2 Indhold Nyt fra bestyrelsen... 3 Nyt fra fagkonsulenten... 5 Præsentation af artiklerne... 8 Prof. Jørn Henrik Petersen: Velfærdsstatens historie. De lange linjer Henrik Gade Jensen: Der var en verden før velfærdsstaten Roger Buch: Velfærdens arnested: Det lokale selvstyre i kommunerne Dan Jørgensen, MEP: EU er velfærdsstatens forudsætning Jakob Skovgaard-Petersen: Islamisternes velfærdsstat Allan Ahle: Fra fattighjælp til velfærdsstat Kristoffer Holm: Studieretningsturen går til Bruxelles Kildekvissen Per Vinther: Decentraliseret styrkelse af demokratiet i eks-jugoslavien Historiekonkurrencen Peder Kragh & Allan Ahle: EUROCLIO generalforsamling i Antalya Mona Klüver Roed Nielsen: Magtens Ansigt aktiv historieundervisning på Facebook Anette Petri: Museer i undervisningen Greve Museum site om 1. Verdenskrig Vibeke Vogel: Håbets Havn Malmø Mischa Schulze: Golden Days retter blikket mod Den Kolde Krig Nyt fra EMU Anmeldelser Kommende kurser Adresser Forside illustration: Socialdemokratisk valgplakat fra folketingsvalget i Kunstner: Ukendt / Arbejdermuseet & Arbejderbevægelsens Bibliotek og Arkiv\n3 Nyt fra bestyrelsen juni 2012 nr. 193 / juni 2012 Så nærmer sommerferien sig med hastige skridt, men inden vi når så langt skal vores elever først vise, hvad de har lært igennem de seneste 2-3 år ved eksamensbordet. I den sammenhæng kan det anbefales at kigge forbi EMU en ( emu.dk/gym/fag/hi/index.html) for inspiration når man forbereder eksamensmaterialer. I forbindelse med det seneste møde i pædagogisk samarbejdsudvalg (: repræsentanter fra alle faglige foreninger) under GL, var fokus på fagkonsulenternes rolle blandt andet i forhold til udviklingen af fagene og sikring af en national standard. Det er i den sammenhæng dejligt, at Historielærerforeningen har et godt og konstruktivt samarbejde med histories fagkonsulent, Lene Jeppesen, omkring udvikling af historiefaget. Desuden foreslog formanden for rektorforeningen, Jens Boe Nielsen, som også var inviteret, et udvidet samarbejde mellem GL (de faglige foreninger) og rektorforeningen omkring efteruddannelse. Generelt var der enighed om vigtigheden af efteruddannelse og også mere faglig efteruddannelse, samt fokus på efteruddannelse indenfor studieretningerne. Bestyrelsen har også haft mulighed for igennem pædagogisk samarbejdsudvalg at kommentere på Udviklingsplan for de gymnasiale uddannelser fra Ministeriet for Børn og Undervisning, som gerne skulle være offentliggjort når dette nummer af Noter udkommer. Bestyrelsen mener i denne sammenhæng, at for eksempel internationalt, toning af historie i forhold til studieretningerne og historie og anvendelsesorientering er områder, hvor historiefaget kan byde konstruktivt ind. Endelig har nogle politikere rettet henvendelse til bestyrelsen omkring vores opfattelse af fagets position i gymnasieskolen efter reformen, hvilket vi selvfølgelig har besvaret og også sendt vores svar direkte til Christine Antorini således, at ministeren også kan få et indblik i Historielærerforeningens opfattelse af historiefaget efter reformen. Igennem foråret har der været flere læserbreve i Gymnasieskolen omkring eksamensformen i historie og evaluering af eksamensformer. Det er dejligt, at så mange medlemmer har et ønske om at forbedre vilkårene for afholdelse af eksamen, og i den sammenhæng vil bestyrelsen gerne opfordre til, at man også benytter vores fælles blad, Noter, til læserbreve således, at vi forhåbentlig kan få en god og konstruktiv debat blandt historielærere i den danske gymnasieskole. Historiekonkurrencen I efteråret løber historiekonkurrencen af stablen igen. I lighed med sidste år vil fokus i konkurrencen være på det formidlingsmæssige. I denne sammenhæng vil bestyrelsen gerne takke 2.b fra Mulernes Legatskole for input til konkurrencens udformning. Emnet for konkurrencen bliver Demokrati i bred forstand. Foreningen anbefaler, at skolerne afsætter én dag i uge til de elever som deltager i konkurrencen. Eleverne må arbejde sammen i grupper på 1-4 deltagere. Selve opgaven skal afleveres den 9. november Præmien er i lighed med sidste år kr. og mulighed for at deltage i et Eustory seminar et sted i Europa. Vi håber i bestyrelsen på mange bidrag til konkurrencen. Euroclio To repræsentanter fra bestyrelsen har netop deltaget i EUROCLIO s årlige seminar i Antalya, Tyrkiet (se andetsteds i bladet for referat fra seminaret). Næste års EUROCLIO seminar er i Erfurt. I 3\n4 2015 står vi i den danske Historielærerforening for at arrangere seminaret i Danmark, hvor vi selvfølgelig håber på mange danske deltagere er også året, hvor EUROCLIO fylder 20 år og i den sammenhæng blev en ny hjemmeside offentliggjort, som samler EUROCLIO s historie igennem de sidste 20 år. Siden kan findes på nedenstående adresse, og håbet er, at tidligere deltagere i konferencer og lignende sender bidrag til siden, således at den kan blive endnu bedre. Send til: Udviklingsprojekter I efteråret vil Historielærerforeningen deltage i flere udviklingsprojekter, blandt andet et med FALS (samfundsfagslærerforeningen) og GL-E om EU (se kursusoversigten), ligesom vi er i gang med et udviklingsprojekt i samarbejde med matematiklærerforeningen omkring SRP i matematik og historie. Til slut vil jeg gerne på bestyrelsens vegne ønske jer alle en (snarlig) god sommerferie. På bestyrelsen vegne Peder Jacob Ellehave Kragh Formand for Historielærerforeningen for Gymnasiet og HF Pause i EUROCLIO konferencen i Antalya, Tyrkiet. Foto: Peder Kragh. 4\n5 Nyt fra fagkonsulenten nr. 193 / juni 2012 Rammeforsøg Ministeren for Børn og Undervisning har netop udsendt nyhed om første fase af en Udviklingsplan for de gymnasiale uddannelser. Herunder opstilles de rammer, som historiefaget og KS kan udvikle og udføre forsøg inden for. For historie stx er der valgt: historie og studieretningen samt historie og innovation. KS/Hfe: anvendelsesorientering og anvendelse af it / sociale medier i undervisningen. Det ville også være ønskeligt, hvis faggrupper på skolerne kunne få lyst til at afprøve og udvikle nye eksamensformer. Debatten om eksamensformerne fortsætter og det giver måske anledning til at tænke i nye. Se: Udd/Gym/2012/Maj/ Ny-udviklingsplanfor-de-gymnasiale-uddannelser Planen giver skolerne mulighed for at deltage i rammeforsøg og til at søge om tilskud til udviklingsprojekter. Se Gymnasiale-uddannelser/I-fokus-paa-omraadetgymnasiale-uddannelser/Forsoegs-og-udviklingsarbejde-i-de-gymnasiale-uddannelser Ansøgningsfristen er 15. juni (eller rettere dansk-historie-opgaven) i 1.g eller 2.g er bestået. Det er heller ikke på hf-uddannelsen en betingelse for oprykning at historieopgaven er bestået. Regler om oprykning, herunder institutionernes mulighed for at nægte oprykning, fremgår af 9-10 i bekendtgørelse om studie- og ordensregler i de gymnasiale uddannelser. En praksis kan angiveligt på en række skoler være, at netop disse opgaver skal være udarbejdet for at en elev/kursist rykkes op, fordi det direkte står i bekendtgørelserne (bilag 4), at de skal udarbejdes (mens opgaver i øvrigt blot hører under elevtiden generelt). Det kan man så i praksis som skole håndhæve ved at gennemføre et vejledningsforløb og skriveforløb med eleven/kursisten, så vedkommende får udarbejdet opgaverne. Bemærk adgangen til, at man efter uddannelsesbekendtgørelserne kan stille krav om elevernes/kursisternes tilstedeværelse ved afvikling af elevtid til skriftligt arbejde. Udarbejdes opgaverne ikke, må man gribe til skolens regelsæt i studie- og ordensreglerne vedr. manglende studieaktivitet/studieparathed og sanktioner i tilknytning dertil. Historieopgaven Der har været mange henvendelser vedr. historieopgavens status og betydning for elevernes og kursisternes mulighed for at rykke op til næste klassetrin og i sidste ende for at opnå retten til at gå til eksamen. Til dette kan jeg kun svare følgende: Det er ikke efter stx-bekendtgørelsen en betingelse for oprykning til 2.g, at historieopgaven Historieopgaven er således et krav i hhv. bilag 2 og bilag 4. Historieopgaven er dog ikke eksamensgrundlag i KS, Hfe eller stx. Dette betyder, at kursisterne således ikke kan udelukkes fra at gå til eksamen på grund af ikke afleveret historieopgave. Det er skolens ledelse, der helt afgør om kursisten har mulighed for at gå til de afsluttende eksamener. 5\n6 Eksamen Hfe Den gældende læreplan på Hfe er: På baggrund af det udtrukne prøvemateriale og det gennemgåede område fra undervisningen skal eksaminanden opstille, analysere og diskutere en eller flere faglige problemstillinger. Eksaminationsgrundlaget er således det ukendte prøvemateriale og det gennemgåede område. Det er ikke længere et krav og ej heller en forglemmelse, der skal IKKE være supplerende materiale i en 24 timers prøve. Men der er til gengæld sket en præcisering af eksaminationsgrundlaget i den gældende læreplan: Synopsis Det forholder sig sådan, at synopsis i KS skal følge læreplanens krav til en synopsis. En sådan synopsis, som skal opfylde konkrete krav iht. læreplanen og skal danne udgangspunkt for en eksamination uden at indgå i bedømmelsen, den følger Eksamensbekendtgørelsen 7, stk. 1 skal skolen sikre, at de formelle krav til synopsen er opfyldt, ellers kan eksaminanden ikke få adgang til eksaminationen, dvs. bortvises fra prøven. (I yderste konsekvens har eksaminanden brugt en prøvegang). Karakterskalabekendtgørelsens 11: prøven er afbrudt på grund af bortvisning, og der kan ikke gives en karakter. Synopsen skal ikke særskilt bedømmes. Vurderingen er en helhedsvurdering og der gives én karakter. Det forholder sig sådan, at hvis en eksaminand efter aflevering af en ok synopsis bliver syg, kan synopsen genbruges. Bilagsmaterialer stx For begge læreplaner i stx ny såvel som gammel skal der udarbejdes det antal bilagsmaterialer, som giver 4 til den sidste elev, der skal trække. 