke godt nok, da nedetid er lig med tab af omsætning for hvert minut webbutikken ikke virker. Hvis jeg var meteorolog og sagde, at der er 99,9 % chance for det bliver solskin i morgen, ville solhungrende danskere klappe i deres hænder og sige, at det lyder rigtig godt. Hvis Københavns Lufthavne derimod kun opererede med 99,9 % “oppetid”, ville det betyde at 8-10 fly ville styrte ned – hver dag! Så hos Københavns Lufthavne er dette kvalitetsmål altså ubetinget 100,0 %.\nOmvendt er et kvalitetsmål på 100 % heller ikke en garanti for kvalitet i absolut forstand. Det er nok de færreste, som vil ophøje fastfood fra McDonald’s til at være (rigtig) god mad og stedet, hvor man får kulinariske oplevelser i topklasse. Næ, her drejer kvalitet sig om ensartethed, hvilket er lig med ultrastram konceptstyring og det samme produktsortiment over hele kloden – de lokale afvigelser er i hvert fald yderst begrænsede. Det er faktisk så standardiseret koncept, at man lige frem taler om Big Mac indexet, når man sammenligner købekraft på tværs af alverdens lande! Så uanset om du besøger McDonald’s i Sønderborg eller Singapore, så får du samme oplevelse, samme produkt, samme service, samme kvalitet, men dog ikke samme pris :-) Der er ikke garanti for nogen stor smagsoplevelse, men til gengæld smager maden på samme måde hver eneste gang ;-)\nNå, men min endelige pointe er egentlig, at min verden er kvalitet noget man vælger – også selv om det er en relativ størrelse :-)\nFiled Under: Diverse Tagged With: Fly, Københavns Lufthavne, Konceptstyring, Kulinarisk oplevelse, Kulinariske oplevelser, Kvalitet, Kvalitetsoplevelse, Kvalitetssikring, Madkvalitet, McDonald's, Meteorolog, Oppetid, Oppetider, Relativ, Relativitet, Relativitetsteorien, Serverrum, Solskin, Webbutik


30. Maj 2008 hos Brian Rasmussen\nNiels, Jacob, Jesper F, Søren, Thomas, Carsten, Jesper Lj., Brian V.\nMeget forsinket grillet kyllinge filet wrapped i bacon stegte kartofler og rodfrugter.\nSaucen var den bedste bearnaise fra Oscar.\nKarton vin fra Australien Shiraz 2007 via Superbest\nMarengs is på grillen.\nFrankfurter over bål.\nVi startede lidt anderledes denne gang med at smage cognac ved ankomsten.\nDenne cognac var ikke en af de bedste vi har smagt, det kan være fordi vi fik den fra start, men den vandt ikke synderligt senere på aftenen. Vi ventede lidt meget på maden, men det var fordi fætter BR ikke er så god med en grill endnu. J .\nFørste skål kom fra Jacob, som stolt kunne fortælle at han nu er blevet gift og festen forløb som den skulle, og hele Danmark flagede for hans bryllup 24-Maj. Og i morgen gave fik han en Pearl cigarsaks.\n2. skål er fra Brian Rasmussen som er startet på nyt job, som category manager hos Valora Trade der bla. er leverings dygtige i Oscar bearnaise. Han lavede en skål mere da han har fået firma dyt en Ford Mondeo.\nRollefar havde en endnu mere vigtig skål, nemlig at han har formået at få den dejligste datter Signe som kom til verdenen den 20. april.\n3. Skål kom fra Jesper Ljungstrøm som har fået job hos en advokat i Kbh.\nThomas indstiller en kandidat til næste gang det er officielt.\nSå var Jesper Leisner på banen med en quiz næsten som han plejer, og det er altid hyggeligt. Niels vandt (11 rigtige) foran Thomas og søren på en delt 2. plads.(10 rigtige) Fætter BR havde 5 rigtige godt gået\nCOGNAC I: Debriac Grand Champagne 25 år\nDebriac Cognac er fra huset Fransac, der stammer helt tilbage til 1838. Huset er stadig i familiens eje, da nu femte generation er ved roret i form af Georges Roullet.\nGeorges Roullet blander selv cognacen, og holder derved fast i familiens traditioner, hvorved der også kommer en ensartet kvalitet. Familien har selv marker, men køber også eaux-de-vie.\nDebriac Grand Champagne 25 år er som navnet antyder med eaux-de-vie fra Grand Champagne, hvor den yngste har en alder på 25 år.\nDuften er behagelig og starter med noter af vanilje og krydderier. Herefter træder alderen i gennem bl.a. med noter af fad og frugter. Smagen er stor og fyldig. Starten er meget kraftfuld og kompleks, hvor der bl.a. er noter af læder og træ (fad). Der også noter af tørrede frugter og en strejf af vanilje. Eftersmagen er lang, hvilket er forventeligt af en cognac med en mindste alder på 25 år og alle eaux-de-vie'erne er fra Grand Champagne.\nDer var ikke så delte meninger om cognacen, før viden om pris fik den 3,2 og efter røg den ned på 3.1\nCIGAR I: Trinidad Habana Cuba\nDette produkt er opkaldt efter Colonial City, én af Cubas smukkeste byer, og har kun én størrelse, Fundadores, hvilket betyder grundlæggere. Trinidad produceres kun i El Laguito-fabrikken og pakkes i en 'usædvanlig' mængde på 24 cigarer. Siden 1980 er Trinidad Fundadores blevet produceret eksklusivt for Fidel Castro. De eneste kasser, som har forladt Cuba, var gaver til fremmede diplomater. I 1994 røg 164 personer en Trinidad i Paris ved afslutningen på "The Century Dinner", som var organiseret af Marvin Shanken, chefredaktøren for Cigar Aficionado. Siden 1998 har denne eksklusive cigar været på markedet i Spanien.\nDet var en ok cigar lang blærerøvs cigar brænder fint, men en del tør Alle troede den koster omkring 100 kr. og det ville give en karakter på 4,1. Prisen er kr. 225, folk var lige ved at sluge både cigar og slips, og karakteren røg straks ned på 2,4\nTak for et lækkert arrangement hos Brian.\nVi ses i Greve den 22. August 2008 hos Søren.


Tower Hotel i London inkl. morgenmad - Holidayguru.dk\nForside / Rejser / Tower Hotel i London\nTower Hotel i London\nMiniferie på dette firestjernet hotel ved Tower Bridge inkl. morgenmad og fly t/r\nPå en storbyferie i London, er der så noget mere ikonisk end at bo lige ved et af byens absolutte varetegn? Det giver jeg dig muligheden for nu. Tower Hotel i London ligger, som du nok har gættet, nærmest i forlængelse af Tower Bridge – den gamle vippebro fra 1894.\nMed dette tilbud, som jeg har fundet på Travelbird, kan i vælge mellem 2, 3 og 4 nætter inkl. morgenmad og fly tur/retur fra enten Aarhus, Aalborg, Billund eller København. Prisen starter fra 1.189.- per person.\nTower Hotel i London med morgenmad og fly tur/retur\nEfter I har spist jeres morgenmad på Tower Hotel i London, så kan I da spadserede få skridt ned til Themsens bred og springe på en ‘river bus’, som i løbet af en halv time kan tage jer til både Big Ben, Westminister Abbey og London Eye.\nHvis I er heldige kan I måske endda få udsigt fra værelset til at se Tower Bridge, når den hæves. Dette sker kun cirka 100 gange om året. I kan naturligvis også komme op i tårnene på Tower Bridge, her er der installeret et glasgulv i dag, så man kan se broen fra en helt ny vinkel.\nMen der er også meget andet at lave på en storbyferie i London. Du kan få tips og inspiration i min artikel “London tips til den perfekte weekend”\n2, 3 eller 4 nætter på hotel med morgenmad inkl. fly tur/retur fra Kbh, Aarhus, Billund eller Aalborg\nRejseperiode: 2. marts – 27. december\nAfrejselufthavn: København, Billund, Aarhus eller Aalborg\nHotel: The Tower Hotel\nBeliggenhed: På Themsens bred, lige foran Tower Bridge\nBedømmelse: 4/5 på TripAdvisor med 7.110 anmeldelser + udmærkelsescertifikat\nPris: Fra 1.359,- pr. person ved to personer\nEksempelvis 29. april 2018\nfra kr. 1549


Vi nærmer os reboot-time! – Microcut\nVi nærmer os reboot-time!\nKender I det, at man er kommet til noget i en proces, som man ikke rigtig gider, men som man ved man er nødt til at have overstået for at kunne blive færdig? Netop det punkt er jeg lige nået til! Jeg har siddet og arbejdet på at få gjort bloggen klar til en ny start. Som jeg skrev den anden dag, så arbejder jeg jo på et nyt layout, og jeg er så småt ved at være færdig med det jeg skal kode; altså opsætningen af bloggen mv. Nu er jeg kommet til den del som ikke interesserer mig – designdelen!\nIkke interesserer mig, er måske så meget sagt. Jeg har altid gerne ville være god til at skabe flotte designs, sammensætte de rette farver, osv. men det er jeg bare ikke. Jeg køre hurtigt træt i at sidde og designe, og bliver heller aldrig helt tilfreds med det jeg får lavet. Frontendcoding har altid været nemmere for mig. Desuden findes der i et eller andet omfang altid en korrekt måde at skrive en kode på – laver du en fejl, virker skidtet ikke, laver du det rigtigt, så dukker det op på skærmen. Der er altså i et vist omfang ‘rigtigt’ og ‘forkert’. Det føler jeg ikke på samme måde der er med den grafiske, og mere visuelle del af bloggen – og derfor bliver jeg frustreret på en anden måde, når tingene ikke helt ser så godt ud, som jeg måske havde forventede da jeg begyndte at skitsere.\nLige nu sidder jeg så lidt fast med det nye layout… Men jeg har fri i weekenden, og en masse ballade (smerter) i mit dårlige ben (læs: Et smut forbi lægevagten, røntgen, skadestuen og o-kir <— Jeps, næsten 2 år senere døjer jeg stadig med det forbandet ben!! ), så mon ikke jeg kommer til at sidde med benet oppe, og computeren i skødet alligevel, så mon ikke jeg får rykket mig en smule med layoutet hen over weekenden?\nJeg arbejder på en ny start\n2 thoughts on “Vi nærmer os reboot-time!”\n6 januar, 2018 kl. 01:21\nJeg har også altid gerne ville være god til alt det med design osv, men er sådan en klovn til det.. Tør ikke rigtig pille ved bloggens design.. er så bange for at noget går galt.. Jeg har dog set at man på nettet kan købe sig til et flot design, men ved ikke rigtig om jeg tør..\nGlæder mig til at se bloggen og til at høre mere fra dig.. <3\n6 januar, 2018 kl. 01:27\nEj du er da ikke en klovn til det :) Du har da et rigtig fint layout. Men ja, man kan købe sig til mange flotte designs – det er dog ikke min stil. Jeg kan godt lide at man har tilpasset layoutet, præcis til en selv. Det er bare en smule mere personligt efter min smag. Jeg kan nu i virkeligheden også rigtig godt lide at sidde og rode med koder, og jeg tænker også det er sundt nok at holde det vedlige, selvom det ikke er det fag jeg er i mere… Men ja; selve designdelen (især det grafiske) har aldrig rigtig været min stærke side.