16 elever kræver 19 bilagsmaterialer, men da de må gå igen 3 gange, så skal der udarbejdes 7 bilagsmaterialer. Bilagsmaterialerne skal dække de faglige mål og med overskrift klart henvise til undervisningsbeskrivelsens emne/emner. Efter den ny eksamensbekendtgørelse må de 3 bilagsmaterialer gå igen alle dage. Til 1 elev skal der mindst udarbejdes 4 bilagsmaterialer, men de skal stadig dække de faglige mål. Elever, der eksamineres efter gammel læreplan, skal selv medbringe supplerende materialer fundet i forberedelsestiden. Eksamen bygger selvfølgelig på de enkelte læreplaner, derfor er det godt at orientere sig der og i vejledningerne/råd og vink for stx, KS, Hfe. Skulle der være tvivl eller uoverensstemmelse mellem læreplan og eksamensbekendtgørelsen, så følges eksamensbekendtgørelsen: Eksamensbekendtgørelsen Stk. 4. Censor Eksamensbekendtgørelsen 29: Censor skal: 1) påse, at prøverne er i overensstemmelse med målene og øvrige krav i reglerne om de pågældende fag, 2) medvirke til og påse, at prøverne gennemføres i overensstemmelse med de gældende regler, og 3) medvirke til og påse, at eksaminanderne får en ensartet og retfærdig behandling, og at deres præstationer får en pålidelig bedømmelse, der er i overensstemmelse med reglerne om karaktergivning og øvrige regler for uddannelsen. Stk. 2. Censor kan stille uddybende spørgsmål til eksaminanden. I KS skal censor deltage aktivt i eksaminationen (se KS-læreplanen, min tilføjelse) Stk. 3. Censor og eksaminator skal gøre nota- 6\n7 ter om præstationen og karakterfastsættelsen til personligt brug ved udarbejdelse af en udtalelse i en eventuel klagesag. Notaterne skal opbevares i 1 år. Stk. 4. Konstaterer censor, at kravene efter stk. 1 ikke er opfyldt, eller giver forløbet af prøven censor anledning til at formode, at der har været mangler ved den forudgående undervisning eller vejledning, afgiver censor indberetning herom til institutionen. Stk. 5. Når censor er beskikket af ministeriet, videresender institutionen indberetningen til ministeriet med sine eventuelle bemærkninger. Stk. 6. Censor afgiver desuden efter anmodning fra ministeriet beretning om prøveafholdelse og prøve- og eksamensresultater. nr. 193 / juni 2012 Med hensyn til stk. 6 vil der i år i forbindelse med afholdelse af eksamen i historie være indberetnings muligheder. Det vil derfor være muligt at finde og besvare et indberetningsskema på forsiden af EMU historie. Især i KS er det ønskeligt, da det er første gang vi anvender denne eksamensform, og første gang vi ikke kan kommentere bilagsmaterialerne før brug. Så besvar venligst skemaet det tager kun få minutter af din tid. Med ønske om at alle får en rimelig eksamensbelastning og en god sommer. Fagkonsulent Lene Jeppesen 7\n8 Præsentation af artiklerne Beskæftigelsesminister Mette Frederiksen udtalte for nyligt i et interview til Weekendavisen: Husk at vores udgangspunkt i forhold til staten er mistro. Det er et interessant citat, fordi det fortæller os noget om, hvor debatten om velfærdsstaten har bevæget sig hen, når en ledende socialdemokrat vurderer, at relationen mellem borger og velfærdsstat er baseret på mistro. Samtidig har man i Kristelig Dagblad i artiklen "Det tillidsfulde folk" kunne læse, at danskerne er verdensmestre i at have tillid til hinanden, og at det især skyldes, at vi har tillid til statens institutioner. Ja, debatten om velfærdsstaten er så fremtrædende som ingensinde og debattørerne optræder i nye og overraskende konstellationer. Og derfor er velfærdsstaten blevet tema for dette nummer af Noter. Nummeret er lagt an på, at både garvede historielærere og mindre erfarne af slagsen kan danne sig et indtryk af den historiske baggrund for udformningen af velfærdsstaten i Danmark og af velfærdstatens funktion i forskellige kontekster. Jørn Henrik Petersen (Professor dr.phil. & lic. oecon., Center for Velfærdsstatsforskning, Institut for Statskundskab, Syddansk Universitet) har fået til opgave at skrive en artikel med fokus på velfærdsstatens historie - det lange perspektiv deraf navnet på artiklen: Velfærdsstatens historie. De lange linjer. Det er en stor opgave at varetage på lidt plads, men det er lykkedes Jørn Henrik Petersen at give et rids af udviklingen fra tidlig tid over socialhjælpsstaten til velfærdsstatens fremkomst og kursændring med managementtanken og forbrugersamfundets indryk. Samtidig er der i artiklen lagt op til herlig debat. Den næste artikel af Henrik Gade Jensen (mag. art., projektmedarbejder ved CEPOS) hedder: Der var en verden før velfærdsstaten. Artiklen tager udgangspunkt i Henrik Gade Jensens nye bog: "Menneskekærlighedens værk - Det danske civilsamfund før velfærdsstaten" og giver en række eksempler på den systematiske private organisering af civile og frivillige sociale og sundhedsmæssige foranstaltninger, som eksisterede før velfærdsstaten tog fat. Henrik Gade Jensen finder, at Statens stadig større rolle har skygget for de civile samfunds betydning i danmarkshistorien. Forskningschef i Samfundsvidenskab på Danmarks Journalisthøjskole, Roger Buch, undersøger konkret, hvordan organiseringen af velfærdsstaten fungerer på de forskellige niveauer i Danmark. Han påviser det forventelige, at Danmarks offentlige sektor og dermed serviceniveauet er højt i international sammenhæng, og at skattetrykket er forblevet stabilt i de seneste år. Men i modsætning til alle andre lande bliver størsteparten af midler ikke bare anvendt, men også besluttet lokalt i kommunen. Det fører blandt andet til det åbenlyse paradoks, at en dansk gymnasieelev fra Fjerritslev til Tårnby, fra Nakskov til Ringkøbing efter statslig takst ensartet koster ca kroner om året, mens en folkeskoleelev koster mellem og kroner. Han sætter dermed til en vis grad Henrik Gade Jensen pointe om en stadig større statslig indblanding i relief og understreger vigtigheden af, at vi som historikere, også i undervisningen, skal forholde os konkret til vores lokalsamfund, og ikke nøjes med de nationale og globale fortællinger. 8\n9 Herefter giver Dan Jørgensen (cand. scient. pol., medlem af Europa-Parlamentet og gruppeformand for de danske socialdemokrater i Parlamentet) et bidrag til debatten om EU s (manglende?) rolle i den fortsatte udvikling af den danske velfærdsstat. Dan Jørgensen definerer først hvad EU er og ikke er og argumenterer derefter for, at EU er velfærdsstatens forudsætning og ikke en trussel for velfærdsstaten, som det ofte er blevet fremført i debatten. Herunder inddrages såvel EU s frie marked som den økonomiske krise, som Europa har befundet sig i siden Jakob Skovgaard-Petersen (Professor dr.phil. ved Institut for Tværkulturelle og regionale studier ved Københavns Universitet og tidligere direktør for Dansk-Egyptisk Dialoginstitut i Cairo) skriver med udgangspunkt i det arabiske forår i Egypten om begrebet den islamiske velfærdsstat og den for nogle nok overraskende sammenligning mellem dette begreb og den nordiske velfærdsstat. Jakob Skovgaard-Petersen beskriver den islamiske velfærdsstats rødder og udvikling samt dens sammenhæng med henholdsvis Det muslimske Broderskab og denne bevægelses moderne politiske gren, vinderen af det første valg efter de nye tider i Egypten, Frihed og Retfærdigheds-partiet. år. Der er også en artikel om arbejdet på Balkan med forsøget på at genoprette normale tilstande, samt en artikel om EUROCLIO s lige overståede generalforsamling i Tyrkiet, hvor mere end 200 historikere fra 50 forskellige lande deltog. Til sidst præsenterer Golden Days of Copenhagen årets tema: 1950 erne, der afholdes i september og Nyt fra EMU slutter smånoterne af. På de blå sider giver Allan Ahle sit bud på et undervisningsforløb i velfærdsstaten med titlen: "Fra fattighjælp til velfærdsstat". "Studieturen går til" er denne gang blevet til Studieretningsturen går til Bruxelles. Her giver Kristoffer Holm fra Kongsholm Gymnasium og HF gode råd om besøgsmål og aktiviteter. Side-9 pigen er blevet erstattet af et nyt fast indslag: Kildekvissen, som forhåbentlig får hevet et par historielærere hen til computeren med et svar. Sidst men ikke mindst har vi anmeldelserne. Til sidst vil vi bare ønske jer rigtig god læselyst med dette nummer om velfærdsstaten. Trine Finne Loo, Allan Ahle, Burkhard Sievers nr. 193 / juni 2012 Denne gang er der ikke mindre end 8 kortere artikler i smånoter: orientering om den kommende Historiekonkurrence, der løber af stabelen i efteråret, et spændende projekt om inddragelse af Facebook i undervisningen i et samarbejde mellem Rosenborg og Gefion Gymnasium, hvor alle 2.g klasserne har deltaget. På Odense Bys Museer er man også i gang med at inddrage klasser i museets aktiviteter i et projekt om Middelalder og Renæssance og Greve Museum har etableret et site om 1. Verdenskrig til brug for undervisning. Endelig har Bullitt Film med støtte fra MBU lavet en dokumentarfilm om Malmø Havn i 1945, hvor overlevende fra lejrene kom ind for at blive behandlet ovenpå en hård medfart i krigens sidste 9\n10 Velfærdsstatens historie. De lange linjer Af Jørn Henrik Petersen, Professor dr.phil. & lic.oecon. af Jørn Henrik Petersen Professor dr.phil. & lic.oecon., Center for Velfærdsstatsforskning, Institut for Statskundskab, Syddansk Universitet. Tidlig tid Forud for reformationen var den katolske kirke den stærkeste og rigeste institution. Det var for kirken en god gerning at give til de fattige, fordi det sikrede frelsen i det hinsidige. Almisse og tiggeri hørte til dagens orden, og ingen så ned på de fattige. Med Luther svingede det ideologiske pendul. Han ville afskaffe tiggeriet eller i det mindste bringe det under kontrol. Det blev til en sekulariseret fattigforsørgelse med lokal administration. Den, der ikke ville arbejde, skulle ikke have føden. Da fattigvæsenet ikke havde faste indtægter, organiserede man en ret til tiggeri inden for sognets grænser. Det forudsatte godkendt tiggertegn, og uden det stod tiggeren til hjemsendelse og straf. I begyndelsen af 1700-tallet var tiggeriet omfattende. Derfor blev der indført forsørgelse i kontant form. Først skulle den finansieres ved frivillige bidrag, men da de hurtigt svandt ind, blev det indført, at de bedre stilledes bidrag skulle læses højt fra prædikestolen. Det var fremdeles barske vilkår for de dårligt stillede. Med oplysningstiden svingede det ideologiske pendul igen i retning af en mere humanitær fattigforsørgelse. Der skulle sikres beskæftigelse, og der var elementer af forebyggelse. Tiden prægedes af forestillinger om en stærk og aktiv statsmagt til fremme af velstand og velfærd for folket. Englandskrige, statsbankerot, generelt dårlige konjunkturer og frembrusende liberalisme satte 10\n11 systemet under pres, og med stænderforsamlingerne vandt skatteyderne frem, indtil i hvert fald nogle af dem for alvor vandt indflydelse efter grundloven. Konsekvenserne blev begrænsninger på råderetten over egen ejendom, begrænsninger på adgang til at indgå ægteskab, begrænsninger på de politiske rettigheder, indførelse af arbejdshuse og en generelt deklasserende behandling af de fattige. Den enkelte skulle opdrages til at holde sig fri af trangen til hjælp, opdrages til individuel ansvarlighed; men der var dog situationer, hvor man ikke ville holde den enkelte ansvarlig med deraf følgende konsekvens. De patriotiske hjerter blødte både i 1848/49 og i Det førte frem mod skellet mellem værdigt og ikke værdigt trængende sondringen mellem et frit fattigvæsen for stræbsomme mænd og kvinder hvilende på filantropi og et barsk fattigvæsen for drønnerter og andet godtfolk. Stadig flere pegede dog på behovet for et korrektiv på den frie markedsøkonomi, men initiativer blev holdt tilbage på grund af Venstres idelige splittelser, Højres modstand mod statstilskud og den magtkamp, der udspillede sig i forfatningsstridens