Nu er det nok: Mathias vil omdanne forhutlet stationsbygning til levende café og ungdomsmiljø | frdb.dk\nMathias Magnussen Thorsson fik pludselig nok af at se på, at den gamle, smukke stationsbygning forfaldt mere og mere. Han tog initiativ til at skabe forandring og har mødt stor opbakning for lokalsamfundet. Projektet er i sin spæde start, og der ligger et enormt stykke arbejde forude, men han er ikke bange for at tage fat. Selv drømmer han især om, at der kan komme en lille café i bygningen. Foto: Mia Harm Madsen\nDen forfaldne stationsbygning i Gelsted kan måske blive til et levende hus med plads til iværksætteri, cafémiljø, ungdomsaktiviteter og meget, meget mere. 22-årige Mathias Magnussen Thorsson går forrest i en kæmpe forandringsproces, der vil tage tid og koste penge, men som forhåbentlig vil være det hele værd.\n25 okt. 2020 kl. 06:09\nGelsted: Ved stationen står en bygning. Slidt, faldefærdig og en rigtig "øjebæ". Gennem længere tid har 22-årige Mathias Magnussen Thorsson godt bemærket den gamle stationsbygning, men i efterårsferien blev det alligevel for meget, synes han.\nDa han grundet ferien var nødt til at tage en anden rute på arbejde, og da denne rute gik over stationen, blev det endnu mere synligt for ham. Især den morgen, hvor der lå knytnæve-store marksten på vejen, som havde været brugt til at smadre vinduer på den gamle, men ellers fine stationsbygning.\n- Alle ruderne var smadret, og jeg blev simpelthen så vred. Det er en flot bygning med en fantastisk flot arkitektur. Jeg havde længe tænkt på, at man kunne gøre noget med stationsbygningen, og jeg har længe selv haft lyst til at drive noget, forklarer han.\nSå tanke blev til handling, og han kontaktede ejendomsmægleren, der har stationen til salg, for en salgsopstilling og en rundvisning. Dertil lavede han et opslag i den lokale facebookgruppe, hvor han spurgte, om der var interesse i byen for at lave en forening med fællesskab omkring den gamle station. Det var der. På bare to dage fik gruppen 70 medlemmer, og flere har allerede tilkendegivet, at de gerne bidrager med frivillig arbejdskraft.\nDe fleste vinduer på Gelsted Station er dækket til efter hærværk, og det er her i den gamle billetluge, at Mathias Magnussen Thorsson drømmer om, at frivillige vil være med til at drive en café, der kan lange kaffe ud til de rejsende samt servere brød og kage indenfor i den gamle hal. Selv bager han en del og vil også gerne hjælpe til med at sørge for, at der er frisk hjemmebag til de lokale - når den tid kommer. Foto: Mia Harm Madsen\nMen foran står et kæmpe stykke arbejde. Bygningen er til salg for 300.000 kroner, men en ny ejer forpligter sig til at istandsætte bygningen for knap to millioner kroner - og her er der kun tale om ydre istandsættelser.\n- Jeg kunne godt tænke mig at bruge bygningen til noget, vi ikke har her i byen. Jeg brænder rigtig meget for at lave en form for café, men også noget for børn og unge. Måske en slags aftenklub. Jeg synes, det kunne være fedt at bruge den bygning, som de unge smadrer, og i stedet invitere dem ind og lave noget for dem, siger Mathias Magnussen Thorsson.\nDer er mange bolde i luften, men han ved, at det ikke er alle, der kan gribes igen: café med salg til rejsende på stationen, knallertværksted, udlejning af kontorer til iværksættere, gamer-café, musikundervisning, torvedag, grøntsagsmarked, lokaler til leje for fysioterapeuter, kiropraktorer eller lignende og meget, meget mere.\nMen inden det kommer dertil, ligger der et kæmpe stykke arbejde. Et stykke arbejde, som Mathias Magnussen Thorsson gerne selv står i spidsen for.\nI første omgang er der planlagt et indledende orienteringsmøde den 17. november, og først i starten af det nye år vil der finde en egentlig stiftende generalforsamling sted.\nHerefter skal der lægges mange kræfter i at søge og finde finansiering til det store projekt, det er at få omdannet den ramponerede station til et brugbart hus med mange funktioner.\nMathias Magnussen Thorsson er flyttet til Gelsted for nogle år siden, og hans lyst til at drive noget er stor. Måske derfor går han gerne i spidsen for forandringen af den gamle bygning, som han synes er meget smuk. Foto: Mia Harm Madsen\nGennem sit arbejde på Museum Vestfyn i Assens har Mathias Magnussen Thorsson allerede erfaring med fondsansøgninger, men rent teknisk, når det kommer til ombygninger, håber han, at der melder sig nogle kyndige folk på banen, hvis alt går, som det skal, og foreningen stiftes i det nye år.\nMen intet går så glat, tænker han, for på vejen til at kunne sælge hjemmebagte kager og vellavet kaffe gennem den gamle billetluge, ligger der en del store sten.\nFørst og fremmest skal engagementet findes fra flere borgere i byen, der har lyst til at være i bestyrelse, arbejdsgrupper og udvalg.\nPengene skal komme fra velvillige fonde, og der skal også indgås en fornuftig aftale med DSB, der ejer bygningen.\n- Når man køber en bygning af DSB, så lejer man den egentlig kun, indtil de har godkendt renoveringen af bygningen. Først derefter overgår det til en købskontrakt, så man kan jo risikere at have brugt mere end to millioner kroner uden egentlig så at få lov at overtage bygningen, fortæller Mathias Magnussen Thorsson, der vil gå i dialog med DSB om betingelserne samt tidshorisonten på istandsættelsen, der i DSB's udkast må tage to år.\nMathias Magnussen Thorsson har gjort sig mange tanker. Rigtig mange. Både om de aktiviteter, der kan fylde i bygningen, men også om, hvordan de mennesker, der står i spidsen for projektet, kan sørge for, at der kommer en dag, hvor glade borgere kan tage et multihus i brug.\n- Vi skal skabe et miljø, hvor folk har lyst til at deltage. Det skal jo være sådan, at folk har lyst til at komme og bruge en dag på at male. Hvis det ikke er hyggeligt at være sammen i det fællesskab, så kan de lige så godt bruge den dag på at male i deres eget hus i stedet. Jeg har tanker om, at der ikke skal være en rigtig formand men i stedet en valgt bestyrelse, der tager beslutningerne sammen. Men jeg brænder virkelig for det her projekt, og hvis der skal bruges en formand, stiller jeg op, siger han.\nDer er orienteringsmøde den 17. november, men der er endnu ikke planlagt et sted at mødes. Du kan holde dig orienteret på facebooksiden "Forening og fællesskab for Gelsted Station".\nDrømmen om stationen\nHvis projektet lykkes, og en istandsættelse kan finansieres, kan der om nogle år stå en fin bygning, der kan huse mange forskellige projekter.\nMathias Magnussen Thorssons drøm er at hive forskellige aktører ind, så huset bliver brugt bedst muligt. Han håber, at eksempelvis Natteravnene kan være med til at skabe et godt ungdomsmiljø, hvor unge hives ind i aktiviteter på stationen i stedet for at ødelægge den.\nDesuden håber han, at der findes forskellige kræfter i byen, der vil give lidt af deres tid og erfaring. eksempelvis et arbejdssjak af pensionerede håndværkere, der kan hjælpe med at opbygge rummene indendørs, når den ydre renovering er overstået.\nAlt skal være drevet af frivillige, og i en eventuel café ville det også være frivillige, der skulle lave kaffe, bage kage og stå for salget.\nI bygningerne er der plads til at lave et knallertværksted, og dette er også på ønskelisten over aktiviteter, der kan foregå med frivillige, lokale kræfter.\nLokalerne i bygningens øverste del kan lejes ud til lokale iværksættere til en billig husleje, så foreningen er sikret en lille indtægt til de faste udgifter.\nSundhedsfagligt personale kunne også tilbydes at bruge stationen, så der kunne være adgang til eksempelvis fysioterapi eller kiropraktik i et lokale, der ville kunne lejes ud efter behov. For eksempel en gang om ugen.\nBygningen rummer mange lokaler, og det er drømmen, at man kan fylde dem allesammen ud med noget, der er til byens og borgernes bedste. Foto: Mia Harm Madsen\nEt kig ind ad de gamle ruder i Gelsted Station afslører, at der stadig er en flot ankomsthal. Der er mange rum til rådighed i bygningen, og der er flere overvejelser om, hvad man kan bruge dem til. Foto: Mia Harm Madsen\nNy forening vil omdanne gammel stationsbygning: - Vi er ivri...


💐 BLOMST LEVERING HOLICE - ONLINE BLOMSTERHANDLER HOLICE\nBlomster til Holice Blomster levering til Holice - din Holice Blomsterhandler\nHolice Blomster af lejlighed\nHolice Blomster af Type\nHolice Blomster af farve\nHolice Blomster af pris\nBlomster og gavekurve til Holice\nHolice Blomsterhandler & gaver\nVelkommen til hjemmesiden for blomster til Holice. Vi laver den bestilling online blomster let. Du kan vælge fra vores rigelig udvalg: blomster, planter, buketter og meget mere. Venligst tilføje du valg til indkøbskurven og følge vejledningen. Når ordren er afsluttet bare overlade resten op til os.\nDet er missionen af blomster til Holice til at levere den højeste mulige kundeservice. Vi vil sørge for din bestilling vil blive leveret som spurgte. Når du virkelig ønsker at imponere, uanset hvilken lejlighed: fødselsdage, Mors dag, fædre dag eller nogen anden lejlighed, blomster til Holice er det rigtige valg for din særlige øjeblik.\nVores kontorer er Åbn, og vores lokale blomsterhandler i Holice er også åben for levering.\nVi tilbyder blomst levering i Holice:\nSend blomster og gaver til Holice med blomster til Holice. Vi specialiserer os i at levere blomster, buketter, kurve, gaver og kager til Holice.\nBLOMSTER LEVERET I HOLICE - BLOMSTERHANDLER I HOLICE TILBYDE LEVERING SAMME DAG AF BLOMSTER\nBlomster til Holice - blomsterhandler, der leverer samme dag blomst levering i Holice . Vi bruger et omfattende netværk af lokale Holice blomsterhandlere og har dine blomster buketter leveres i Holice.\nLAD OS TAGE PLEJE AF DINE BLOMSTER I HOLICE\nLad Blomster til Holice tage sig af din blomsterarrangementer ved lejlighed; Fødselsdag herunder buketter, Mors Dag blomster, Valentine ' s Day blomster, Nyfødte Baby og meget mere. Vi tilbyder et stort udvalg af blomster, planter, blomster arrangementer, og kurve til meget konkurrencedygtige priser der vil ikke blive matchet overalt i Holice. Bestil online og få din blomst levering til Holice varetaget af Blomster til Holice.\nBLOMST LEVERING I HOLICE\nHoldet på Internettet Blomsterhandler er forpligtet til at give dig den højeste kvalitet af blomster, planter og gaver til rådighed i Holice, i den skønneste mulige pris. Enhver kunde er meget vigtig for os, og vi stræber efter at give vores yderste for professionel opmærksomhed til hver enkelt ordre. Hele vores team er dedikeret til at levere det højeste niveau af kundeservice for at få din blomst levering i Holice.\nLOKAL FLORIST I HOLICE\nVi leverer blomster buketter i over 900 byer rundt om i verden. I hver by, vi arbejder med pålidelige lokale blomsterhandlere, som det er tilfældet med Holice. At arbejde med dette netværk af lokale blomsterhandlere, vi er i stand til at sikre, at vi leverer top kvalitet buketter, og at dine blomster vil holde sig frisk. Vi kan tage sig af dine sidste minut blomst ordrer, eller du kan reservere en smuk buket blomster, måneder i forvejen.\nBlomster til Holice\n© Blomster til Holice • 2020