kappe. Begyndende socialhjælpsstat Med globalisering, fald i salgspriser, øgede lønninger og pres fra et mere aggressivt socialdemokrati ændrede holdningerne i landbrugskredse sig. Og landbruget havde magt til at sætte reformer igennem. Det førte til en revideret fattiglov (1891), alderdomsforsørgelseslov (1891), lov om anerkendte sygekasser (1892) og en smule forsinket en ulykkesforsikringslov (1898). Uddifferentieringen fra den gamle fattiglov var begyndt. Denne uddifferentieringsbevægelse fortsatte med hjælpekasseloven (1907), der tjente som et lidt finere fattigvæsen, og arbejdsløshedsforsikringen (1907), som blev opbygget efter sygekassemodellen. Socialpolitikken havde nu fået to ben: et skattefinansieret system, der dog endnu byggede på skønsmæssige ydelser og et bidragsfinansieret, forsikringslignende system med statslige tilskud en socialhjælpsstat. I 1912 skrev K.K. Steincke om demoraliserende almisser kontra rettigheder. Der var almindelighed enighed om en bevægelse mod rettigheder, men uenighed om hvordan det skulle ske. Socialdemokratiet og Det radikale Venstre ønskede retten forankret i en skattefinansieret lovgivning med ydelser, der hvilede på veldefinerede kriterier, mens de borgerlige partier ønskede forsikring. Mod socialsikringsstaten Uenigheden blev i 1920 ernes begyndelse løst ved et kompromis, så den nye invalideforsikring (1921) blev bygget på et formelt forsikringsprincip og forudsatte medlemskab af sygeforsikringen, præmiebetaling, fondsdannelse m.v.; men der var nu mest tale om en pseudoforsikring. Derimod hvilede den nye aldersrente (1922) på faste takster, skattefinansiering osv. men dog fremdeles med elementer af de gamle værdighedskrav. Da Madsen-Mygdal-regeringen foretog indgreb i den sociale lovgivning for at tilpasse ydelserne til det nye prisniveau i kølvandet på parikronens indførelse, gav det ikke mindst anledning til tumult i henseende til invalideforsikringen. Politikerne havde jo nemlig beskrevet det som en forsikringsordning, og sådan en kan man ikke bare gribe ind i. Det endte i en retssag, som understregede, at der ikke var tale om reel forsikring. Når den i høj grad var finansieret med statstilskud, kunne der skæres. Selv om forsikringen derfor havde lidt skibbrud, var der fortsat dem, der argumenterede for forsikringsvejen. Det søgte Steincke at løse ved sin socialreform i 1933, der forenede syge- og invalideforsikring og aldersrenten i lov om folkeforsikring. Aldersrenten blev knyttet sammen med sygeforsikringen, og der blev indført obligatorisk bidragydende medlemskab. Om end noget af en formalitet kunne man dog godt kalde det folke- nr. 193 / juni\n12 forsikring. Det var dog alligevel pudsigt, at man i en forsikringslov anvendte særdeles omfattende bestemmelser om værdighed. I forsorgsloven blev retsprincippet forstærket, men loven bar dog stadig spor af den gamle fattiglov. Det har været diskuteret, om Steinckes pakke havde karakter af reform eller kodifikation. Den fik dog lov at stå pakken og dens principper forstås frem til 1950 erne. Velfærdsstaten ser dagens lys Selv om historien går tilbage til 1947/48, var det først i 1953 Socialdemokratiet politiserede tanken om folkepension og bandt sig til den universalisme-tanke, der blev velfærdsstatens primære egenskab. Folkepensionen selv i første omgang kun et mindstebeløb udbetalt til alle blev velfærdsstatens kronjuvel, der senere (1970) blev omsat til et fælles grundbeløb, der blev udbetalt til alle uafhængigt af indkomst og formue. Velfærdsstaten var omstridt. Den konservative Poul Møller noterede,.. at hvis vejen til socialdemokratiets fremskridt skal banes, vil velfærdsstaten stige som Fugl Phønix op over os alle, men så vil vejen hertil være brolagt med stigende skatter og stigende udgifter. Det fik han meget ret i. Indførelse af nye ordninger, liberalisering af adgangen til eksisterende ordninger osv. betød, at de offentlige udgifter galopperede opad. Mens de offentlige udgifter som pct. af bruttonationalproduktet i 1960 lå et pænt stykke under gennemsnittet for EF-landene, var det fra 1970 kun Sverige, der lå højere, jf. figur 1. 60'erne var velfærdsstatens storhedstid. Legitimitetskrisen Vi skulle ikke langt ind i 70 erne, før der blev sat spørgsmålstegn ved velfærdsstatens legitimitet. Det ytrede sig i kritik af skattetrykket, antallet af modtagere af overførselsindkomst, antallet af 12\n13 offentligt ansatte, sektorens ineffektivitet, ydelsernes standardisering osv. Næsten som et mantra lød det: Får jeg valuta for mine penge? Mens velfærdsstaten for nogen tidligere havde stået som en utopisk samfundsform, trådte den i den offentlige debat mere og mere frem som dystopi. Det blev ikke mindst klart i forbindelse med Schlüter-regeringernes såkaldte moderniseringsprogram, der var et vedvarende forsøg på at prime den nye danske model. Velfærdsstaten blev beskrevet i forholdsvis negative termer, mens den nye model trådte frem i en performativ sprogdragt. Tabellen illustrerer pointen. Priming af den nye model Beskrivelse af den Beskrivelse af den nye gamle model model Ansvaret hviler på Den enkeltes eget ansvar fællesskabet Formynderi og Tillid til den enkeltes bureaukrati egne valg Omkostningstung Udbudsorienteret Effektiv/højproduktiv Efterspørgsels-/serviceorienteret Detailstyring Selvregulerende mekanismer Centralisme Klientgørelse Monopol Standardiserede ydelser Påtvungne leverandører Decentralisering Bruger/forbruger/kunde Konkurrence Individualisering/mangfoldighed Valgfrihed Politisk styring Rettighedsorienteret Selvforvaltning Pligt/ansvarsorienteret Individualisering i forbrugersamfundet En individualiseringsbevægelse har i nogen tid været på march. Borgeren er blevet forbruger i supermarkedskulturen. Først havde vi borgere, så brugere, så forbrugere og sidst er vi blevet kunder. Også den offentlige sektor har ændret karakter fra at være et politisk beslutningssystem til at være serviceleverandør. Der ønskes differentierede ydelser som i markedet, øgede valgmuligheder, tilpasning til individuelle ønsker, større fleksibilitet. Offentligt tilvejebragte og ens serviceydelser fremtræder som en anakronisme i en forbrugerkultur, hvor valget er samfundets metaværdi. Den klassiske velfærdsstats kombination af pligter og rettigheder er gået tabt i en rettighedsegoisme, der gør det svært for de aktuelle ydere at udvise solidaritet med de aktuelle nydere. Den stille revolution Den klassiske velfærdsstats grundtanke om noget for ingenting har siden slutningen af 1980 erne vedvarende været udfordret. Arbejdsmarkedspensionerne er en markedslignende ordning. Optjeningsprincipper har i stigende grad fundet anvendelse. Efterlønsbidrag blev reserveret den enkelte selv. Den nu afskaffede særlige pension var bygget på et noget for noget - princip. Mere end 1 mio. danskere er dækket af supplerende sygeforsikring, og de bedre aflagtes faglige organisationer er mere og mere optaget af supplerende dagpengeordninger. Aktivering spejler tanken bag noget for noget. Individuelle valgordninger vinder frem. Offentlige ydelser ses i stigende grad som goder i et marked. Borgere er blevet kunder. Kaldstanke er erstattet af managementkulturen. Og sådan kunne man fortsætte. Der kan argumenteres for adskillige af disse ændringer, men det er ubestrideligt, at de fører os væk fra den klassiske velfærdsstat. Spørgsmålet er, om denne samfundsform alene skal reduceres til en historisk parentes fra midten af 50 erne til midten af 70 erne. Spørgsmålet er, om nr. 193 / juni\n14 det er dét befolkningen har villet, thi det mest interessante ved den stille revolution er faktisk, at den er foregået uden nævneværdig politisk debat. Det kan jo godt give en og anden stof til eftertanke. 14\n15 Der var en verden før velfærdsstaten nr. 193 / juni 2012 I USA og Storbritannien er der i den sidste årrække udkommet flere bøger, der lidt af glemslen fremhæver det private sociale arbejde. David Beitos "From Mutual Aid to the Welfare State" fra 2000 viser, hvor omfattende velgørende foreninger var fra 1890 og langt op i 1900 tallet i USA, især gennem såkaldte fraternal societies. Englænderen James Bartholomew fokuserer i sin bog "The Welfare State We re In" fra 2004 også på mange af de organiseringer, som udgjorde samfundet før velfærdsstaten tog over. I Norge har sociologen Håkon Lorentzen i bogen "Moraldannende Kretsløb. Stat, samfunn og sivilt engasjement" fra 2007 fremhævet traditioner i det norske civilsamfund for selvorganisering og deres skæbne i et moderne velfærdsregime. Inspireret af bl.a. disse bøger var det min ambition at prøve at eftersøge, hvad der på dansk måtte være af civile og frivillige sociale og sundhedsmæssige foranstaltninger, før velfærdsstaten tog fat. Og jeg blev egentlig overrasket. Selvom Danmark på grund af arven fra enevælden ikke har den samme selvhjælpstradition og tro på egne kræfter, som især har præget amerikanerne siden nybyggertiden, var der alligevel ret omfattende og systematiske private initiativer fra de sidste årtier af 1800-tallet og ind i 1900-tallet. I bogen "Menneskekærlighedens værk. Det danske civilsamfund før velfærdsstaten" (2012) har jeg samlet en lang række eksempler på denne private organisering. I København dannedes i 1874 Kjøbenhavns Understøttelsesforening som en sammenslutning af mindre understøttelsesforeninger i sognene. Den systematiserede indsamling blev i stor udstrækning foretaget af aktive hustruer i borgerskabet, såkaldt hattedamer, som også systematiserede tildelingerne til værdigt trængende, der kun modtog midler efter en nøje undersøgelse. Af Henrik Gade Jensen, mag.art., projektmedarbejder ved CEPOS Blæksprutten 1905: Indsamlingerne af de såkaldt hattedamer var omfattende, systematiske og som her karikeret ganske slagkraftige, så det var svært at unddrage sig et bidrag 15\n16 I menneskesynet bag den tids filantropi blev der skelnet mellem værdigt og uværdigt trængende, og det var kun de uforskyldt fattige, som skulle have hjælp. Uværdigt trængende var driverter, drankere, døgenigte og vagabonder, som ikke selv præsterede en indsats for at bedre tilværelsen. Den tids filantropiske litteratur advarer ofte mod plattenslagere, som udstiller deres nød for at få hjælp og derved leve på andres bekostning. Derfor kunne en filantrop som Alfred Th. Jørgensen advare imod at lade det gode hjerte løbe af med sig i sin vilje til godgørenhed, fordi der er så mange plattenslagere derude. Lægen F. C. Krebs advarede mod sentimental humanitet, hvor man tror for godt om medmenneskene. Ved falsk medlidenhed skade vi samfundet. Arbejdsomheden vil gå til grunde og dovenskab vil tage overhånd; mennesker ville ophøre at stole på sig selv, og når de have ophørt at håbe og frygte noget af deres egen færd, ville de vende sig til deres naboer om hjælp. Først ville de forsømme deres pligt og derefter blive en byrde for det offentlige. I borgerskabets selvforståelse var det ikke statens opgave at afhjælpe nøden. Filosofiprofessor Rasmus Nielsen holdt i 1875 en tale om menneskekærlighed ved et møde for Københavns Understøttelsesforening, hvor han fraskrev staten evnen til at handle moralsk. Det var samfundets, altså borgernes og deres frivillige foreningers opgave: Det borgerlige samfund er ingenlunde uden medlidenhed, men staten kan ikke indlade sig på at øve barmhjertighedsgerninger. Dens opgave er at sikre betingelserne for selvstændigt erhverv det er dens grundsætning, at individerne ordentligvis må sørge for sig selv og hjælpe hverandre indbyrdes. I Menneskekærlighedens værk skildrer jeg, hvordan filantroper i 1800-tallet opbyggede små velgørenhedsimperier, hvor de for indsamlede midler byggede værnehjem, hjemløseherberg, børnehjem og vanførehjem. En af 1800-tallets ukendte filantroper hed Regitze Barner. Hun engagerede sig i faldne kvinder, altså kvinder der var kommet i fængsel, og opbyggede flere hjem og stiftelser, hvor de kunne få plads og forberede sig til en plads tilbage i samfundet. Barner fundraisede til sine projekter på rejser rundt i hele landet og ved at rende holdne folk på dørene, utrætteligt og bønfaldende. En anden velgørenhedsentreprenør hed Napoleon Bang, som grundlagde to hjemløseherberger, fem børnehjem, et børnehospital, en børnepolioklinik og en pige- og realskole for drenge. Bang finansierede sit filantropi-imperium ved at udgive bladet Nat og Morgen, som nåede op på abonnenter og udkom i 39 år. Både Regitze Barner og Napoleon Bang er gået i glemmebogen, og de findes ikke i Dansk Biografisk Leksikon, og spændende kunne det være at få deres virke grundigt og faghistorisk beskrevet. Barner, Bang og de øvrige velgørenhedsorganisationer udviste stor opfindsomhed i indsamlingsmetoder. Barner uddelte papæsker til folk, som så Portræt af Regitze Barner: Regitze Barner ( ) skabte ved frivillige bidrag en lang række institutioner for enlige og faldne kvinder 16\n17 skulle forpligte sig til at lægge 25 øre i hver uge. Mange bække små gjorde det snart til en stor å, og uden at de ydende kunne mærke store afsavn, fik hun samlet tilstrækkelige summer ind til sine mange aktiviteter. Man talte ligefrem om selvbeskatning og opfattede den frivillige hjælp som en slags frivillig skat, som det gode menneske bidrog til for at hjælpe medmennesker i uberettiget nød. For staten kunne og skulle ikke prøve at være god. Det var borgernes opgave. Filantropien blev udviklet som en pendant til den liberale tidsånd, hvor staten primært var retsstat, og samfundene mellem individ og stat så måtte udfylde de mange andre funktioner. Samme tidsånd lå bag N.F.S. Grundtvigs modstand mod at institutionalisere en statslig forsørgelse i grundloven i En generel forsørgelsesret ville givet resultere i, at staten måtte brødføde befolkningen, mente Grundtvig, og ville helst have en positiv ret til offentlig hjælp helt ud af grundloven, og hvis den skulle med så begrænset til kun at gælde en klart markeret og begrænset gruppe, nemlig gamle, de syge og de forladte børn. Og så ønskede Grundtvig også maksimal næringsfrihed til, at mennesker kunne arbejde så meget, som de kunne, uden indblanding. Også vigtige dele af sygdomsbekæmpelsen skete i privat regi. Tuberkulosens bekæmpelse fandt i vid udstrækning sted gennem Nationalforeningen til bekæmpelse af tuberkulose, der blev stiftet i 1901, der samlede ind i stor stil og opførte en lang række af sanatoriebyggerier langs de danske fjorde. Året forinden var Vejle Fjord sanatorium åbnet og alene finansieret af private midler. Tuberkulosen var en af de hyppigste dødsårsager i begyndelsen af 1900-tallet og bekæmpelse af sygdommen var så overvældende, at staten ikke magtede den, erklærede den ledende Venstrepolitiker I. C. Christensen. Mange sider af det danske uddannelsessystem har også rødder i private initiativer. Handelsog Erhvervsskolerne opstod ud fra erhvervslivets behov for uddannet arbejdskraft, og først indenfor de sidste årtier er disse blevet centralstyret fra Slotsholmen. Københavns Universitet var langt op i tiden en økonomisk og retlig selvstændig institution i samfundet, der levede af sin egen fond, og som staten ikke blandede sig i. Århus Universitet opstod på et privat, jysk initiativ, og de første bygninger i Universitetsparken blev til på privat grundlag. En af de mest imponerende private præstationer før velfærdsstaten er Københavns enorme kirkebyggeri i slutningen af og begyndelsen af 1900-tallet. Da der ikke var kirkeskat, og præsterne i kirkerne indenfor voldene stort set var ligeglade med de mange tilflyttere i industrialiseringens kølvand på brokvartererne, besluttede en privat forening, Københavns Kirkefond, at bygge og drive kirker mellem lejekasernerne. I løbet af et par årtier blev der bygget ca. 50 monumentale kirker i København, tegnet af tidens bedste arkitekter, og som i dag markerer sig i bybilledet. Indsamlingerne var også her fantasifulde og mangesidige, og i Kirkefondets blad opgjordes hver bidragyders navn og beløb. Det må have været en æressag dengang at bidrage. Den sidste store kirke, der blev til ved private indsamlinger, var Grundtvigskirken. I dag fungerer folkekirken næsten som en offentlig institution med kirkeskat og mange ansatte, og det frivillige arbejde er ved at forsvinde. Det er gået på samme måde med de politiske partier, som ind til for få år siden var private foreninger uden forbindelse med statskassen. I dag finansieres partierne i højeste grad af statskassen, og hver stemme vi giver på en politiker i boksen på valgdagen ledsages af 25 kr. til partiet om året fra statskassen. En udvikling der er sket på blot to årtier. Så vi kan i dag konstatere, at hvor der tidligere var et aktivt og omfattende civilsamfund, der varetog mange opgaver, er det i vid udstrækning i dag blevet overflødiggjort af statslige tiltag. Man kan også tale om et tilsvarende ændret menneskesyn. Filantroperne og hattedamerne vidste, nr. 193 / juni\n18 at mennesket er svagt og derfor til fals for at ville nyde frem for at yde, hvorfor der måtte hjælpes med stor varsomhed. For megen hjælp kunne blive en sovepude. Det gjaldt altid, som Emma Gad skrev i Takt og Tone, om at give den trængende Deltagelse i Livskampen. Med velfærdsstaten blev det i stigende omfang betragtet som moralsk forkert at skelne mellem forskellig slags nød. Alle var ligeberettigede i deres behov, og ingen var uværdige til hjælp, uanset hvilken livsform de havde budt sig selv. Menneskets ansvarlighed for sit eget liv blev taget bort. Det var samfundets skyld og derfor skulle alle udiskrimineret have hjælp, som bistandsloven fra 1976 er det kulminerende eksempel på. Statens stadig større rolle har skygget for de civile samfunds betydning i danmarkshistorien. Det er ikke kun historisk forenklet, men skaber også den fejlagtige opfattelse, at vi i dag har vore goder og velfærd fra staten, og fordi staten har gjort det til lov og til ret for den enkelte. Dansk velfærdshistorie bliver derfor også i dag beskrevet som den danske velfærdsstats historie. Det ses tydeligt i det store og monumentale værk Dansk Velfærdshistorie fra Syddansk Universitetsforlag, hvoraf de tre første bind er udkommet ( ). Dansk velfærdshistorie er en søgen efter velfærdsstatens rødder, står der (s. 561), og så er fokus sat på statsvelfærd som det ultimative. Så bliver det som om, at kun den velstand, der stammer fra velfærdsstaten, er værd at beskrive. Første bind, der dækker perioden , hedder Frem mod socialhjælpsstaten, og dermed har velfærdsstaten også bemægtiget sig fortiden og 1700-tallets danskere anede næppe, at de levede i et samfund på vej mod en socialhjælpsstat, og så fokuseres der mest på de tendenser og træk, der peger frem mod dette. Vi mangler derimod forskningsbaserede fremstillinger af filantropien og den private godgørenhed fra slutningen af 1800-tallet og ind i det 20. århundrede. Hvem gav? Hvor meget blev der givet? Hvordan blev der samlet ind? Og i et mere normativt perspektiv: ville der også i fremtiden kunne trækkes veksler på danskernes offervillighed? 18\n19 Et tryk fra filantropen Naloloen Bangs avis Nat og Morgen (er også i min bog side 47): Napoleon Bangs avis Nat og Morgen indeholdt i hvert nummer udover en redegørelse for aktiviteterne også alle bidragsydere med beløb. Det måtte gerne kunne ses, hvem der gav og hvor meget 19\n20 Velfærdens arnested: Det lokale selvstyre i kommunerne. Af Roger Buch, Ph.d., cand.scient.pol., Forskningschef, Danmarks Medie- og Journalisthøjskole I den offentlige og politiske debat høres ofte, at globaliseringen, den moderne teknologi og videnssamfundet samt mange andre forhold udfordrer det danske velfærdssamfund og den offentlige sektor og skaber behov for bestemte reformer. Et blik på de europæiske lande, som lever under samme grundvilkår, afslører imidlertid voldsomme forskelle i indretningen af samfundet, størrelsen og organiseringen af den offentlige sektor. De fleste europæiske lande er dog struktureret som Danmark med en offentlig struktur med tre niveauer stat, region og kommune men en række især meget små lande afviger dog herfra og har kun to niveauer, eksempelvis: Bulgarien, Estland, Island, Letland, Litauen, Malta, og Slovenien. Der er stor variation i finansieringen skatte-, arbejdsmarkeds- eller individuel/ forsikringsfinansiering af velfærdsopgaver, som sundhed, pension og ældreomsorg, arbejdsløshed osv., hvilket er en del af forklaringen på de meget store forskelle i størrelsen af den offentlige sektor, som ses i tabel 1. Den offentlige sektor er omkring en halv gang større i de tre EU-lande med den største offentlige sektor (Danmark, Frankrig, Finland), sammenlignet med de tre EU-lande med den mindste offentlige sektor (Litauen, Slovakiet, Bulgarien). Alene forskellene i størrelsen af den offentlige sektor viser, at globalisering, teknologi, videnssamfund osv. næppe kan hævdes at definere bestemte løsninger, men alene (måske) fælles problemer og udfordringer på trods af, at der i den offentlige debat ofte høres argumenter om, at netop tiden kræver bestemte svar: skattelettelser, kommunal- Tabel 1. EU-landenes størrelse af den offentlige sektor i procent af BNP Danmark 57,9 Cypern 47,3 Frankrig 55,9 Island 46,1 Finland 54,0 Tyskland 45,6 Belgien 53,3 Norge 44,6 Sverige 51,3 Spanien 43,6 Slovenien 50,9 Polen 43,6 Østrig 50,5 Tjekkiet 43,4 Grækenland 50,1 Malta 43,0 Holland 50,1 Luxembourg 42,0 Italien 49,9 Letland 39,1 EU samlet 49,1 Estland 38,2 Storbritannien 49,0 Rumænien 37,7 Portugal 48,9 Litauen 37,5 Irland 48,7 Slovakiet 37,4 Ungarn 48,7 Bulgarien 35,2 Kilde: Eurostat 2012 Tabel: gov_a_main. 20