Osteofyt af ankelleddet - Albue 2021\nAnkelforbindelsen er en af de vigtigste led i kroppen. Artikulation giver mobilitet, manøvredygtighed når man går, hjælper rationel fordeling af kropsvægt pr fod. Uden det bliver løbe umuligt, såvel som mange andre bevægelser.\nAnkelområdet påvirkes ofte af osteofytter. Dette led er på andenpladsen for udviklingen af knoglevækst efter albueområdet.\nOsteophyt er et ord uforståeligt for de fleste patienter. Faktisk er intet kompliceret her. Osteofytter er patologiske vækst i knoglevæv, hvor det normalt ikke er til stede. Denne tilstand er ikke en uafhængig sygdom, men ledsager mange sygdomme i muskuloskeletalsystemet. Faktisk er det periosteumets kompensationsreaktion for eventuelle negative virkninger på ledleddet eller resultatet af brud.\nBuzzings kan have forskellige former og størrelser. På grund af deres lille størrelse forårsager de i lang tid ikke ulejligheden for patienten, men med tiden får de til at mærke sig. Ofte tager form af pigge, kroge.\nFremgangsmåden til dannelse af osteofytter er som følger:\nankelens bony strukturer er berøvet af fællesvæske, eller det er ikke nok til normal drift;\nfriktion stiger, overflader begynder at bryde;\nEfterhånden på steder med særlig aktiv friktion forekommer kompenserende nedslagninger, der varierer i form og størrelse fra det, der er nødvendigt;\nknoglevækst dannes fuldt ud.\nOsteophyt er ikke en sygdom, men resultatet af en skade eller anden patologi.\nHvorfor osteofytter vises\nEn række faktorer spiller en rolle i udviklingen af ankelets osteofytter. De vises på grund af:\nhyppige indenlandske arbejdsskader og mikrotraumer i ankelområdet\nefter frakturer og skader af ankelens ligamentapparat;\ninflammatoriske processer forårsaget af bivirkninger på leddet;\nsystemiske og andre sygdomme (degenerative-dystrophic).\nLæger kalder overdreven fysisk anstrengelse som en af de vigtigste årsager til dannelsen af osteofytter. På denne måde forsøger kroppen at "kompensere" for den negative indvirkning på den.\nVarianter og den hyppigste lokalisering\nDer er 4 hovedtyper af disse formationer.\nDet påvirker hovedsagelig den nederste del af muskuloskeletalsystemet, men er også i stand til at involvere albuen, håndleddet. Dette skyldes, at disse særlige områder er oftest skadet selv i hverdagen, ikke forbundet med store sportsgrene. Det er vigtigt at huske, at knogleskade ikke er en nødvendig faktor i dannelsen af vækst. Det er nok til blot at bryde periosteum.\nUdvikle i tilfælde af, at i ankelleddet er konstant en inflammatorisk proces. Det er umuligt at forudsige, hvilke områder der vil blive afgiftet, og hvordan processen vil udvikle sig som helhed i dette tilfælde.\nOfte er en konsekvens af udviklingen af artrose. Ledsaget af nedsat mobilitet i fodområdet.\na. massive osteofytter. b. osteophyte af talus\nVolumetriske vækstarter, som endda kan ændre artikulationskonfigurationen - dette er hovedsagelig en følge af virkningen på kroppen af patologier af en tumorkarakter.\nDerudover er der en klassificering af osteofytter baseret på cellulær struktur. skelnes:\nsvampede defekter dannet af svampet knoglevæv;\nmetaplastiske defekter som følge af nedsat knoglestruktur\nkompakt, dannet af det ydre lag af knoglen, der hovedsageligt påvirker føddernes, fingers,\nbrusk, der forekommer med for store belastninger for at erstatte bruskvæv.\nVækst kan lokaliseres på alle led i menneskekroppen. Albueforbindelsen, knæområdet, hofteforbindelsen, rygsøjlen, ankelen påvirkes oftest.\nOsteophytes - insidious pathology. De minder sig ikke om noget i lang tid. Først når de når en betydelig størrelse, vil de første symptomer komme frem.\nPatienten vil gøre følgende klager:\nudseendet af smerte i det ramte område, hvilket kan øge med bevægelse, skarpe ukontrollerede handlinger som hoste eller nysen, mens du tager ubehagelig kropsholdning;\nnegative ændringer i mobiliteten af den ramte ankel\nUdbruddet af knase, knirke i det berørte led;\nbegyndelsen af den inflammatoriske proces i de omgivende væv på grund af deres skade;\nhævelse af problemområdet, dets hævelse.\nAt ignorere patologiske ændringer fører til en gradvis, men stabil eksacerbation af symptomer. Over tid kan en person endda blive handicappet, hvis han ikke udfører en diagnose i tide og ikke starter behandling.\nDen diagnostiske søgeproces starter altid med en samtale med patienten. I løbet af det klargør de forstyrrende klager, spørger om deres intensitet, undrer sig over, om der tidligere har været skader. Også i receptionen skal inspiceres det berørte område. Lægen ignorerer ikke ændringen i sammensætningen af leddet, bemærker tilstedeværelsen af hævelse, tegn på rødme og andre negative ændringer.\nEn vigtig rolle i diagnosticering af knoglerfekter spiller instrumentelle teknikker.\nRadiografi. Den vigtigste diagnostiske mulighed. Tillader dig at se de karakteristiske ikke-anatomiske udvækst, der har udseende af torner, kroge.\na. røntgen af anklen.\nCT. Metoden gør det muligt at forstå, hvilken struktur osteofytter har. Det hjælper også med at påvise patologi i begyndelsen, når røntgenbilledet muligvis ikke er nok til at foretage en diagnose.\nMR. Anvendes i diagnosen af ankeloser i anklen, eksklusive kontroversielle tilfælde.\nb. MR i ankelleddet.\nBehandling af osteofytter er ikke en nem opgave, hvor det er nødvendigt at eliminere ikke kun symptomerne selv, men også at påvirke årsagen, hvis det er blevet fastslået. Det er en integreret tilgang til terapi, der sikrer, at patienterne er ved at komme sig.\nI de tidlige stadier af patologiens udvikling, når symptomerne stadigvæk er fraværende eller svagt udtrykt, anvendes konservative behandlingsmetoder. Konservativ terapi består normalt af:\nmedicin, der er i stand til at beskytte leddene og brusk fra destruktion (en gruppe af kondroprotektorer);\nbrug af lokale lægemidler, der kan standse symptomerne på sygdommen (antiinflammatoriske lægemidler, smertestillende midler)\nValg af anbefalinger vedrørende hviletid og fysisk aktivitet, fysioterapi;\nudvælgelse af metoder til fysioterapi effekter på problemområder\nbrug af ortopædiske anordninger til korrekt fixering af ankelforbindelsen.\nI hvert enkelt tilfælde vurderer lægen individuelt indikationerne og kontraindikationerne til brug af medicin, fysioterapi og træningsterapi. En individuel tilgang til hver patient, der søges om hjælp, er et andet vigtigt punkt i vores kliniks arbejde.\nHenstillingen til at udføre operationen modtages kun af de patienter, i hvilke konservative behandlingsmetoder ikke gav en betydelig effekt. Operationen er også indiceret til patienter med udtalte knoglefejl, som ikke kan korrigeres ved hjælp af konservative eksponeringsmetoder.\nDen mest minimalt invasive operation, der udføres af osteofytter, er for eksempel artroskopi. Ved hjælp af specielt udstyr udfører lægen et lille snit, indsætter et arthroskop gennem det i fælleshulrummet, hvilket giver et overblik over området, der betjenes med et lille videokamera, og fjerner derefter knoglevæksten.\nPrincipper for inddrivelse efter operation\nEfter operation for at fjerne osteophytter ved hjælp af artroskopi (eller åbne metoder) kræves der en rehabiliteringsperiode. Det er væsentligt kortere end under rehabilitering efter åben operation, men de bør ikke overses. Anbefalinger er i princippet ret standard. skal:\ni den første uge for at begrænse fysiske belastninger på den opererede lemmer;\nlægemidler til at lindre smerter og reducere hævelse;\nat lindre postoperativ ubehag ved at anvende kold i korte perioder;\nskal bruge kompressionsbeklædninger, der vil lindre hævelse, vil hjælpe med at lindre smerten\ni hvileperioden anbefales det at holde benet over hjerteniveauet;\nDet er nødvendigt at blive guidet af medicinske anbefalinger, at vende tilbage til det aktive liv, og øge belastningen gradvist uden pludselige ændringer.\nI vores klinik kan patienter gennemgå alle stadier af behandling: artroskopi eller åben kirurgi, præoperativ og postoperativ. Dette er vigtigt for et fuldt og hurtigt opsving, som ikke kan passere perfekt uden lægeligt tilsyn.\nOsteophytes er en ubehagelig patologi, som kan reducere livskvaliteten for enhver person. Ofte ledsager de udviklingen af andre problemer i muskuloskeletalsystemet, hvis ignorering kan føre til handicap!\nUdseendet af tegn på patologi - en grund til at besøge en læge til diagnose og valg af terapi! Undgå at ignorere de første symptomer på sygdommen!\nOsteofyte af foden\nVæksten af knoglevæv i underbenene hedder osteofyt af foden. Patologi opstår på grund af en langvarig inflammatorisk proces forårsaget af skade eller overdreven belastning på benet. Du kan registrere væksten ved hjælp af røntgen, og behandlingen er at fjerne osteofyt sammen med nærliggende bløde væv.\nTyper af osteofytter fødder\nDer er 4 typer af disse patologiske vækst:\nPosttraumatisk. Deres udvikling er forårsaget af mekanisk beskadigelse af blødt væv og udvikling i dem af knoglevækst forbundet med en langvarig inflammatorisk læsion. Formet oftere i de mest traumatiske områder.\nPeriosteal. Forårsaget af kronisk irritation af periosteum og dannelse af osteofytter i leddets ledd.\nDegenerative dystrofisk. Udvikle som følge af leddets artrose og mobilitetsforstyrrelser, der ofte er forbundet med aldersrelaterede ændringer.\nMassive. Det opstår på grund af udviklingen af tumor læsioner af knogler, som kan være godartet eller kræft.\nOvervægt giver ekstra belastning på leddene.\nIfølge vævsstrukturen kan knoglesporer være:\nSvampet. Formet af et stof, der danner ledfladen, og dets udseende er forbundet med store belastninger.\nMetaplasi. Vises i strid med den cellulære sammensætning af knoglen.\nCompact. Den er dannet af det ydre knogelag, og det er den, der oftest findes på foden.\nBrusk. Det forekommer nær leddet på grund af genfødsel af sine elastiske plader.\nDen hurtige vækst i talrige rygsøjleformationer er en arvelig sygdom.\nÅrsagerne til udseendet af sporer eller vækst af knoglevæv af foden indbefatter følgende faktorer:\nalderdom og naturlige trofiske lidelser i kroppen\nhypodynami og stillesiddende livsstil i lang tid;\noverdreven belastning på muskuloskeletalsystemet forårsaget af sports- eller arbejdsaktiviteter\nkrænkelser af strukturen i det muskel-artikulære system forårsaget af strukturelle abnormiteter, såsom flatfoot eller scoliosis;\nutilstrækkeligt indtag af calcium og vitaminer med mad;\ntrofiske lidelser som følge af hormonel ubalance;\nspiseforstyrrelser i knoglerne på grund af diabetes eller aterosklerose;\nManifestationer af osteofytter af foden\nOftest er væksten dannet nær calcaneus, men nogle gange er deres placering anderledes. Patienter begynder at blive forstyrret af smerter i lemmerne, som er signifikant værre efter anstrengelsen. Samtidig er ubehaget ved udgangen af dagen udbredt og forårsager betydelig bevægelsesbegrænsning. Huden over det berørte område er rød og varm til berøring. Walking kan ledsages af lyden af en karakteristisk crunch. Over tid er fodens deformitet mærkbar. Det bliver svært for patienten at samle sko på grund af den alvorlige hævelse af lemmerne og dens krumning.\nFor at identificere osteofytter anvendes fodradio i front- og lateralprojicering. Billedet viser tydeligt foci af patologiske inerte vækst i form af torner eller fuglbeker, der ligger i nærheden med normale væv. For en mere grundig diagnose ved hjælp af computertomografi kan du grundigt undersøge fodens indre struktur. Det er obligatorisk at lave et laboratorie minimum af undersøgelser af den generelle analyse af blod og urin.\nBehandling af problemet bør være kompleks og omfatte lægemiddeleksponering, fysioterapi og kirurgisk fjernelse af patologiske tumorer. I de indledende stadier af sygdomsforløbet og med udtalte inflammatoriske manifestationer er opgaven med behandling at forbedre patientens livskvalitet. Det er også vigtigt at identificere og eliminere det grundlæggende princip for osteofytter, da uden denne nye vækst konstant vil fremstå.\nLægemiddelbehandling er kun indiceret ved sygdommens indledende fase. Terapi i dette tilfælde kan forlænge perioden af den asymptomatiske forløb af sygdommen og forhindre alvorlige komplikationer og deformiteter i ankelforbindelsen og små ledd i foden. Patienten er vist at tage medicin, der beskytter leddene mod ødelæggelse, nemlig kondroprotektorer. I tilfælde af alvorlig smerte anvendes ikke-steroide antiinflammatoriske lægemidler indeholdende diclofenac og ibuprofen. De bruges i form af salver og geler.\nI den akutte periode vises patienten hvile og bandage med en elastisk fodforbindelse.\nUnder genopretningsperioden efter kirurgisk fjernelse af osteofytter er moderat træning på leddet gavnligt for patienten. De bidrager til genoptagelse af den funktionelle aktivitet af lemmen i sin helhed samt forhindre en gentagen patologisk forøgelse af knogleelementer. Bevægelser vælges individuelt for hver patient af en kvalificeret specialist. Ved smerter bør være fraværende. Efter fjernelse eller medicinsk eliminering af smerte syndromet, er patienten vist en terapeutisk massage, paraffin eller mudder wraps og et bad med æteriske olier.\nMetoden anvendes kun i fremskredne tilfælde og med udtalt lem deformiteter, når patienten ikke længere kan bevæge sig selvstændigt på grund af store mængder af vækst. Operationen udføres under lokal eller generel anæstesi afhængigt af omfanget af adgang. Samtidig fjernes forkalkningerne sammen med det bløde væv i nærheden.\nForebyggelse af dannelse af osteofytter inkluderer en korrekt livsstil med tilstrækkelig fysisk aktivitet, en afbalanceret kost og fraværet af dårlige vaner. Hvis du oplever de første ubehagelige symptomer i fodområdet, skal du straks kontakte lægen og foretage den nødvendige forskning. Det er vigtigt at kontrollere vægt og overvåge leddets sundhed i alderdommen og i overgangsalder hos kvinder, fordi hormonforstyrrelser og stofskifteforstyrrelser væsentligt fremkalder den patologiske proces.\nDegenerative processer i leddet udvikler sig ikke så meget på grund af øget belastning, men på grund af manglende evne til at modstå vævene. Når alt kommer til alt, kan de tåle enhver belastning og blive genoprettet efter dem, når de fungerer sammen. Men dette kræver et stærkt muskel-ligamentet apparat, som ville sikre, at leddet fungerer korrekt. Derfor er den vigtigste metode til behandling af arthrose medicinsk gymnastik.\nSmerter i venstre eller højre underarm er et meget almindeligt fænomen. Udtrykket "underarm" bruges til at henvise til armens del mellem albueforbindelsen og håndleddet. Hvis du har ømme skuldre og underarme, og du ikke ved hvad du skal gøre, skal du kontakte CELT's tværfaglige klinik.