International forskningselite advarer mod lukning af sprogfag | Information\nI årtier har klassisk græsk på Københavns Universitet været centrum for revolutionerende ny forståelse af oldtidens Grækenlands betydning for nutidens demokratier. Derfor er det absurd og tragisk, at Københavns Universitet er parat til at spilde den intellektuelle arv, studiet repræsenterer. Det skriver en række internationale professorer fra europæiske og amerikanske universiteter i et brev, som Information bringer i dag. Professorerne er en del af Det Europæiske Netværk for Studiet af Oldgræsk Historie. Blandt de 18 underskrivere er professorer fra flere af verdens mest anerkendte universiteter, bl.a. Princeton, Brown, Oxford og Sorbonne.\nIfølge forskerne ville det være »absurd, hvis ikke det var så tragisk«, at Københavns Universitet overvejer at nedlægge klassisk græsk som led i en sparerunde, der allerede har ført til, at universitetet har lukket for optaget på studiet i år.\n»Kun en kortsigtet spidsborger kan få den tanke, at dette er en rimelig ting at gøre,« lyder den ramsaltede kritik i brevet.\nProfessorerne kritiserer desuden den politiske »nærsynethed«, der i Danmark og andre lande resulterer i besparelser på de videregående uddannelser, hvor de små studier på humaniora ofte må holde for:\n»Hvordan kan nogen hoppe på den tanke, at nationens økonomiske overlevelse afhænger af, at videregående uddannelser udsultes?«\nMen en lukning af klassisk græsk på Københavns Universitet vil alligevel være særligt kritisabel, mener professorerne.\n’Helt åndssvagt at lukke studie’\nForskning fra Københavns Universitet har nemlig spillet en særlig rolle i forståelsen af det antikke Grækenland på internationalt niveau. Blandt andet i form af det nu afsluttede projekt Copenhagen Polis Centre, hvor 45 forskere fra hele verden i perioden 1993-2005 kortlagde flere end 1.000 græske bystater og deres kendetegn.\nI spidsen for centret stod den klassiske filolog Mogens Hermann Hansen, der er anerkendt som en af verdens førende forskere i antikkens historie. Han er enig i kritikken fra de 18 professorer.\n»Det er helt åndssvagt at lukke studiet,« siger Mogens Herman Hansen.\nDet har ikke været muligt at få en kommentar fra Ulf Hedetoft, der er dekan for Det Humanistiske Fakultet på KU.\nOgså de studerende fra græsk og latin har ifølge universitetsavisen.dk skrevet et åbent brev til KU’s ledelse, hvor de blandt andet skriver: »Som studerende på klassisk græsk er man pioner. Ikke i et nyt og fremmed land, men i et glemt land, som på mærkeligste vis er vores eget. Hvem tør sige, at man ikke kan finde noget nyt her? Hvem tør sige, at det ikke er af stor værdi.«\nFormand for Dansk Sprognævn og medlem af Det Danske Akademi Jørn Lund mener, at de internationale forskeres reaktion er helt forståelig:\n»Vi har meget dygtigere forskere inden for det her område, og vi har i mange år holdt bedre fast i de klassiske sprog end Sverige og Norge, så hvis vi lukker klassisk græsk, lukker vi for en del af vores dannelsesgrundlag i Norden. Men vi hæmmer også udviklingen inden for andre fag, fordi næsten alle fagsprog består af komponenter fra græsk og latin,« siger han.\nFormand for Det Danske Sprog- og Litteraturselskab, Christian Gorm Tortzen, der er gæstelektor i klassisk græsk og latin på KU, finder det uforståeligt, at universitetet har lukket for optaget til studiet.\n»Det er uforståeligt af mange grunde, men en helt praktisk grund er, at vi er et gymnasiefag, som skal levere kandidater til gymnasierne. Derfor risikerer man at komme til at mangle lærere i de her fag. Men det virker, som om det udelukkende er et spørgsmål om økonomi, men i det her tilfælde er man i gang med at slutte en 500-årig tradition,« siger Christian Gorm Tortzen.\nDesuden leverer klassisk græsk undervisning til både teologi, arkæologi, religionshistorie og historie.\nEn af brevets underskrivere, Dr. Oswyn Murray, emeritus fellow ved Balliol College, Oxford, og medlem af Det Danske Akademi, har desuden skrevet et personligt brev til medlemmerne af Videnskabernes Selskab, hvori han uddyber sin utilfredshed med overvejelserne om at nedlægge klassisk græsk.\n»Det ville være som at nedlægge fysikstudiet, da Niels Bohr gik på pension,« skriver Dr. Murray med henvisning til, at KU har fostret flere internationalt anerkendte forskere inden for oldtidsstudier. Herunder den nu pensionerede Mogens Herman Hansen, der ifølge Murray har løftet oldtidsstudierne til nye højder.\nMogens Herman Hansen understreger, at en lukning af studiet også kan få konsekvenser for andre studier på Københavns Universitet.\n»Der er så meget af vores kulturtradition, der er græsk. Oldgræsk har både en videnskabshistorisk interesse og er samtidig stadig en væsentlig del af fundamentet for flere andre fag. For eksempel retorik,« siger han.\n»Med faget mister man også nogle erkendelser af, hvilke magtfaktorer der gør sig gældende i et moderne demokrati. Vi har meget at lære af de gamle grækere og romere.«\nUddannelsesminister Esben Lunde Larsen understregede i gårsdagens Information, at det er vigtigt at bevare de klassiske sprog. »[Regeringen] er også meget optaget af, at vi bevarer et stærkt klassisk sprogligt miljø, fordi det peger tilbage mod den tankegang, som vores samfund er bygget på,« sagde ministeren.\nDet lover godt, mener Christian Gorm Tortzen, men spørgsmålet er stadig, hvordan ministeren vil gøre det.\n»Vi har studeret klassisk græsk i Danmark i over 500 år, fordi den græske litteratur er den ældste i Europa fra omkring 750 f.kr. Kristendommen er utænkelig uden græsk, og Paulus skriver på græsk, så man kan sige, at meget væsentlige dele af den vesteuropæiske kultur kommer herfra,« siger Christian Gorm Tortzen.\nI sidste uge holdt den konservative uddannelses- og forskningsordfører Mai Mercado et møde med uddannelsesministeren. Her sagde hun til ministeren, at hun slet ikke kan forestille sig en situation, hvor Københavns Universitet ikke udbyder klassisk græsk.\n»Jeg sagde til ministeren, at det bliver over mit lig,« fortæller ordføreren.\n»Selvfølgelig er det svært på de små fag, der ikke har så mange studerende. Men klassisk græsk er så afgørende et fag for et universitet som Københavns Universitet, at man ikke kan undvære det.«\n26. januar, 2016 - 13:25\nUniversitetet har haft vokseværk med alle mulige alt for specialiserede uddannelser - og som man kan forvente: det, som det hele egentlig går ud på, bliver nu ofret for det kortsigtede og mondæne.\nMathilde Hoeg, Jørn Andersen og Carsten Wienholtz anbefalede denne kommentar\n26. januar, 2016 - 14:06\nDér er en forskning, hvis resultater jeg gerne vil have indsigt i - hvor starter man ?\n26. januar, 2016 - 14:13\nPS.: jeg har fusket lidt med wiki og er bla. stødt ind i Cleisthenes og hans deme-reform. Fascinerende.\n26. januar, 2016 - 14:20\nDu har tydeligvis gjort det på engelsk, Jens Thaarup Nyberg, for både grækere og danskere vil insistere på, at han hedder Kleisthenes. ;-)\n26. januar, 2016 - 15:03\nJoh, men her skelnes ikke så nøje, så længe formen holdes ;)\n26. januar, 2016 - 16:08\nEn god sammenhængende beskrivelse af den athenæiske samfundsordning findes hos Øjvind Larsen i "Den etiske tænkemådes tilblivelse i bystaten Athen".\nKarsten Aaen, Jens Thaarup Nyberg og Michael Kongstad Nielsen anbefalede denne kommentar\n26. januar, 2016 - 17:26\nLever klassisk græsk ikke videre på teologi?\n26. januar, 2016 - 18:20\nHvor mange studerende er der på græsk?\n26. januar, 2016 - 19:18\nMichael Kongstad Nielsen, nytestamentlig græsk er det såkaldte "koine-græsk", også kaldet "folkesproget", der har visse afvigelser. Det er derfor ikke tilstrækkeligt.\nGræsk er jo stadig nogle steder gymnasiefag, og det er derfor en besynderlig prioritering - da det i øvrigt også som hovedregel er klassiske filologer, der varetager oldtidskundskab.\nJeg tror, at der er tale om en aktion fra hums side for at demonstrere beskæringers graverende karakter.\nMan kunne også have ønsket, at det i højere grad var gået ud over pladser på fag, der også kan studeres andre steder i landet, når det nu skulle være.\nMikkel Bech, hvad har det nu med noget at gøre? Det vigtige er, at der uddannes et tilstrækkeligt antal, og det har det været svært at opnå, fordi faget udbydes så få steder på gymnasiet.\nMin hhv. græsk- og latinlærer underholdt med anekdoter fra deres studietid, bl.a. om dengang hvor de havde været de to eneste studerende i sanskrit, hvorfor forelæsningen blev afholdt hjemme hos professoren.\nAnne Eriksen, Karsten Aaen, Jens Thaarup Nyberg og Michael Kongstad Nielsen anbefalede denne kommentar\n26. januar, 2016 - 20:09\nVi er inde i en periode, hvor teknologien har sejret over ånden, tror vi, men uden ånden ingen teknologi.\n26. januar, 2016 - 20:45\nDet var ikke meningen, at den skulle komme to gange, beklager.\nJeg er sproglig student med 3 års latin, engelsk, dansk, islandsk og tysk. Jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at sprogfagene har gavnet mig.\nF. eks er latinsk grammatik grundlaget for grammatik generelt. Jeg har arbejdet i flere lande og sammen med mennesker fra andre lande med min lange videregående uddannelse, i Danmark, Frankrig, Island, Tyskland, Taiwan og Sverige mm, takket været mit kendskab til mange sprog.\nNår man hører Inger Støjberg tale engelsk, så tænker man, hun burde bruge tolk. Der er for så vidt ingen skam, ikke at kunne tale et udenlands sprog, hvis man ikke har lært det.\nVi synes vi taler godt engelsk, de fleste af os, men det gør vi faktisk ikke.\nNu er jeg ikke født i Danmark, men jeg har boet her længe. Dansklærerne har i farten glemt at undervise i grammatik, det gør f. eks., at mange journalister taler dårligt dansk og det er dem vi ofte aber efter.\nAnne Eriksen, Niels Duus Nielsen, Karsten Aaen, Jens Thaarup Nyberg, Helene Kristensen og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n26. januar, 2016 - 20:52\nJa, vi, der er lidt ældre, har noget bedre sproglige forudsætninger. Det er også os, der bliver taget for at være indfødte i England og Tyskland.\n26. januar, 2016 - 22:35\nKan det virkelig passe atophør af en årlig produktion af ca. 5 kandidater i klassisk græsk kan betyde at man kasserer en kulturel arv?\n26. januar, 2016 - 23:00\nWell, Søren Lystlund, tekne har sin egen logos, men den er rigtignok ikke almen :-)\n( hvor er jeg dog iøvrigt misundelig på dig )\n26. januar, 2016 - 23:26\nDet er ikke produktionen af cirka 5-7 kandidater i klassisk græsk (som vist forøvrigt også kan læses i Aarhus) der betyder at vi her i DK mister en dybdegående kulturel arv; en hel forsknings-tradition forsvinder. Og var der ikke noget med at det bl.a. var klassisk græsk på Københavns Universitet der fandt ud af at der havde været farver på de græske statuer?\nDen kulturelle arv handler om at man kaster (skibs)vrag på en hel forsknings-tradition....