Bamboo Villa i Koh Tao til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSairee Beach - 900 m fra ejendommen\nHin Wong Bay - 1,35 km. fra ejendommen\nMango Bay - 2,27 km. fra ejendommen\nBamboo Villa, Sairee, Koh Tao, Thailand, 84280 - Se på kort\nVil du vide mere om Bamboo Villa?\nGodt 6,4 (172 anmeldelser)\nNabolag Sairee Sairee Chalok Baan Kao Sairee Beach Jansom Bugt Sairee Beach\nMere om Bamboo Villa\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Koh Tao, så er Bamboo Villa det perfekte valg. Den livlige aktivitet i byens centrum ligger kun 2 km derfra. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Bamboo Villa sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nAtmosfæren på Bamboo Villa afspejles på hvert eneste værelse. fladskærms-TV, privat pool, trådløst internet (medfølger), aircondition, altan/terrasse er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Bamboo Villa til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Koh Tao.


Hjælpemidler til mennesker med funktionsnedsættelser effektvurdering og nytteværdi - PDF\nHjælpemidler til mennesker med funktionsnedsættelser effektvurdering og nytteværdi\nDownload "Hjælpemidler til mennesker med funktionsnedsættelser effektvurdering og nytteværdi"\n1 STATUSRAPPORT Hjælpemidler til mennesker med funktionsnedsættelser effektvurdering og nytteværdi Steen Bengtsson, Socialforskningsinstituttet Åse Brandt, Hjælpemiddelinstituttet Niels Ebbehøj, Arbejds- og miljømedicinsk Klinik, H:S Bispebjerg Hospital Nils Fallentin, Arbejdsmiljøinstituttet Martin Rasmussen, Socialforskningsinstituttet 1\n2 SAMMENFATNING INDLEDNING HJÆLPEMIDLER Typer af hjælpemidler Sirdal modellen: Kvalitet og produktivitet i de offentlige ydelser Plejernes arbejdsmiljø STATUS EKSISTERENDE VIDEN Brugernytte Forflytningshjælpemidler Mobilitetshjælpemidler Begrebet brugernytte Nytte for Hjælpere/personale Low tech hjælpemidler, vurderinger eller holdninger til hjælpemidler Programmer, 0-løft politik og lovgivning Økonomi METODER Interventionsdesign Effektmålinger af plejepersonalets helbred Effektvurdering af brugernytte Økonomi. Metoder til samfundsmæssig vurdering af effekten hjælpemidler Monetære opgørelser Alternative metoder til at måle helbred Skabelon for vurdering af interventionseffekter SKITSE TIL FORSKNINGSPROGRAM Programmets hovedpunkter Forflytningshjælpemidler i ældreplejen / på handicapområdet Mobilitetsfremmende hjælpemidler i ældreplejen / på handicapområdet Inkontinenshjælpemidler i ældreplejen AFSLUTNING REFERENCER\n3 Sammenfatning Udgifterne til tekniske hjælpemidler for mennesker med funktionsnedsættelser repræsenterer en betragtelig del af de samlede sociale udgifter og udgjorde i 2002 ca. 2,8 mia. kr. Samfundsmæssigt set synes udgifterne velbegrundede: Tekniske hjælpemidler gør det muligt for mennesker med funktionsnedsættelser at leve uafhængigt i egen bolig, og er dermed en vigtig forudsætning for, at vi kan håndtere en demografisk udvikling, hvor antallet af plejekrævende ældre vil stige markant. Samtidig er de tekniske hjælpemidler blevet en nøglefaktor i bestræbelserne på at nedsætte de fysiske belastninger og de mange ryglidelser og løfteskader blandt plejepersonalet i social- og sundhedssektoren. Der er imidlertid i dag en udbredt mangel på egentlig dokumentation for nytteværdien eller effekten af de mange tekniske hjælpemidler. I Danmark er der meget store forskelle i udgiftsniveauerne til tekniske hjælpemidler imellem kommunerne. Uanset hvad denne forskel dækker over, opfordrer den til en nærmere undersøgelse af de potentielle økonomiske gevinster ved en fornuftig brug af hjælpemidler, både i forhold til sparede udgifter i forbindelse med plejepersonalets rygskader og sygefravær og sparede udgifter til bl.a. hospitalsudgifter og lægebesøg for de svage ældre. Det er imidlertid væsentligt at understrege, at en analyse af det komplekse sammenspil mellem etiske, økonomiske, personlige, sociologiske, tekniske og lovgivningsmæssige forhold som betinger tillempningen af tekniske hjælpemidler til mennesker med funktionsnedsættelser, forudsætter udviklingen af specielle analytiske metoder. I rapporten skitseres status, baggrund og forudsætningerne for et dansk forskningsprogram indenfor teknologivurdering af hjælpemiddelområdet ligesom der gives et bud på en tillempning og videreudvikling af de nødvendige metoder til vurdering af nytte og effekt for såvel brugere som plejepersonale. Som udgangspunkt for evalueringen af hjælpemidler ud fra et brugersynspunkt benyttes WHO s klassifikation af funktionsnedsættelse, ICF. ICF kan anvendes såvel på det individuelle, på det institutionelle og på det sociale plan, og kan blandt andet benyttes til at vurdere en persons funktionsniveau og effekten af interventioner med henblik på at maksimere funktion. Baseret på en litteraturgennemgang, kunne påvise store forskelle med hensyn til kvantitet af den viden, der findes om brugernes nytte af forflytningshjælpemidler og mobilitetshjælpemidler: Hvor der findes en del undersøgelser, der omhandler brugerens nytte af mobilitetshjælpemidler, er der meget begrænset viden om brugernes nytte af eller ulemper i forbindelse med brugen af forflytningshjælpemidler, og der findes kun få redskaber, der decideret er udviklet til anvendelse ved evaluering af brugernytte af hjælpemidler. Ud over metoder til at vurdere brugernytte ved forflytningshjælpemidler, som er det primære fokus for udredningen, kan andre hjælpemiddeltyper også have betydning for personales og pårørendes arbejdsmiljø. Hvert tiltag som sætter personer med nedsat funktionsevne i stand til at klare sig selv i højere grad vil således aflaste personale og pårørende f.eks. mobilitetshjælpemidler, der anvendes af personer med nedsat gå funktion. 3\n4 Der findes således mange forskellige aspekter af brugernytte af mobilitetshjælpemidler. Grænsefladen mellem brugernes og hjælpernes nytte vil fortrinsvis være at finde i området aktiviteter og deltagelse, som dels handler om overhovedet at kunne udføre diverse aktiviteter og dels om at kunne udføre dem selvstændigt, hvorved hjælperne i de fleste tilfælde aflastes. Sammenfattende konkluderes, at der findes metoder til vurdering af nytten af hjælpemidler på brugerniveau, men at disse metoder ikke er systematisk anvendt, og slet ikke i en dansk sammenhæng. De redskaber eller virkemidler, der har været brugt for at nedsætte belastning og begrænse ryglidelserne hos hjælperne (plejepersonalet), spænder fra tekniktræning (forbedring af individuelle ressourcer) til indførelse af tekniske hjælpemidler som minimerer eller helt fjerner behovet for manuelle patientforflytninger. I de senere år er fokus skiftet fra teknik træning ved forflytningsinstruktører til indførelse af tekniske hjælpemidler. I den internationale litteratur er fundet 13 artikler om indførelse af tekniske hjælpemidler til forflytning og deres effekt på plejepersonalets helbred, sikkerhed og sundhed. Næsten alle studier er fra USA eller Canada. Sammenlagt viser de refererede studier, at der efter indførelse af tekniske hjælpemidler på hospitalsafdelinger og plejehjem sker et dramatisk fald i omkostningerne til arbejdsrelateret sygefravær. Overførsel af resultaterne til danske forhold er usikker. Dels er niveauet for hjælpemiddelforsyning i Danmark noget højere som udgangspunkt, dels er vi i højere grad henvist til spørgeskemarapportering af effekten, og endelig er den årlige arbejdstid kortere i Danmark. Samtidig mangler undersøgelser indenfor hjemmeplejen. Der er således et udækket behov for undersøgelse af effekten af de meget store anstrengelser der gøres i Danmark for at nedbringe plejepersonalets bevægeapparatbelastning ved anskaffelse af hjælpemidler i plejesektoren. I princippet kan effekten af en intervention i plejepersonalets arbejdsmiljø måles på kort, på mellemlangt og på langt sigt. Det er af stor betydning når interventioner planlægges, at man gør sig klart hvor lang tid man har til sin opfølgning og at man indretter målemetoder efter hvilken effekt man ønsker at demonstrere. På kort sigt kan effekten være jobtilfredshed, anmeldte arbejdsulykker, dage med bevægeapparatbesvær. Effekten på kort sigt vil kunne registreres i spørgeskemaundersøgelse eller måske oven i købet i dagbogsformat. Effekt på mellemlangt sigt kan dreje sig om sygefravær, personaleomsætning, anmeldte arbejdsulykker. Effekten på mellemlang sigt kan måles på store grupper ved hjælp af arbejdsskaderegisteret, ved hjælp af registreringer via sikkerhedsorganisation og arbejdsplads og endelig ved hjælp af spørgeskema. Effekten på langt sigt vedrører arbejdsophør, tidlig pensionering, hospitalsbehandlinger. Effekten undersøges ved hjælp af registre og spørgeskema. Alle disse 3 typer af effekt mål er afhængig af at der foretages en grundig basisregistrering af personerne der indgår i undersøgelsen. En økonomisk og samfundsmæssig vurdering af hjælpemidler er afgørende når beslutningstagere skal fastlægge et niveau og en praksis for investeringer i hjælpemidler. De fleste i praksis sikkert alle hjælpemidler påvirker mange forskellige relevante forhold. Det kan fx være, at hjælpemidlet 4\n5 påvirker både brugerens mobilitet og hendes tryghed. Det kan også være, at forskellige grupper påvirkes fx plejere og patienter. Enhver økonomisk og samfundsmæssig vurdering indeholder en opgørelse af alt hvad der naturligt kan opgøres i kroner, herunder helt oplagt omkostningen ved hjælpemidlet, men også fx sparede udgifter til alternative hjælpemidler. De egentlige metoder til økonomisk og samfundsmæssig vurdering af et hjælpemiddel kommer i brug, når der er fundet estimater for effekterne af hjælpemidlet (fx ved et interventionsstudie), og der kan være behov for at sammenfatte de fundne og mangeartede effekter til færre og enklere mål. Den mest brugte metode i praksis er at beregne et overskud en tilbagebetalingstid eller en forrentning ved en cost-benefit analyse baseret på en såkaldt humankapitalmetode. Specielt måler man her værdien af sygefravær via en timeløn. Humankapitalmetoden er den mest anvendte og er i en hvis forstand uproblematisk, fordi den kun lægger ting sammen, der naturligt kan måles i kroner. Til gengæld kommer ikke alt og måske endda ikke det væsentligste med i analysen. Denne type metoder er langt de mest anvendte inden for hjælpemiddelområdet (og også mere generelt inden for sundhedsøkonomi og andre samfundsmæssige vurderinger). Ved sundhedsprofiler forstås metoder til at aggregere forskellige helbredsdimensioner til et samlet helbreds tal. Sådanne metoder leder frem til cost-utility mål, dvs. omkostninger i kroner set i forhold til gevinst i helbredsenheder. Sådanne mål kan rangordne alternative hjælpemidler, men ikke give en direkte anbefaling af, om et hjælpemiddel er omkostningerne værd. Til det problem bruges metoder til at måle betalingsvillighed. Der eksisterer med andre ord et udvalg af metoder til en vurdering af også de økonomiske aspekter af hjælpemiddelforsyningen i den danske plejesektor, men der findes ikke undersøgelser, hvor metoderne er anvendt. Rapporten peger afslutningsvis på et forskningsprogram, hvor hovedfokus er fremskaffelse af viden om effekter af tekniske hjælpemidler inden for det kommunale ældre-handicapområde, men hvor der også skitseres mindre projekter inden for sygehusvæsen. I de foreslåede delprojekter undersøges bl.a. Forflytnings hjælpemidler i ældreplejen og på handicapområdet Mobilitetsfremmende hjælpemidler i ældreplejen og på handicapområdet Inkontinenshjælpemidler i ældreplejen Et væsentligt formål med statusrapporten har således været at etableret den nødvendige baggrund for en dansk forskningsindsats på området. Dokumentation for effekt/nytteværdi på hjælpemiddelområdet - og inden for konkrete indsatsområder - forventes at få en meget afgørende indflydelse på den fremtidige brug og indkøb af hjælpemidler. Samtidig vil et forskningsprogram på hjælpemiddelområdet i høj grad leve op til de intentioner om en bedre dokumentation for effekten af de sociale ydelser, som allerede er klart formuleret fra politisk hold. 5\n6 1. Indledning Udgifterne til tekniske hjælpemidler for mennesker med funktionsnedsættelser repræsenterer en betragtelig del af de samlede sociale udgifter og udgjorde i 2002 ca. 2,8 mia. kr. Samfundsmæssigt set synes udgifterne velbegrundede: De tekniske hjælpemidler gør det muligt for mennesker med funktionsnedsættelser at leve uafhængigt i egen bolig, og er dermed en vigtig forudsætning for, at vi kan håndtere en demografisk udvikling, hvor antallet af plejekrævende ældre vil stige markant. Samtidig er de tekniske hjælpemidler blevet en nøglefaktor i bestræbelserne på at nedsætte de fysiske belastninger og de mange ryglidelser og løfteskader blandt plejepersonalet i social- og sundhedssektoren. Der er imidlertid i dag en udbredt mangel på egentlig dokumentation for nytteværdien eller effekten af de mange tekniske hjælpemidler. Behovet for en samlet teknologivurdering af indsatsen på hjælpemiddelområdet, som integrerer bruger- og hjælpersynspunktet i sine modeller, er åbenbar. Manglen på en egentlig teknologivurdering af hjælpemiddelområdet er hverken et nyt eller et specielt dansk fænomen. I en Amerikansk kongresredegørelse udarbejdet for senatet i 1982 noteres, at sammenlignet med den medicinske teknologivurdering er der karakteristiske svagheder og mangler på hele hjælpemiddelområdet (Office of Technology Assessment, 1982). Årsagerne til denne situation er ikke entydige, men skyldes bl.a. at der en udtalt mangel på tradition for egentlig videnskabelig evaluering indenfor området, at mangfoldigheden af funktionsnedsættelser gør evalueringen kompleks, og at følelsesmæssige argumenter er udbredte indenfor området. I den amerikanske redegørelse som på mange områder stadig er aktuel, fremhæves samtidig de mange potentielle muligheder i en sammenhængende (comprehensive) teknologivurdering af hjælpemiddelområdet. Herved forstås en omfattende analyse designet til at skabe information om en bred vifte af effekter af den anvendte teknologi, herunder sociale, etiske, lovgivningsmæssige, politiske, økonomiske og psykologiske effekter. I en sammenhængende analyse vil samtidig indgå (1) Utilsigtede og ikke-forventede effekter af teknologi anvendelse, (2) Anden og højere ordens effekter (dvs. indirekte effekter elle effekter afledt af andre effekter, og (3) En total vurdering af samtlige interessenter og fordelingen af omkostninger og gevinster mellem disse. Et af de få forsøg på en sammenhængende evaluering af hjælpemiddelområdet blev gennemført i England i Den uafhængige instans The Audit Commission gennemførte her en større undersøgelse af hjælpemidler til ældre og mennesker med funktionsnedsættelser. Formålet var at opnå den bedst mulige brug af offentlige ressourcer og derved sikre et optimal bidrag til samfundet. I kommissoriet til auditten præciseres, at undersøgelsen ikke skal ses som et snævert forsøg på at spare penge. Tværtimod ses en effektiv hjælpemiddelpolitik som en afgørende faktor for at omkring 7 millioner ældre eller funktionshæmmede personer i England kan sikres en uafhængig eksistens og opnå værdighed og selvagtelse. Hjælpemidler betragtes som centrale for effektiv rehabilitering, de forøger livskvalitet og som noget af det vigtigste - reducerer sygelighed på et omkostningsniveau som ligger langt under omkostningerne ved alle andre former for behandling i sundhedssystemet. Resultater fra auditten er offentliggjort i rapporten Fully equipped og konklusionerne er gennemgående kritiske overfor den førte hjælpemiddelpolitik (Audit Commission, 2000). I den overordnede sammenfatning af evalueringen fremhæves således først og fremmest den store og uacceptable forskel på serviceniveauet i forskellige dele af England, som tilsyneladende er helt 6\n7 uden sammenhæng med de underliggende behov for hjælp i befolkningen. Kvalitet og niveau af hjælpemiddelydelser synes generelt at afhænge mere af vaner og tradition end en egentlig analyse af det bidrag hjælpemidler kan bidrage med, ligesom tildelingskriterier ofte forekommer inkonsistente og uklare for brugere, plejepersonale og pårørende. Endelig understeges at plejepersonalets arbejdsforhold er afgørende at medtage i en samlet vurdering af hjælpemiddelområdet. Tilsvarende undersøgelser findes ikke i Danmark, men det er bemærkelsesværdigt at der er endog meget store forskelle i udgiftsniveauerne til tekniske hjælpemidler imellem Danske kommuner. Ifølge Indenrigsministeriets seneste opgørelse over Kommunale Nøgletal ( er der helt op til en faktor 5 til forskel på udgifterne til hjælpemidler per borger imellem landets kommuner. Såfremt dette dækker over en situation, hvor der ikke finder en optimal udnyttelse af hjælpemidlerne sted, er det uheldigt også ud fra et økonomisk eller forretningsmæssigt synspunkt. De potentielle økonomiske gevinster ved en fornuftig brug af hjælpemidler er betragtelige både i forhold til sparede udgifter i forbindelse med plejepersonalets rygskader og sygefravær og sparede udgifter til bl.a. hospitalsudgifter og lægebesøg for de svage ældre. Endvidere udgør hjælpemidler, der ikke udnyttes optimalt eller slet ikke, et samfundsmæssigt spild, samtidig med at borgerens problem ikke bliver løst. Det er imidlertid væsentligt at understrege, at en analyse af det komplekse sammenspil mellem etiske, økonomiske, personlige, sociologiske, tekniske og lovgivningsmæssige forhold som betinger anvendelsen af tekniske hjælpemidler til mennesker med funktionsnedsættelser, forudsætter udviklingen af specielle analytiske metoder. I de senere år har man set en intens satsning på udvikling af medicinsk teknologivurdering indenfor hele behandlingssystemet, men afsmitningen til hjælpemiddelområdet og hele det socialpolitiske område har været begrænset. Udviklingen af metoder specielt rettet mod hjælpemiddelområdet er imidlertid en fornuftig investering: Som det noteres i den amerikanske kongresrapport, vil udviklingen af anvendelige metoder til analyse af hjælpemiddelteknologier kunne give et stort afkast., bl.a. ved at kunne fremskaffe den videnbaserede information som er nødvendig for en optimal allokering af ressourcer Et forskningsprogram inden for hjælpemiddelområdet forventes derfor at kunne få stor betydning for beslutningstagere på alle niveauer, som er involveret i tekniske hjælpemidler og vil kunne sikre, at socialpolitiske foranstaltninger baseres på viden om nytteværdi og økonomiske, sundhedspolitiske og arbejdsmiljømæssige konsekvenser. For brugeren både den individuelle bruger, pårørende og den relevante institution eller forvaltning vil en dokumenteret viden betyde en øget sikkerhed for at det valgte produkt er optimalt, mens det for producenter vil kunne fremme produktudvikling og markedsføring. Samtid forstærkes behovet af en forventet samfundsmæssig udvikling, som bl.a. indebærer, at Efterspørgslen på hjælpemidler forventes at stige kraftigt med befolkningens ændrede alderssammensætning Brugernes forventninger til hjælpemidler stiger parallelt med fremskridtene indenfor teknologi og medicin En succesfuld opfyldelse af målsætningerne i kommunale ældre- og handicappolitikker forudsætter en effektiv implementering af hjælpemidler 7\n8 En optimal brug af hjælpemidler er et centralt element i en lang række af politiske initiativer for at holde ældre i eget hjem så længe som muligt I nærværende rapport skitseres status, baggrund og forudsætningerne for et dansk forskningsprogram indenfor teknologivurdering af hjælpemiddelområdet, ligesom der gives et bud på en tillempning og videreudvikling af de nødvendige metoder til vurdering af nytte og effekt for såvel brugere som hjælpere/plejepersonale. 8\n9 2. Hjælpemidler 2.1. Typer af hjælpemidler Hjælpemidler bevilges fortrinsvis efter Lov om Social service, eller indkøbes til sygehuse og institutioner og finansieres af kommuner og amter (Socialministeriet, 2005). Ifølge Socialministeriets publikation, Socialsektoren i tal 2003 (Socialministeriet, 2004), kan udgifterne til hjælpemidler til personer med nedsat funktionsevne opdeles i særligt personlige hjælpemidler (bryst- og benproteser, parykker o.a.), personlige hjælpemidler (f.eks. høreapparater), tekniske hjælpemidler (mobilitetshjælpemidler, kørestole, lift o.a.), boligindretning og biler. I de kommunale driftsbudgetter opereres med en anden opdeling, hvor udgifter på funktionerne 5.54 (hjælpemidler) vedrører ortopædiske hjælpemidler, inkontinens- og stomihjælpemidler, andre hjælpemidler, forbrugsgoder samt hjælp til boligindretning. Der findes ingen præcise opgørelser over fordelingen af hjælpemiddeludgifterne på de enkelte områder, men en stikprøve foretaget af Finansministeriet (Finansministeriet, 2001) angiver, at de to største områder er tekniske hjælpemidler (26 % af udgifterne) og særligt personlige hjælpemidler (31 %). I en teknologivurdering af hjælpemidler som inddrager såvel bruger som hjælper synspunktet må der ske en vis afgrænsning af området. Fokus vil således primært være på netop de tekniske hjælpemidler hvor sammenhængen mellem plejepersonalets arbejdsmiljø og brugerens nytte er åbenbar. For en lang række af forflytningsrelaterede hjælpemidler som f.eks. loftlifte, mobile personløftere og senge er sammenknytningen af arbejdsmiljøspørgsmål og brugernytte forholdsvis ukompliceret, mens sammenhængen for en række andre hjælpemiddeltyper er mere kompleks. Selv for mere personlige hjælpemidler som f.eks. inkontinenshjælp er det dog klart at kvalitet og brugervenlighed af produkterne i høj grad influerer plejepersonalets arbejdsmiljø ved f. eks at påvirke arbejdsstillinger og tidsforbruget ved plejen. På et mere overordnet plan kan visse hjælpemidler kan have en indirekte effekt på plejepersonalets arbejdsopgaver og miljø gennem at påvirke graden af brugerens selvhjulpenhed og dermed plejebehovet og kravene til den offentlige sektor. Denne besparelse er dokumenteret af Hoenig et al. (2003) som fandt en stærk og konsistent relation mellem tekniske hjælpemidler og behovet for pleje, hvor brug af hjælpemiddelteknologi var associeret med færre timers personlig hjælp. I en artikel af Agree og Freedman (2000) analyseres hjælpemiddelområdet ud fra det synspunkt at tekniske hjælpemidler kan fungere som enten et supplement til plejen eller som en substitution for et plejebehov. Ved at gennemgå data fra et nationalt survey nås til den konklusion, at såvel hjælpemidlet, brugerens individuelle forudsætninger og karakteren af plejen er udslagsgivende for hvilken funktion hjælpemidlet får. Der tegner sig således et klart billede af, at i forhold til den uformelle pleje (familie, ægtefælle) fungerer de tekniske hjælpemidler primært som en substitution for plejen, mens hjælpemidler i forhold til de offentlige serviceydelser fungerer som et supplement. 