\nHumaniora handler, som jeg ser det bl.a. om hvor vi kommer fra, og hvor vi skal hen? Og på hvilken baggrund vil skal derhen? Klassisk græsk handler om, sådan jeg har forstået det at læse tekster af Platon, Sofokles, Aischylos, og andre græske tænkere på originalsproget - have fantasi og kreativitet nok til nytolke de her gamle tekster, bringe dem ind i nutidig forståelsesramme. F.eks. forstod jeg ikke ret meget af Odysseen i gymnasiet, men sidenhen forstod jeg, at det her jo handlede om en mand, der ved egen hjælp og ved brug af sin sunde fornuft faktisk står op imod både guder og dårligt vejr. Odysseus bliver derved første menneske, der frigør sig fra gudernes tvang - og bliver et selvstændigt individ. Fortællingen om Prins Paris og Helene handler om, i en fortolkning, unge mænd lidenskaber for smukke kvinder. Og danner dermed baggrunden for en del af psykologien - og nu hvor vi er ved psykologien. Freud kunne sine græske dramaer - det ville være vanskeligt at se nutidens psykologi uden Freuds kendskab til de græske dramaer...og til Freuds kendskab, gennem de klassiske tekster, til konflikterne blandt Olympens guder.\nOg lad mig dertil tilføje at studenterrevolutionens slagord i 1968 netop var Ad Fontes - til kilderne. Og en hel af kilderne var altså gamle, græske tekster, på originalsproget. Ideen om demokrati opstår første gang egentligt i Grækenland, hvor man ved at trækkelod vælger byens styre for en måned, seks måneder eller et år ad gangen. Mellem borgere - i bystaten Athen har man tænkere, borgere, der går rundt og tænker om forholdet mellem by, stat og borger. (suk, hvor er Mihail Larsen når man skal bruge ham... ;) sagt lidt i spøg, men meget i alvor....)\nDer er en grund til at man i USA - og vist også i England - lærer eleverne de græske tænkeres idé om\ndemokrati eller læser Ciceros taler som advokat når de lærer om f.eks. staters opbygning og om hvad en stat er f.eks. Og sådan som jeg har fået det fortalt af min nu for længst afdøde morfar (der var præst) kan du ikke forstå koinegræsk uden at at snuset til eller beskæftiget dig med klassisk græsk.\n26. januar, 2016 - 23:59\nJa, Mikkel Bech, vi er et lille land, og det er ganske få eksperter i specialiserede områder, der opretholder den faglige standard - ved ikke mindst at indgå i internationale faglige miljøer.\nDansk oldtidsforskning har lange og stolte traditioner, som vi stadig lever højt på - og bl.a. har danske arkæologer i høj grad kunnet gøre sig gældende i Middelhavsområdet, hvilket ikke er muligt uden også at have det dybgående kendskab til kulturen, som klassisk filologi (kombinationen oldgræsk og latin, med oldtidskundskab som en fælles fond af kulturhistorisk viden om højkulturerne).\n27. januar, 2016 - 06:49\nDet rædselsfulde er dette "fornuftsregimente". Der er ikke personligt ment Mikkel Bech, men spørgsmålet om hvor mange studerende der på græsk er totalt irrelevant. Jeg ved ikke om du mener det sådan, men sådanne spørgsmål bruges tit til at afsige en dom, til at vende tommelfingeren op eller ned so to say.... og det er dumt.\nDenne utæmmede utilitarisme ender med at slå os alle sammen ihjel både åndeligt, men så sandelige også fysisk, fordi der, på trods af "vores høje videnskablige niveau" som menneskehed, stadig er uendeligt meget vi ikke ved, og det der karakteriserer det ukendte er,ja gæt, DET ER UKENDT! og netop derfor har vi brug for AL hårdt tilkæmpet viden og visdom for at komme videre, vi ved nemlig ikke hvilke sammensætninger af erhvervet viden der skaber det næste gennembrud.\nDer er grunde til at mennesker der arbejder med at prøve at skabe noget nyt ofte holder deres arbejde hemmeligt at vist stykke tid. Tag eksemplet med NOMAs mad ! Hvis Redzepi offentliggjorde sine ideer før de blev realiserede ville han, sålænge den nuværende idiotvind blæser, DRUKNE i lavtflyvende "forståsigpåer" og "wannabees" indskrænkede domme.\nForstil jer et andet klima. Tænk hvis det var kvaliteten og engagementet i det der blev forsøgt som blev vurderet, og ikke dets umiddelbare "bundlinjekvalitet" For FANDEN hvor er jeg træt af at denne inkompente økonomtænkning har vundet indpas overalt!\n27. januar, 2016 - 07:20\nRent faktisk Troels Brøgger, er det klart som blæk - den smukke, sorte, skinnende blæk, de bruger i "Metamorfoser" på Det Kgl. Teater - at man ALDRIG skal sætte bogholderen til at bestemme, hvad der er råd til og hvordan pengene skal bruges. Det er den største fadæse, at finansministeren nogensinde blev andet end ham, der måtte ryste op med skejserne til fagministre, der brændte for sagen og var ambassadører for det område, de havde fået i varetægt på vores allesammens vegne.


Kryds dig til en weekend for to\nSend ind inden den 2. august og vind et weekendophold. Kuponen kan også faxes til nummer 3369 6426\nFind det rigtige ord, udfyld kuponen og vind et weekendophold for to på en af Danmarks Lærerforenings fem kursusejendomme - ved Furesøen på Sjælland, ved Karstofte Å i Jylland eller på Fyn ved Storebæltsbroen, Lillebæltsbroen eller Helnæs.\nAlt er betalt fra middagen fredag aften til og med frokosten søndag. Der er en god flaske vin til lørdagsmiddagen. Rejsen betaler vinderen selv.


Pilotskolen er blevet tildelt Protac legatet 2015!!\nAt være pionær og visionær indenfor ergoterapifaget kræver kræfter og tålmodighed! Særligt fordi det er de færreste mennesker, som ved hvad vi arbejder med og for. Men det kommer de i langt højere grad til fremover :)\nFor i denne uge fik vi nemlig et gigantisk fagligt skulderklap for vores arbejde i Pilotskolen! og sådan noget giver energi og lyst til at knokle videre.\nDette års Protac legat på 25.000 kr, som gives til ergoterapeuter, som gør en særlig indsats inden for sanseintegrations området. Ergoterapeuter som vil mere med faget og som tør at gå efter det, for at skabe øget viden på området, går i 2015 til Pilotskolen!!\nVi har øremærket pengene til et studieophold i USA, som vil styrke vores arbejde med børn (og voksne) med modulations forstyrrelser i mange år frem og vi kan næste ikke vente :)\nFordi disse børn har meget få fagpersoner herhjemme i Danmark, som forstår deres tilstand og som tilmed kan behandle deres udfordringer og støtte deres familier. Det vil vi arbejde lige så dedikeret for, som vi hele tiden har gjort, men med en øget viden og et endnu stærkere fundament, for at skabe best praxis i børneklinikken.\nVi må ud på de bonede gulve rundt omkring i landet og tale børnenes sag, skabe viden om modulations forstyrrelser, prøve at give fagfæller og forældre mere viden til at støtte disse børn og voksne. Det bliver endnu en milepæl i vores rejse som børneterapeuter.\nVi er stolte og uendeligt taknemmelige og ja.. elsker jo bare vores arbejde!!


22 ideer til havedesign - sten er alsidige\n22 ideer til havedesign – sten er alsidige\nStenen var i århundreder og er stadig et populært materiale inden for havedesign i dag. Det kan være en god baggrund for lyse blomsterbed, være en rigtig hæfteklammer i klippehaven eller bruges på havestier og trapper. Overalt ser sten smukt og sublimt ud. Vi viser dig 22 fede Idéer til havedesign med sten – det naturlige materiale er alsidigt og efterlader masser af plads til kreativitet!\nIdeer til havedesign med sten – hvilke stentyper er velegnede til udendørs brug?\nDet er en ubestridt kendsgerning, stenen er så udbredt i landskabspleje. Men hvad er dens popularitet baseret på? Vi forsøger at finde svaret på dette spørgsmål her og vise dig 22 fede Idéer til havedesign med sten. Dette materiale kombinerer skønhed, med det forbliver liv og tid uændret. Eller så skal årsagen ikke søges i selve materialet, men i menneskets underbevidsthed, i vores evige længsel efter stabilitet … Fordi stenen altid har været et symbol på styrke og håb ….\nIdeer til havedesign – trædesten til stien lavet af småsten\nI dag er det trendy igen at bruge sten i havedesign. Dette skal også ses som bevis på raffineret smag. Dette materiale er valgt for sin skønhed, holdbarhed og modstandsdygtighed over for kulde. For at træffe det rigtige valg til dine stenhavefigurer og andre stenfigurer, er det vigtigt at kende de vigtigste karakteristika og egenskaber ved de forskellige stentyper.\nIdeer til havedesign – stenene som et dekorativt element\nDe fleste mennesker vælger granit i disse dage. På grund af sin høje densitet absorberer den ikke vand, og kan derfor modstå lave temperaturer. Dens farvenuancer ligner meget naturlige farver, og dette muliggør oprettelse af billedkompositioner fra sten og planter. Du ser virkelig fabelagtig ud – som du gør med vores Idéer til havedesign være i stand til at overbevise dig selv!\nHavedesign i et skakbrætmønster\nDen mest anvendte af de dekorative natursten er sandstenen. I alle dens variationer er den velegnet til en bred vifte af havedekorationsartikler. Du kan også bruge den til at bygge støttemure, anlægge havestier, oprette platforme og meget mere, hvor der kræves en stor belastning.\nLav dekorative gulve og havestier\nKalksten bruges også på mange måder i havedekorationer. Der er forskellige typer kalksten. Den eneste ulempe ved denne natursten er, at den reagerer på miljøforhold og derfor kan beskadige nogle planter, for eksempel rhododendron, hortensia, blåbær osv..\nDer er en generel regel, når man arbejder med natursten, og der står: man kan ikke kombinere natursten med forskellige farver i ét design. Den afgørende faktor er altid valget af den dominerende sten, de andre skal supplere udseendet.\nOprettelse af en klippehave – tips og tricks\nPå det seneste er den såkaldte “stenede” have også blevet meget populær og trendy. Så du også har en lille stenhave i dit landskab, kan du skabe sådan en stensammensætning i et hjørne af din have. Efterlign et miniaturebjerget landskab, brug flodsten, granitplader eller sandsten og grus. Plant også sukkulenter der og voila: din mini stenhave er allerede klar!\nStøttevæg lavet af sten – perfekt til den landlige have\nEt andet element i havedesign, hvor der bruges sten, er konstruktionen af vægvægge. Opret disse med kampesten eller plader i forskellige størrelser. Ved at bygge vægvægge kan du opdele de forskellige områder i haven i zoner og skabe hyggelige hjørner for at slappe af på denne måde. Dette er også en god mulighed for mange af dine planter, de fremstår langt mere spektakulære på væggen end på den bare græsplæne. Der er endda nogle klatreplanter, der vokser direkte på væggen eller mellem stenene og skaber en hyggelig atmosfære.\nAlle naturlige stentyper kan bruges til havestier, havetrapper og stier. Det hele afhænger af din smag og dit budget. Hvis skønhed og æstetik er din ting, skal du vælge sandsten, for sandstenplader kan bruges til at skabe en mærkelig mosaik. Hvis praktisk har forrang frem for æstetik, er granit dit valg. Som vi sagde før, er det evigt. Men hvis du ikke ønsker at bruge mange penge, er alt, hvad du kan gøre, at dække dine havestier med små småsten eller små stykker granit. Under det grønne i haven ser de også stilfulde og flotte ud.