9\n10 I første omgang er det derfor vigtigt med en bred indfaldsvinkel til området, hvor krydsfeltet mellem arbejdsmiljø og socialpolitik/ældrepolitik ses i en bred kontekst, vel vidende at det i de konkrete projekter kan blive nødvendigt med en mere snæver afgrænsning Sirdal modellen: Kvalitet og produktivitet i de offentlige ydelser. Denne brede opfattelse af en sammenhæng mellem arbejdsmiljøet, den ydede service og brugernytte er i overensstemmelse med en model som blev skitseret af Nordisk forskere på et møde i Sirdal, Norge (Thomsen et al., 2000). Modellen kombinerer de fire hovedmål: Forbedret arbejdsmiljø, øget produktivitet/kvalitet, bedre helbred og arbejdstilfredshed hos de ansatte og forøget bruger/patient tilfredshed (Fig. 1.) Arbejdsmiljø Helbred og livskvalitet hos de ansatte Systematisk integreret indsats Kvalitet og produktivitet i de offentlige ydelser Borgernes tilfredshed, velbefindende og kompetence Fig. 1 Sirdal modellen Antagelsen og hovedpointen i modellen er, at et bedre arbejdsmiljø og helbred hos de ansatte fører til højere produktivitet og kvalitet i de offentlige ydelser og dermed forbedret bruger tilfredshed. Samtidig vil den forbedrede produktivitet og de mere tilfredse brugere have en positiv effekt for de ansatte og arbejdspladsen. Konsekvenserne af modellen for fremtidige indsatser indenfor sundheds og socialsektoren er omfattende og tegner et billede, hvor udviklingsstrategier for et godt arbejdsmiljø og et forbedret helbred for de ansatte er fuldt integrerede i alle bestræbelser på at udvikle konkurrencedygtige og produktive arbejdsplade i sektoren. 10\n11 2.3. Plejernes arbejdsmiljø. Plejerpersonalets rygskader udgør en betragtelig samfundsmæssig udgift og sygefravær på grund af ryg- eller andre bevægeapparatproblemer er et omfattende problem, som lægger et alvorligt pres på hele sundhedssektoren. Specielt plejepersonale i jobfunktioner med patientforflytning har en høj forekomst af bevægeapparatbesvær (særligt rygproblemer) og en op mod 6 gange forøget risiko for rygproblemer er blevet angivet i litteraturen (Lagerstrom et al., 1998). I en dansk rapport udgivet af Arbejdsmiljøfonden gennemgår Donbæk Jensen et al. (1998) den foreliggende epidemiologiske litteratur og konkluder, at trods metodologiske svagheder i de enkelte undersøgelser, er der overbevisende holdepunkter for, at belastningsforhold i forbindelse med personhåndtering er en væsentlig risiko for både lettere og alvorligere lænderygproblemer. I nationale opgørelser fra USA optræder plejepersonale som en af de job grupper med højst relative forekomst af tabte arbejdsdage som følge af muskuloskeletalt besvær (opgjort per 1000 fuldtidsansatte) og sektoren som helhed er karakteriseret ved en forekomst af sygefravær pgr af bevægeapparatsygdomme som ligger langt over gennemsnittet for den private industri (Occupational Safety and Health Administration, 2000). Set i forhold til job-kategori (stillingsbetegnelse) var sygehjælpere (nursing aides) den 4. mest belastede job-kategori i USA med en årlig incidens på 31,6 cases per 1000 ansatte. (I absolutte tal var sygehjælpere den job-kategori der havde det højeste antal tabte arbejdsdage pgr af bevægeapparatbesvær overhovedet). Sygeplejersker lå også meget højt og indtog 11 pladsen på listen over job-kategorier med et højt sygefravær pgr af bevægeapparatsygdomme med en årlig incidens på 16,9 cases per 1000 ansatte. Også med hensyn til anmeldte rygskader ligger sektoren i højt. I en redegørelse fra Arbejdsskadestyrelsen Arbejdsskadestatistik 2002 (Arbejdsskadestyrelsen, 2003) behandles omfanget af, og udviklingen inden for rygskader (her defineret som enten ulykker, erhvervssygdomme eller pludselige løfteskader, hvor ryggen er beskadiget). Af statistikken fremgår, at anmeldte rygskader udgjorde 17 % af samtlige anmeldte skader i 2002, mens deres andel af erstatningsudgifterne i samme år udgjorde 36 %. Opgøres anmeldelser per sektor er den offentlige sektor helt dominerende med 50 % af samtlige rygulykker, og her er det overvejende i social- og sundhedssektoren at rygulykkerne forekommer. Arbejdsskadestyrelsen konkluderer da også, at langt de fleste rygulykker forekommer i de brancher, hvor der drages omsorg for andre mennesker. Analyseres de enkelte risikofaktorer for rygbesvær eller rygskader indenfor sektoren er patientforflytninger eller patientløft den enkelfaktor som slår stærkest igennem. Overbelastningsskader i forbindelse med patienthåndtering er f.eks. den primære årsag ved udbetalte arbejdsskadeerstatninger (Workers Compensation Board of British Columbia, 2000). Samtid har biomekaniske undersøgelser vist, at ved almindeligt forekommende patientforflytninger kan kompressionskraften i lænderyggen ofte overstige den foreslåede grænseværdi for makismal acceptabel kompressionskraft på 3400N (Waters et al., 1993; Marras et al., 1999). Problemernes omfang og kendskabet til risikofaktorer i arbejdet har motiveret aktiviteter og bestræbelser for at gennemføre en forebyggende indsats med henblik på en reduktion i omfanget af lænderygbesvær. I USA har OSHA (Occupational Safety and Health Administration, 2000) gennemgået såvel videnskabelige interventionsundersøgelser samt flere hundrede mindre forsøg og 11\n12 projekter, hvor effekten af ergonomiske tiltag er forsøgt vurderet. OSHA vurderer, at 2/3 af sygefraværet i sundhedssektoren på grund af besvær i bevægeapparatet kan forebygges. Man er dog opmærksom på at der fortsat savnes flere velkontrollerede interventionsundersøgelse. Denne opfattelse er endnu mere udtalt i de nyligt publicerede European Guidelines for Low Back Pain Prevention (COST B13, 2004) som - baseret på fravær af randomiserede kontrollerede forsøg - vurderer at evidensen for primær prævention i form af ergonomiske arbejdspladsinterventioner er utilstrækkelig, og konkluderer at der et påtrængende behov for høj kvalitets undersøgelser som belyser effektiviteten af ergonomiske interventioner (Se afsnit 4.1 Interventionsdesign) I en dansk rapport Helbredsforhold SOSU (Andersen og Frost, 2005) noteres på baggrund af en litteraturgennemgang, at hovedparten af de fundne undersøgelser finder en høj forekomst af selvrapporterede bevægeapparatsymptomer hos sygehjælpere og ansatte i hjemmepleje. Sygehjælpere får oftere end sygeplejersker førtidspension pga. bevægeapparatlidelser, og hjemmehjælpere har en højere forekomst af anmeldte ulykker og lidelser fra bevægeapparatet end pædagoger. Parallelt med konklusionerne i de Europæiske guidelines fremhæves imidlertid manglen på høj kvalitets opfølgningsundersøgelser med flere udførlige målinger af eksponeringsfaktorer og helbredsmål. Til trods for disse forbehold finder et aktuelt international review (Sherehiy et al., 2004) at en systematisk gennemgang af den offentliggjorte litteratur på området berettiger identifikationen af en række fysiske forhold i arbejdsmiljøet i sundhedssektoren som risikofaktorer for bevægeapparatbesvær. Særlig høj risiko findes således i arbejdsopgaver som inkluderer løft udført i akavede eller foroverbøjede stillinger. Samtidig fandtes at visse psykosociale faktorer herunder arbejdsorganisation og sociale relationer på arbejdet på tilsvarende vis var associeret med risikoen for besvær. I en dansk arbejdsmiljøpolitisk sammenhæng er det således vigtigt at fremhæve sektorens og plejepersonalet nøgleplacering i regeringens Redegørelse om fremtidens arbejdsmiljø 2010 ny prioritering af arbejdsmiljøindsatsen (Regeringen, 2005). Forebyggelse af muskel- og skeletbesvær er et af fire prioriterede indsatsområder og tunge løft er en af de dominerende risikofaktorer. Alene på grund af antallet af ansatte og det iøjefaldende risikobillede er det klart at en reduktion i omfanget af løft og forflytninger i sundheds/socialsektor er afgørende for en succesfuld gennemføres af forebyggende indsatser indenfor det prioriterede område. Det er således ikke realistisk at forestille sig at regeringens forventede målsætninger på muskel-skeletområdet kan opfylde uden en omfattende indsats inden for sundhedssektoren. I den forbindelse er det ikke overraskende at Arbejdsmiljørådet i deres gennemgang af mulige virkemidler i en forebyggelsesstrategi fremhæver, at der er fortsat behov for udvikling af og udbredelsen af brugen af egnede tekniske hjælpemidler. (Arbejdsmiljørådet, 2005) 12\n13 3. Status Eksisterende viden I indledningen til denne rapport præciserede vi en iøjefaldende mangel på dén gennemgribende teknologivurdering af hjælpemiddelområdet, som er nødvendig for at imødekomme et velbegrundet behov for at kunne afveje samfundsnytte, risici og økonomiske betingelser som basis for de omfattende investeringer på området. En del af forklaringen på den manglende viden om effekt og nytteværdi af hjælpemidler for ældre og mennesker med funktionsnedsættelser ligger i det komplicerede samspil mellem brugernytte, plejernes/hjælpernes arbejdsmiljø, socialpolitiske målsætninger og økonomiske konsekvensberegninger. Eksisterer der således ingen teknologivurdering som integrerer disse forskellige synsvinkler, finders der en del viden som anskuer hjælpemiddelproblematikken ud fra en enkelt af de involverede dimensioner. Der er således undersøgelser som ud fra en arbejdsmiljømæssig synsvinkel forholder sig til hjælpemidlernes effekt på plejepersonalets helbred og skadesrisici, ligesom der eksisterer en ganske omfattende litteratur om brugernytte og enkelte forsøg på økonomiske konsekvensberegninger af de foretagne investeringer. Vurdering af foreliggende litteratur. I dette afsnit præsenteres den eksisterende viden/forskning på området. Fremstillingen er baseret på en systematisk litteratursøgning, hvor hensigten har været at finde litteratur, der handler om forflytningshjælpemidler, og samtidig både vurderer den nytte som brugeren har af disse, og vurderer den arbejdsbelastning som plejeren er udsat for. Søgeordene for den systematiske litteratursøgning fremgår af tabel 1. Disse søgeord blev anvendt i følgende seks baser: PubMed, OT-Seeker, PEDro, Embase, og Cinahl. I PubMed og Embase er det muligt direkte at foretage en søgning af artikler, der indeholder mindst et søgeord fra hver af listerne. I PubMed gav listen med forflytningshjælpemidler knap artikler, listen med brugernytte knap 5 mio. artikler, og listen med arbejdsmiljø godt Søgningen med mindst et ord fra hver liste gav 3199 artikler. Hvis ordet handling blev udelukket fra den første liste, blev der 828 artikler tilbage. På baggrund af resumeer af disse 828 artikler udvalgte vi 57 artikler til at se nærmere på. Søgningen i Embase gav 1154 artikler hvorfra vi udvalgte 13 til at se nærmere på. De øvrige artikelbaser er mindre og mere specialiserede, og her søgte vi på alle ordene i forflytningsmidler. Fra OT-Seeker fik vi 24 artikler hvoraf vi udvalgte 2, fra PEDro fik vi 103 hvorimellem vi ikke fandt nogle nye, og fra Cinahl fik vi 1411 hvorfra vi udvalgte 34. I denne første sortering af artikler sorterede vi kun sådanne fra, som man med det samme kunne se handlede om noget helt andet end vores problemstilling, og som derfor var helt åbenlyst irrelevante. Den første sortering gav i alt =106 artikler. 13\n14 Tabel 1. Anvendte søgeord Forflytningshjælpemidler: Brugernytte: Arbejdsmiljø: Lifting belts Patient lifts Rails Grip ladders Lifting harnesses Carrying chairs, Carrying harnesses Carrying baskets Turning aids Lifting cushions Turning cushions Turning sheets Turning carpets Lifting aids Hoists Car hoists Mobile hoists Hoist trolleys Stationary hoists Handling Transfers Lifting equipment Lift ceiling - floor Patient User Client-centred Efficiency Efficacy Effectiveness Effects Benefits Risks Need Technology assessment Cost-utility Cost-effectiveness Cost-benefit Patients perspective User-friendliness Utility Client-focused Quality of life Satisfaction Carers Professionals Nurses Aids Assistants Orderlies Employment conditions Occupational health Occupational risk Work load Working conditions Low back pain problems Occupational health Working environment Health care Home care Hospitals No lift policy Zero lift De 106 resumeer blev gennemgået mere nøjagtigt, med henblik på at afgøre, om de skulle tages i betragtning eller ikke. De fleste af disse artikler handlede om en enkelt side af problemstillingen, brugernytte eller arbejdsmiljø. Kun ganske enkelte tog eksplicit begge sider op. For en del andre var det dog ud fra resumeet muligt, at de alligevel kunne have en vis relevans. Også disse blev medtaget ved den anden sortering. Fra de 106 artikler udvalgtes 41, som blev skaffet i fuldtekst. Den systematiske søgning blev suppleret med en kædesøgning i review-artikler, som bl.a. sikrede at alle relevante studier var med. Totalt resulterede dette i 48 artikler. De 4 af disse kunne ikke skaffes. Af de 44 som blev fremskaffet i fuldtekst viste et par sig at være helt irrelevante. Ud over disse artikler havde vi naturligvis en del materiale i forvejen. Resultatet af søgningen præsenteres separat for henholdsvis brugernytte (i relation til hhv. forflytnings- og mobilitetshjælpemidler) og nytteværdi for plejepersonalets arbejdsmiljø, sikkerhed og sundhed. 14\n15 3.1. Brugernytte Forskningen i brugernytte af hjælpemidler er overordnet set karakteriseret ved at omfanget af den eksisterende viden varierer med hensyn til de forskellige typer af hjælpemidler, og at de fleste er gennemført i Nordamerika, Holland og Sverige, dvs. at der kun er gennemført helt få danske undersøgelser. En stor del af de nordamerikanske studier har fokus på ikke-brug af hjælpemidler eller forbedring af kropsfunktioner, der er undersøgt ved laboratorieforsøg. Desuden er kvaliteten af studierne varierende, og der er mange små pilotstudier. Der findes kun få eksperimentelle effektstudier, dvs. hvor der er fokus på nytten af hjælpemiddelinterventioner for brugerne og hvor der er anvendt af kontrolgrupper. Et af de få studier, hvor et randomiseret, kontrollerede forsøg er gennemført, er udført af Mann et al. (1999). Her blev 104 ældre hjemmeboende ældre tilfældigt opdelt i en interventions- og kontrolgruppe. I interventionsgruppen fik borgerne tildelt hjælpemidler og boligændringer efter en helhedsvurdering af behov, efterfølgende tildeling af relevante hjælpemidler, oplæring i brug af dem, samt løbende opfølgning. Kontrolgruppen modtog sædvanlig hjælpemiddelindsats, som varierede betydeligt med hensyn til indhold, omfang og kvalitet. Alle deltagere i begge grupper blev fulgt i 18 måneder, hvor data vedrørende antal og type af hjælpemidler og boligændringer, besøg af terapeuter og teknikere, blev indsamlet. Deltagerne blev undersøgt hver sjette måned ved hjælp af ni forskellige målemetoder vedr. fysisk og kognitiv funktionsevne, smerter, uafhængighed, mobilitet og social deltagelse. Ved opgørelsen af data viste det sig, at interventionsgruppen i gennemsnit havde fået 15,2 hjælpemidler og 1,5 boligændringer, og kontrolgruppen 1,9 hjælpemidler og 0,2 boligændringer. Funktionsevne m.v. var forringet betydeligt mere i kontrolgruppen end i interventionsgruppen uanset målemetode. Omkostningerne til hjemmepleje og ophold på institution var højere for kontrolgruppen end for interventionsgruppen, men omkostningerne til hjælpemidler, boligændringer og terapeutbesøg var højere for interventionsgruppen end kontrolgruppen. De gennemsnitlige omkostninger i interventionsgruppen var $ og i kontrolgruppen $ Forskellen var dog ikke statistisk signifikant, formentlig på grund af at det begrænsede antal deltagere i undersøgelsen. Undersøgelsen indikerer, at hjælpemidler og boligændringer kan forebygge og udsætte nedsat funktionsevne, og at interventionerne er omkostningseffektive. Der mangler dog stadig viden om, hvilke dele af interventionerne der var den/de virksomme elementer: hjælpemidlerne, boligændringerne, terapeutbesøgene, eller en kombination? Effektmålene handlede om brugernes funktionsevne, men ikke om deres præferencer, hvilket kunne være vigtigt, da disse ikke nødvendigvis er sammenfaldende. En lignende undersøgelse kunne kun vanskeligt have været gennemført i Danmark, hvor den sædvanlige praksis oftest ligner interventionen i det amerikanske forsøg, dog gennemføres der ikke altid tilstrækkelig oplæring og opfølgning. Samspil mellem brugernytte og personhjælp Studiet af Mann et al. indikerede, at anvendelse af hjælpemidler og boligændringer kan nedsætte behovet for personhjælp / hjemmepleje. Lignende resultater er fundet i flere epidemiologiske studier. Hoenig et al. (2003) fandt, at når hjælpemidler anvendes af personer med nedsat funktionsevne m.h.t. ADL (Almindelig Daglig Levevis), forbruges færre timer til personhjælp. Verbrugge et al har i to undersøgelser vist, at det varierer blandt grupper af brugere af hjælpemidler/personhjælp, i hvilken udstrækning, hjælpemidler er mere effektive end personhjælp. Den ene undersøgelse viste, at hjælpemidler især var effektive i forhold til personer med 15\n16 funktionsnedsættelser, hvorimod personhjælp var mere effektiv i forhold til syge personer (Verbrugge og Sevak, 2002). Den anden undersøgelse viste, at hjælpemidler især var effektive for gruppen af personer med omfattende funktionsnedsættelse i UE eller moderate funktionsnedsættelser i OE. Endvidere viste undersøgelsen overordnet, at de, der anvendte hjælpemidler eller hjælpemidler i kombination med personhjælp, blev bedre hjulpet end dem, der udelukkende anvendte personhjælp (Verbrugge et al., 1997). Dette resultat blev bekræftet af Agree og Freedman (2003), som fandt, at muligheden for at erstatte personhjælp med hjælpemidler i høj grad afhænger af den aktivitet, der skal udføres. For eksempel ser enkle hjælpemidler som fx stokke og greb ud til at kunne erstatte personhjælp, hvorimod mere komplekse hjælpemidler som fx kørestole i højere grad er et supplement til personhjælp, også når der tages højde for at brugere af komplekse hjælpemidler sædvanligvis har mere omfattende funktionsnedsættelser, der kræver mere hjælp. Desuden viste det sig, at enkle hjælpemidler især erstatter hjælp fra pårørende, hvorimod de komplekse hjælpemidler i højere grad erstatter hjælp fra personale (Agree og Freedman, 2000). Et andet aspekt af samspillet mellem brugernytte og personhjælp vedrører den betydning, pårørende har i forbindelse med brugernes nytte af deres hjælpemidler. Et par undersøgelser har vist, at desto tidligere i pårørende blev involveret i hjælpemiddelformidlingsprocessen, jo mere nytte fik brugerne af deres hjælpemidler (Chen et al., 2000), og jo mere tilfredse var de (Ting-Yu et al., 2000). Det blev understreget, at der er behov for mere forskning i emnet Forflytningshjælpemidler Litteraturgennemgangen viste, at der er meget begrænset viden om brugernes nytte af eller ulemper i forbindelse med brugen af forflytningshjælpemidler. Der blev kun identificeret tre studier, der alle blev gennemført på hospitaler og viste, at de fleste patienter var positive m.h.t. at blive forflyttet med hjælpemidler. Et kontrolleret forsøg, hvor interventionen bestod af forbedret adgang til forflytningshjælpemidler, resulterede i, at patienternes komfort og følelse af sikkerhed blev øget (Owen et al., 2002). Et andet forsøg viste, at de fleste patienter følte sig mere tilfredse og trygge ved at blive forflyttet med loftslift end med personløfter og manuel forflytning (Ronald et al., 2002). I et tværsnitsstudie mente de fleste ældre patienter, at forflytning med personløfter var komfortabelt, to ud af 20 patienter følte ikke det var sikkert og brød sig ikke om personløfterne, og de resterende var enten positive eller neutrale (McGuire et al., 1996) Mobilitetshjælpemidler Området mobilitetshjælpemidler er sekundært i denne udredning, og der er ikke gennemført en systematisk litteratursøgning på samme niveau som forflytningshjælpemidler. Her er primært anvendt litteratur, baseret på søgninger, der er foretaget i andre sammenhænge (Brandt, 2005). Der er gennemført en del undersøgelser vedrørende brugernytte af mobilitetshjælpemidler, og mange forskellige dimensioner af brugernytte er undersøgt. De fleste undersøgelser er dog forholdsvis små, og der er relativt mange tværsnitsundersøgelser, der kun i begrænset omfang kan påvise brugernytte af hjælpemidler. Som udgangspunkt for opdeling af mobilitetshjælpemidlers brugernytte kan WHO s klassifikation af funktionsevne, funktionsnedsættelse og helbredstilstand, ICF, benyttes. ICF er konstrueret som en begrebsramme, der kan anvendes såvel på det individuelle, det institutionelle som på det sociale plan, og ICF anvendes i stigende grad til at organisere statusrapporter og tværsektoriel- og faglig kommunikation. 