\nIdeer til havedesign med sten\nVandspil i haven\nStøttemur lavet af natursten\nBygningsinstruktioner til springvand til en drømmeagtig vandhave\nTips til en god beskyttelse af privatlivets fred: Hvad er mulighederne?\nHavearbejde og landskabspleje med sten, kampesten og kampesten – 15 bemærkelsesværdige eksempler\nHavedesign med varmebestandige planter til tør jord\nModerne havedesigneksempler – plantepotter som accent\nHavearbejde og landskabspleje – 10 moderne projekter og ideer\nOprettelse og vedligeholdelse af græsplæner – designideer til haven\nPlanlæg et farveskema til dit havelandskab – vælg de bedste farver\nHvad er neglelakstrends for sommeren 2014\nHåndværksideer med papir – farverige juletræspynt\nДизайн на тапети в коридора под светли врати – примери в интериора\nBogreolsystemer fra Presotto Italia – et højdepunkt i stuen\nΣκούρο ταπετσαρία στο εσωτερικό: συστάσεις, φωτογραφίες\nDesign små badeværelser – optimal badeværelsesplanlægning på et begrænset sted\nØst møder vest – Kinesiske lamper inspirerer til pendeldesign\nDen moderne billedvæg: tips til, hvordan du skaber det perfekte blikfang\nΧαρακτηριστικά του σχεδιασμού ενός υπνοδωματίου σε ένα ξύλινο σπίτι\nCum să decorați un perete gol într-o cameră?\nDesign et moderne og farverigt børneværelse – 20 kreative ideer\nDesign den indre gårdhave: multifunktionelle haveborde med indbyggede blomsterkasser i en kinesisk skole\n27 kreative upcycling ideer – fede forslag til hjem og have\nMedelhavsstil i inredning\nSådan kan du fejre et bæredygtigt bryllup – tips til en økologisk lavspildsfest


En lidt grønnere jul hos The Body Shop – Små Forskelle\nMit indlæg om juleæskerne hos The Body Shop gik desværre tabt i et teknisk uheld, så jeg har nu forsøgt på bedste vis at genskabe det 🙂\nThe Body Shop har i år lanceret et nyt bæredygtigt initiativ i deres julekampagne. De har nemlig lanceret fine æsker som deres gavesæt kommer i, som kan bruges i andre sammenhænge. Der er forskellige designs, og der er altså nogle ret fine nogle imellem 🙂 De har også lavet gaveæsker, som du får med, når du køber for 250 kr i december. De er lavet af genbrugsmaterialer fra Community Trade virksomheden Get Paper Industry. Sådan to har jeg modtaget som gave. Udover at bruge dem som gaveæsker tænker jeg, at de kan bruges til diverse opbevaringsformål. Hjemme hos mig holder de styr på huer og vanter i entreen. Mit eneste kritikpunkt af initiativet er, at ikke alle gaver bliver pakket i en gaveæske. Jeg synes ikke helt, det er helt okay, at man skal have købt for et særligt beløb – altså en gave er vel en gave? Det er dog en formidlende omstændighed, at de bruger genbrugspapir til at pakke de øvrige gaver ind i. Men stadigvæk.\nUdover dette juleinitiativ, har The Body Shop nogle ret gode fremtidsplaner på bæredygtighedsfronten. De har lanceret et nyt commitment med en målsætning om at blive verdens mest etiske og bæredygtige globale virksomhed. Bum.\nEt uddrag af deres nye initiativer i deres commitment er, at de vil:\nFordoble deres Community Trade program\nSikre at 100 % af deres naturlige ingredienser kan spores og er bæredygtigt dyrket, for dermed at beskytte 10.000 hektar skov og naturlige miljøer\nOffentliggøre, hvilke naturlige ingredienser, de anvender, hvilke ingredienser, de har fra grøn kemi, samt graden af produkternes bionedbrydelighed og vandmiljøpåvirkning\nReducere deres butikkers aftryk på miljøet, når de bygger eller renoverer eller redesigner dem\nUdvikle og lancere 3 nye bæredygtige emballageløsninger\nForsyne 100 % af deres butikker med grøn eller CO2 neutral energi\nReducere deres butikkers energiforbrug med 10% hvert år\nSikre at 70% af deres emballager ikke indeholder fossile brændstoffer\nEgentlig har jeg altid været lidt skeptisk omkring The Body Shop i forhold til deres ansvarlighed på miljøområdet. De er kendt for deres initiativer omkring social ansvarlighed, men jeg har savnet det bæredygtige aspekt. Og det kommer så nu! Selvfølgelig er der punkter, der kunne være bedre (sådan vil det altid være), men jeg mener, at det er er vigtigt skridt i den rigtige retning! Jeg håber det smitter af på den andre globale virksomheder, så der kommer noget konkurrence om, hvem der er mest bæredygtig 😉\nSå alt i alt er jeg ret glad for at have fået denne information om The Body Shops nye commitment og initiativer. Det har på flere måder ændret mit syn på dem som bæredygtig virksomhed, og jeg hepper på dem og deres nye commitment 🙂\nI øvrigt glædelig december herfra, jeg har ikke meget tid til overs i øjeblikket, så jeg har slet ikke fået julet på bloggen 🙂\nDe to æsker er modtaget som en gave fra The Body Shop.


Network & Security | Thema anzeigen - men det er nu en oph\nForen-Übersicht » Sicherheit Allgemein » men det er nu en oph\nmen det er nu en oph\nVerfasst am: 17.07.2019 05:41\nKinvara er en speciel sko af flere ?rsager. Som jeg forklarede i min fulde gennemgang af Saucony Kinvara, har det f?et rave anmeldelser fra l?bere over og har v?ret en stor s?lger til Saucony. Som en gateway / overgangs minimalistisk sko, vil den ogs? blive husket af mange l?bere som deres f?rste foray i verden Nike Air Max 270 Donne af ??mindre sko. Det lykkes ogs? at have Nike Air Max 90 Mujer overbevist Saucony om, at minimalistiske stilsko kan v?re store s?lgere, og de bev?ger sig fremad med en r?kke nye sko, der er klart designet til at udnytte Kinvara's succes og popularitet (f.eks. Mirage, Nike Air Presto Mujer> Cortana, Peregrine, og Hattori). Hvis der er slag mod Kinvara, ville det v?re, at det har en moderat h?ll?ft (4 mm uden inders?l, 6,5 mm med inders?len) og holdbarhed kan v?re et problem for nogle af de mindste m?ngder yders?lgummi . Jeg har k?rt 150+ miles i min, og de ser stadig fint ud, men jeg har endnu ikke en f?lelse af hvor mange miles jeg vil kunne komme ud af dem. Selvom de passer mig godt, finder nogle dem at v?re p? den smalle side (Saucony b?r g?re disse i bredder!), Og de er p? den bl?dere side med hensyn til polstring. Uanset disse potentielle klager arbejder de fantastisk Nike Air Max 270 Herr godt p? mine f?dder, og er min go-to sko til Nike Air Max 270 Damen mellem- og lange afstande. Kinvara er simpelthen en fantastisk sko, og jeg gl?der mig til at se, hvad Saucony har i butikken til Kinvara 2. Hvis jeg kun kunne l?be i tre par sko, ville en ultimativ minimal sand drop-sko helt sikkert v?re en af dem. Barefoot-stil l?besko er en vigtig del af min tr?ning, hvis de af en anden grund end det giver en utrolig styrketr?ning for ben og f?dder. Blandt sko, der kom ud i 2010, ville Vibram Fivefingers Bikila v?re mit bedste valg. Vibram Bikila var ikke mit f?rste par Fivefingers - den ?re ville g? til VFF KSO, som jeg k?bte i midten af ??2009. Det er imidlertid Vibram at Jeg nyder mest af at l?be ind, hovedsagelig p? grund af det faktum, at det virkelig krammer min fod som en handske (min KSO er en st?rrelse, jeg er stor for stor). Desuden er Bikila, i Nike Air Max Classic BW Damesmods?tning til KSO, som har givet Nike Air Max 90 Mujer mig h?lbl?rer, en ideel st?vl?s sko, der virkelig forbedrer minimale oplevelse for mig. Nogle har klaget over, at Bikila har lidt for meget pude, men jeg har ikke noget imod at give, og for mig handler det bare om rigtigt. M?ske er det vigtigst, at bikilerne er et absolut blast at k?re ind. Vibram vil se en h?rd konkurrence i nulfaldet, ultimatimistisk marked n?ste ?r med nye tilbud indstillet fra virksomheder som Altra og Merrell, men for 2010, Bikila er mit bedste valg i den ultra-minimal kategori. Det tredje punkt er en rigtig h?rd en for mig. Min f?rste tankegang var at g? med en trailesko, men for at v?re ?rlig har jeg virkelig ikke gjort s? meget sporet i 2010. Efter et par ?gte stier l?ber i New Balance MT101, kan jeg godt lide det, men min erfaring med NB Minimus Trail har l?rt mig at v?re Nike Air Max 95 Mujer lidt mere forsigtig med f?rste indtryk (min tarm fort?ller mig, at NB MT101 ville v?re nr. 3 hvis jeg havde lagt mere miles p? det p? dette tidspunkt). til side for nu, ville mit n?ste valg v?re en letv?gtssko bygget til hurtig racing og speedwork, is?r en egnet til at k?re p? et spor (Kinvara har en smule for meget pude til at fungere godt p? et gummeret spor). Jeg har endnu ikke fundet den perfekte sko i denne niche - Mizuno Wave Universe og Saucony Grid Type A4 er begge gode, men har ogs? deres ulemper. Hvis du skubbes for at v?lge, vil jeg nok g? med Brooks Mach 12 spikeless cross country www.armagilus.fr flat (jeg ville faktisk nok g? med Mach 11 over 12, men det er nu en oph?rt model) .Min grund til at v?lge Mach 12 er det, det passer godt til en racing fladt (XC lejligheder er notorisk smalle), og det har fungeret meget godt for mig til b?de 5Nike Air VaporMax Dam K racing og track workouts. Den k?rer lavt til jorden, har en lav h?l (ca. 4 mm dr?be fra h?l til forfod), og har en temmelig fast s?l (perfekt til banen). Jeg form?ede endda at k?re et kuperet 20 mil langt l?b i Mach 12 uden for mange problemer, s? det kan klare afstanden i en kniv.\nVerfasst am: 19.03.2021 06:46\nVerfasst am: 03.06.2021 07:08


Bottled in England Arkiv - Undertoner\nTag - Bottled in England\nNordisk 2013 – Lyden af vækstlag, 24.01.13, Badeanstalten, Slagelse\nFor tiden turnerer fire upcoming, nordiske bands under overskriften Nordisk 2013 - Lyden af vækstlag. Undertoner tog til Slagelse for at høre dem: Bottled in England, Frostfelt, Human Woman og HighasaKite.\nNewbees Festival præsenterer første halvdel af programmet\nDen århusianske septemberfestival præsenterer blandt andre Shanghai og Bottled in England.\nVind vinyl-ep og gratis releasekoncert med Bottled in England!\nIngen planer med dit stereoanlæg og fredag den 12. august? Træd blot nærmere, og vind en vinyl-ep med og koncertbilletter til Bottled in England.\nRoskilde Festival ’11: Bottled in England, 28.06.11, Pavilion Junior\n»Vi er kommet for at dræbe dig,« lød det fra scenen under drum'n'bass-duoens Roskilde-debutkoncert. Uanset det høje energiniveau og det glimrende trommespil var der dog absolut ingen, der omkom. Og da slet ikke af en overdosis af bas.\nUndertoners guide til Roskilde ’11: klassisk rock, fe’ bas og world\nTrods den massive kritik af manglen på Orange-navne kan du stadig overvære en god, gammeldags rockkoncert på årets festival. Men du kan også omrokere dine indre organer med tung bas eller lade dit sind bortføre af toner fra den store verden.\nSpot på SPOT\nUndertoner sætter spot på SPOT Festival med udgangspunkt i to byer, to bands og to indgangsvinkler: Bottled In England vil helst lave raves, mens Dad Rocks! er bekymret for, hvordan moderniteten påvirker familierelationer.