16\n17 Helbredstilstand Krop Aktivitet Deltagelse Omgivelse Person Figur 2. Begrebsrammen i ICF. Modellen viser samspillet mellem krop, aktivitet, deltagelse, omgivelsesmæssige og personlige faktorer, samt helbredstilstand. ICF bygger på et relationelt handicapbegreb, hvor handicap ikke kun forstås som egenskab ved den enkelte, men derimod som noget, der har med forholdet mellem person og omverden at gøre. Dette handicapbegreb præger dansk lovgivning, og siden halvfemserne også EU s indsats på dette felt. Aktivitet og social deltagelse spiller en central rolle i ICF og er vigtige effektmål ved evaluering af sundhedsmæssige og sociale interventioner. ICF s grundlæggende begreber fremgår af diagrammet i Figur 2. I Tabel 2 vises en oversigt over typer af brugernytte af hjælpemidler opdelt ifølge ICF med hensyn til kropsfunktion, aktivitet og deltagelse (som er slået sammen i ICF) og personlige faktorer. I to studier er der desuden undersøgt helbredsrelateret livskvalitet. Studierne der vedrører kropsfunktion består fortrinsvis af sammenligninger mellem forskellige typer af hjælpemidler, fortrinsvis sammenligninger mellem gangstativ og rollatorer. Resultatet af de fleste af studierne viser, at rollatorer fungerer bedre end gangstativer på kropsniveau. Andre studier handler fx om sammenligning mellem forskellige typer hjul på kørestole (Hughes eg al., 2005), betydningen af træning for kørestolsbrugere (Tahamont et al., 1986), sammenligning mellem at gå og bruge kørestol for ben amputerede (DuBow et al., 1983). Tabel 2. Brugernytte af mobilitetshjælpemidler opdelt ifølge ICF Krop Aktivitet og deltagelse Personlige faktorer Iltoptagelse / energi 10,17,19,35 Puls / hjerte / åndedræt 1,10,12,17,18,31,33,38 Reduktion af smerte 9 Kvalitet af bevægelser / motorisk kontrol 3,13,21,36 Kropsholdning / siddestilling 1,3,20 Komfort 3,9,19,37 Balance 2 Målopnåelse 15 Reduktion af mobilitetsrelaterede problemer / dækning af mobilitetsbehov 16,22,23 Udførte aktiviteter / komme steder hen 7,14,25,28,37 Basal ADL 20,32 Kunne arbejde 30 Fritidsaktiviteter 30 Social deltagelse / transport 11,30,30,32 Betydning 5 Uafhængighed 4,5,11,23,29 Selvtillid / selvopfattelse 11,14 Livskvalitet / velvære 9,11 Tilfredshed med aktivitetsudførelse 37 Tilfredshed med hjælpemidlet 6,7,22,23,34,39 Tilfredshed med hjælpemiddelformidlingsprocessen 17\n18 Fysisk funktion 25 Hvor ofte hjælpemidlet anvendes 5,6 Ganghastighed 8,27 Mobilitetsdistance 14,23,26 1 (Aira M et al. 1-22); 2 (Bateni H and Maki BE ); 3 (Bergen AF 17-23); 4 (Bottos M et al ); 5 (Brandt Å); 6 (Brandt Å, Iwarsson S, and Ståhl A ); 7 (Brandt Å, Iwarsson S, and Ståhl A 70-77); 8 (Eblen C and Koeneman JB 32-37); 9 (Davies A, de Souza LH, and Frank AO ); 10 (DuBow LL, Witt PL, and Kadaba MP ); 11 (Evans R ); 12 (Foley MP et al ); 13 (Franks CA, Palisano RJ, and Darbee JC ); 14 (Gillen G ); 15 (Hass U et al ); 16 (Hellbom G and Persson J ); 17 (Holder CG, Haskvitz EM, and Weltman A ); 18 (Honeyman P, Barr P, and Stubbing DG 63-70); 19 (Hughes B, Sawartzky BJ, and Hol AT ); 20 (Hulme JB et al ); 21 (Ittah E, Rand D, and Gottlieb D 39-49); 22 (Jedeloo S et al ); 23 (Jedeloo S, de Witte L, and Schrijvers AJP ); 24 (Jedeloo S et al ); 25 (Jönsson L); 26 (Lachmann SM ); 27 (Mahoney J, Euhardy R, and Carnes M ); 28 (Meyers AR et al ); 29 (Miles-Tapping C and MacDonald LJ 31-49); 30 (Plyum SMF, Keur TJA, and Post MWM ); 31 (Probst VS et al ); 32 (Reid DT, Hebert D, and Rudman D ); 33 (Roomi J, Yohannes AM, and Conolly MJ ); 34 (Sørensen HV); 35 (Tahamont M et al ); 36 (Tang SF et al ); 37 (Trail M et al ); 38 (van der Woude LH and et al 70-78); 39 (Wressle E and Samuelsson K ). Hvad angår aktivitet og deltagelse er det generelle billede, at mobilitetshjælpemidler er nyttige for brugerne. Hjælpemidlerne sætter dem i stand til at udføre ønskede aktiviteter, som de ellers ikke ville være i stand til at udføre, og mobilitetshjælpemidlerne medvirker til at brugerne kan opretholde et socialt liv. Brugsfrekvensen af mobilitetshjælpemidlerne er høj, hvilket kan tolkes som om de er nyttige. Brugen af mobilitetshjælpemidler er dog ikke uden problemer. Typiske barrierer for optimal brug er personlige faktorer (fx at personen er uafklaret m.h.t. sin funktionsnedsættelse og dermed ikke parat til at acceptere et hjælpemiddel som løsning på sit mobilitetsproblem), at hjælpemidlerne får brugerne til at føle sig stigmatiserede, eller at de ikke har lært at anvende hjælpemidlet i praksis. Omgivelsesmæssige barrierer for optimal brug af mobilitetshjælpemidler er dog fysiske barrierer, typisk i form af trapper, fortovskanter, ujævnt og skrånende underlag, og desuden medfører uhensigtsmæssig indretning af offentlige transportmidler, at brugere af mobilitetshjælpemidler som oftest har store problemer med transport, medmindre de har en handicap bil, som kun bevilges hvis hjælpemiddelbrugeren har et stort behov for transport. Mobilitetshjælpemidler har overordnet set en positiv påvirkning af personlige faktorer, især anser brugerne hjælpemidlerne for at være af stor betydning. De hjælper brugeren til at kunne komme rundt uafhængigt af andre, så de kan gøre tingene når og på den måde, de ønsker det. I nogle tilfælde medfører hjælpemidlerne også øget velvære for brugeren. Oplevelsen af stigmatisering kan for nogle være et problem i forbindelse med brug af mobilitetshjælpemidler, men måske er problemet ikke så stort som tidligere antaget (Pippin og Fernie, 1997), hvilket afspejler sig ved den øgede brug af rollatorer, el-scootere og høreapparater. Brugertilfredsheden med mobilitetshjælpemidler er i de fleste tilfælde høj, men knap så høj hvad angår hjælpemiddelformidlingen, hvilket findes i såvel danske som internationale studier. Der er dog ikke nødvendigvis overensstemmelse mellem brugerens tilfredshed med hjælpemidlet og det at kunne udføre ønskede aktiviteter ved hjælp af det (Brandt, 2005; Jedeloo et al., 2002) Begrebet brugernytte Når hjælpemidler på én gang skal betragtes i forhold til brugeren og i forhold til hjælpepersonale og eventuelle pårørende eller andre, der frivilligt hjælper brugeren, og for hvem hjælpemidlerne tjener som arbejdsredskaber, bliver begrebet nytte for brugeren kompliceret. Nytte er allerede i sig selv et kompliceret begreb. Nytte må ses i forhold til forventninger. Der er både forventninger, som brugeren selv kan stille, og forventninger som fx pårørende eller personalet kan stille. Et hjælpemiddel, der griber stærkt ind i det daglige liv og gør brugeren til genstand for arbejdsprocesser, vil ofte både betyde en hjælp til og en ulempe for brugeren. 18\n19 Her forsøger vi at koble personalets arbejdsproces og brugerens oplevelse. Begrebet brugernytte kobler vi til ICF, således at vi opfatter nytten af et hjælpemiddel som dets virkning med hensyn til at muliggøre og befordre deltagelse i de former for sociale aktiviteter, som er relevante for den enkelte bruger. Begrebet skal forstås i bred forstand, helt ned til blot at komme ud på gaden og se at der er andre mennesker. Social deltagelse kan imidlertid ikke forstås blot som ydre aktiviteter. Der er også altid et indre element, som man kan betegne selvtillid, motivation, livslyst eller mange andre betegnelser. Dette indre element har meget at gøre med, hvordan man lever sit daglige liv, og påvirkes fx også i høj grad af, hvordan personale, pårørende og andre håndterer en, hvis dette er nødvendigt. Det at være genstand for arbejdsprocesser har i sig selv en negativ effekt. Målet med undersøgelsen er at nå frem til kvantitative mål, som blandt andet dækker begrebet brugernytte. For at nå så langt, vil det være nødvendigt at indlede med kvalitative undersøgelser, der giver en forståelse af den personlige nytte af hjælpemidler, og specielt af samspillet mellem de ydre forhold og de indre elementer, som netop omtalt Nytte for Hjælpere/personale De redskaber eller virkemidler der har været brugt for at nedsætte belastning og begrænse ryglidelserne indenfor sektoren spænder fra tekniktræning (forbedring af individuelle ressourcer) til indførelse af tekniske hjælpemidler som minimerer eller helt fjerner behovet for manuelle patientforflytninger. I de senere år er fokus skiftet fra teknik træning ved forflytningsinstruktører til indførelse af tekniske hjælpemidler. Baggrunden er en stigende erkendelse af problemerne med træning i forflytningsteknikker udtrykt ved Hignett (2003a), der i et review konkluderer, at der er stærke beviser for at en reduktion i løfteskader ikke opnås ved en forebyggelsesindsats, der primært satser på tekniktræning. Samtidig er der et voksende antal undersøgelser der påviser endog markante effekter ved indførelse af tekniske hjælpemidler. Resultaterne er dog stadig primært baseret på case studier og positive erfaringer fra en såkaldt nul løft politik som har været indført på en række hospitaler og plejehjem i USA For at sammenfatte den eksisterende viden om brug af tekniske hjælpemidler er de artikler som blev fundet i den systematiske litteratursøgning blev underlagt en kvalitetsvurdering. Herudfra er blevet frasorteret de artikler der ikke som minimum indeholdt fyldestgørende oplysninger om bl.a. effektmål, studiepopulation, design. Denne procedure resulterede i 13 artikler om indførelse af tekniske hjælpemidler til forflytning og deres effekt på plejepersonalets helbred, sikkerhed og sundhed. De 13 artikler er præsenteret i Tabel 3. 19\n20 Tabel 3. Reference Intervention Effektmål Studiepopulation Studie design Resultat Garg 1997, Før-efter studie USA Yassi et al. 2001, Canada Owen et al. 2002, USA Ronald et al. 2002, Canada Indførelse af nul-løft programmer på syv plejehjem og et hospital. Centrale elementer i programmet: Afskaffelse af manuel patienthåndtering ved brug af tekniske hjælpemidler, træning/uddannelse, ansattes aktive deltagelse. A: kontrol. B: Træning i sikre løfteteknikker og glidelagner ol. C: træning i løfteteknik + mobile personløftere, sidde/stå lifte Efter at plejepersonalet have identificeret deres mest belastende arbejdsopgaver, indførtes 5 hjælpemidler, der i laboratorieforsøg havde vist sig at nedsætte belastningen. (F.eks. mobile personløftere, stå-lifte, glidelagner). Erstatte mobile løftere med loftmonterede på et Antal løfteskader i forbindelse med patienthåndtering (OSHA logs). sygefravær (tabte arbejdsdage) pgr af løfteskader, dage med skånejobs (restricted workdays), udgifter til arbejdsskadekompensation Spørgeskema om eksponering, gener og SF-36, OSHA logs om arbejdsskader Oplevet belastning hos plejepersonale, ryg og skulder skader (OSHA logs), tabte arbejdsdage, dage med skånejob (restricted workdays) Antal rapporterede muskuloskeletale skader (OSHA Sygeplejersker og SOSUer fra de 8 institutioner (n= 754) Plejepersonale på 3 store afdelinger, medicinsk, kirurgisk og rehabilitering. Plejerpersonale fra medicinsk/kirurgisk afdeling på to provinshospitaler. En afdeling fungerede som interventionsgruppe (n=37), mens den anden afdeling var kontrolgruppe (n=20) Ansatte på et plejehjem. Antal? Prospektivt RCT. 2 interventionsben. Kvasi eksperimentelt studie Forløb. Spørgeskema før og efter hhv. Antallet af skader som følge af patienthåndtering faldt med 62%; antal tabte arbejdsdage blev reduceret med 86% og antallet af dage med skånejobs (restricted workdays) med 64%. Omkostninger til abejdsskadekompensation faldt med 84%. Færre gener, mindre oplevet stress og færre oplevede fysiske krav i interventionsgrupperne, mest i gruppe C. Intet fald i arbejdsskader. Den selvoplevede belastning efter interventionen var signifikant lavest i interventionsgruppen. Atten måneder efter interventionen var antallet af ryg og skulderskader reduceret i interventionsgruppen, ligesom antallet af tabte arbejdsdage og dage med skånejob var markant lavere. Dette resultat holdt sig i en followup undersøgelse efter 5 år. På kontrolafdelingen holdt tallene for skader og omfanget af tabte arbejdsdage sig konstant under hele forløbet. Halvering af MSI rate ifm. Forflytning, 16 til 8/\nHjælpemidler. - effektvurdering og nytteværdi - arbejdsmiljø og livskvalitet\nHjælpemidler - effektvurdering og nytteværdi - arbejdsmiljø og livskvalitet Min kørestol betyder ALT Hos Else Nielsen i Farum er hjælpemidlerne et væsentligt bidrag til livskvaliteten. Samtidig beskytter