OPRÅB… – Hverken fugl eller fisk\n2 vrangvillige snerrende vrængende bandende sydende sprængfarlige teens til salg!\nYderst veltrænede i søsterlige bitch-fights med ledsagende flydende strøm af skældsord.\nEksperter i at himle med de store øjne samtidig med nakkeknejs og svip med håret.\nMeget gode tilskud til en person, der ønsker at blive udkørt og opgivende i løbet af en dag eller to…\nBedst effekt ved køb af to stk.\nMen én må dog anses for værende krævende nok for den ikke teen-trænede forældre.\nBegge udgaver er trænede i at fremstå som yderst velopdragne, grænsende til det sukkersøde og perfekte, hvis der kan være gavnligt for egen vinding.\nLigeledes kan de uden overdrivelse deltage i enhver verdensturnering i intensiv plagning.\nSlå til nu, hvis du synes, at dit liv mangler opslidende debatter om sengetider, pligter og uretfærdigheder.\nVær dog indstillet på at betalte et svimlende beløb, da disse teen p.t. er bosiddende hos et par, der har hang til denne form for periodisk tortur.\nJa faktisk påstår de, at de elsker disse væsner til trods for de daglige udfordringer.\nEvt udlejning kan aftales, hvis man har et stærkt ønske om at gro smukt gråt hår på mindre end 1 uge…\nReply\tTineke 04/11/2010 at 08:44\nMon vi kan bytte lidt, bare så’n en uges tid? Jeg har i udvalg, 1 styks drenge teenager, med nogenlunde samme egenskaber (DOG uden svipperier med håret)….\nReply\tAnne 04/11/2010 at 09:50\nJeg troede ellers, at det var nemmere med drenge, Tineke, men der er jeg da vist blevet snydt så 😉\nReply\tAnnette 04/11/2010 at 08:55\nOgså her er der periodiske tilfælde… hi hi… her er kombinationen dreng/pige…som lige giver helheden et twist….\nReply\tAnne 04/11/2010 at 09:51\nGætter jeg helt forkert, Annette, hvis jeg satser på, at det oftest er pigen, der overfuser drengen…\nReply\tLone H 04/11/2010 at 09:02\nHa ha ha 😀 – her har kun været en enkelt (som er flyttet hjemmefra)\nDe er så søde, når de sover 😉\nSÅ søde, når de sover, Lone, og stille…\nReply\tBettina 04/11/2010 at 09:06\nEllers tak, vi er ved at brygge vores egne. 😉\nSatser på yderst kompetent teen-tortur om blot få år.\nHusk at holde lidt igen med hvæse-dråberne, når du blander miksturen, Bettina…\nReply\tAnita 04/11/2010 at 09:22\nGad vide, hvor det temperament kommer fra… 😉\nReply\tAnne 04/11/2010 at 09:52\nJa, det tænker jeg virkelig også på, Anita, gad vide hvor…\nReply\tEllen 04/11/2010 at 09:30\nmin mand siger det er derfor man skal have haft dem fra små af ! jeg synes allerede vi er startet træningen nu hvor pigerne er 2 og 3½ ! Mon ikke man med ca 18-20 års træning begynder at lære triksene? Det håber jeg 🙂 sådan at de bliver hyggelige at få besøg af når de er flyttet hjememfra :-))\nReply\tAnne 04/11/2010 at 09:53\nHvis man først fik dem leveret i fuldt teen-flot, Ellen, så ville man dø!!\nHeldigvis er det de færreste dage, at de vælger at vise deres værste side på samme tid 😉\nReply\tNewyorkerbyheart 04/11/2010 at 09:31\n*LOL* hvor lokkende og godt du end “sælger” dem, så tror jeg at jeg pænt takker nej 😀\nReply\tAnne 04/11/2010 at 09:54\nDet kunne ellers bringe lidt fut ind i din hverdag, Birthe, og de ville i alle tilfælde være søde omkring spisetid med de gode retter, du laver 🙂\nReply\tLinda 04/11/2010 at 09:41\nHm… lyder bekendt. Råber de også ting som: du ødelægger mit liv! Jeg har fri, så skal jeg ikke rydde op!!\nReply\tAnne 04/11/2010 at 09:56\nDe har endnu ikke beskyldt mig for at ødelægge deres liv, Linda, ikke højt i alle tilfælde.\nMen jeg bærer skylden for alt muligt andet, så mon ikke kun, at det er et spørgsmål om tid.\nLauras “bedste” replik i går:\nOg sådan dér skal du bare overhovedet ikke tale til mig, hmpffff!\nDet var da jeg bad hende gå i seng kl 22.37.\nLidt skarp stemme måske…\nReply\tSonnie 04/11/2010 at 09:47\nJa tak, jeg tager dem begge. – jeg elsker gråt hår.\nReply\tAnne 04/11/2010 at 09:57\nDet gør jeg sådan set også, Sonnie, vil bare hellere få det på en lidt mildere måde…\nReply\tdjohanne 04/11/2010 at 09:49\nHvilken rubrik indrykker man den slags under i DBA.\nJeg har et par stykker der med garntrisse kan slå alt og alle i synkron-plageri ;))\nI kategorien Våben vil jeg tro…\nReply\tNanna 04/11/2010 at 09:52\nMåske I vil bytte med et par – også højtelskede – små varyler? Den største klager konstant over den lille vil være med, den lille konstant over den store ikke vil lade ham være med. Skal hjælpes med at spise, tage tøj på, have skiftet ble (dog kun den mindste 😉 ryde op – ja faktisk alt ting. Sprede kontant kaos hvor de er – ting skal helst ikke ligge i reoler, men spredt på gulvet. Og ja i løbet af natten, så sørger de for, at man bliver mindet om, at man er i live – man skulle jo nødig bare sove sådan en hel nat.\nReply\tAnne 04/11/2010 at 09:59\nVi har været der, Nanna, der hvor man løber rundt og mangler 4-5 arme.\nDog skal det siges, at de indtil skolealderen var hinandens allerbedste venner, hyggede og legede og sang dagen lang, det gjorde det meget nemmere at være blækspruttemor.\nOg det der med nattesøvnen, Amanda holdt op med at komme ind, da hun var 12, så du har da tid til at nyde det endnu 🙂\nReply\tSusanne 04/11/2010 at 10:13\nMine piger er i dag 26 og 29, men jeg kan rigtig godt huske, hvordan det var – og det kan de også – fat mod – de bliver “normale” igen omkring 18-19 års alderen.\nReply\tHelle Læsø 04/11/2010 at 10:59\nVi ka’ bytt’ 😉\nReply\tPia 04/11/2010 at 11:43\nHihi hvor har jeg selv tit haft lyst til at indrykken en sådan annonce ogjeg har endda kun en ægte teen. Den anden er en otte årig med teen tendenser !!! Tror dog bare tilværelsen ville være aldeles kedelig uden de skønne væsner :-))\nReply\tGitte Joensen 04/11/2010 at 12:21\nSikke en skøn annonce – da min søn var lille, havde vi i medborgerhuset en byttecentral i kælderen. Det handlede mest at folk kunne bytte musik og tøj – men vores søn troede, at forældre også kunne bytte børn, hvis de blev for slemme – guderne må vide, hvor han fik den ide fra.\nReply\tKirsten 04/11/2010 at 13:26\nNæh tak, ellers tak. For det første har jeg allerede aldeles bedårende gråt hår. Og for det andet har jeg været igennem det med de to store. Nu har vi kun en 12-årig pige hjemme, som som regel er ret fredelig, men dog momentvis afslører at hun har potentiale til at blive en rigtig teenager.\nJeg kan tilføje at jeg synes det er fantastisk at have voksne børn. Man kan jo ligefrem snakke med dem, når de kommer hjem på besøg. 🙂\nReply\tGitte 04/11/2010 at 14:37\nEllers tak, nu har vi jo lige fået luft igen… Haves: 1 stk ung mand på 20 og 1 stk ung dame på 18, begge incl. usikre sengetider (især ifm weekends), og begge med veloverstået teen-raseri, så de er lette at gå til. Ønskes: børnebørn men først om adskillige år. Indtil da er min mand og jeg på lånemarkedet – har af og til fornøjelsen af nevøer på 2 og 5 år. Det bliver man nostalgisk af!\nEr det ikke bare skønt at have haft muligheden for at få børn? De har bragt os usigelig glæde, selvom der naturligvis har været et par knaster ind imellem.\nReply\tTora 04/11/2010 at 14:45\nHehe, jeg gleder meg!\nReply\tTante T 04/11/2010 at 14:50\nEn anden gang måske, – pt har jeg nok i “duracell et, to og tre! (10, 12 og 13 år)\nReply\tBritta 04/11/2010 at 15:01\nJeg synes nu at det er rigeligt med en 5 årig!\nVI havde følgende samtale i aftes:\nRasmus: “hvorfor skal jeg altid lave ting for dig. Far kan sætte tallerkener på bordet! Du gør aldrig noget for mig”.\nMig: “Hvem laver din mad?”\nRasmus: (surt) Dig.\nMig: “Hvem vasker dit tøj?”.\nRasmus: “Mor jeg gider altså ikke snakke med dig!”.\nDet er da altid noget at han er ved at lære hvornår han har tabt 😉\nReply\tLene 04/11/2010 at 15:03\nHerligt indlæg Anne,og måske siger de som min datter, da hun blev 18 år: er du ikke glad, mor, over at det er overstået! 🙂\nReply\tSolrun 04/11/2010 at 16:25\nDu fik et stort smil på mine læber\nReply\tDorte D. 04/11/2010 at 17:32\nJeg kunne ikke lade være med at smile. Det lyder som en nøjagtig beskrivelse af mine “teens”, – mine er bare drenge. Jeg tænker at det er nu den store forældre prøve skal bestås. Gad vide om min tålmodighed rækker så langt …..\nReply\tIda 04/11/2010 at 18:57\nDet lyder jo lovende for de næste epoker to come! 🙂 Har tre styks, der jævnligt træner i forskellige færdigheder, som med stor sandsynlighed vil være klar til perfektion når vi rammer noget med noget ‘teen…’\nHeldigvis for dem elsker man dem hele vejen. Osse selvom der er nogle dage, hvor de bare er sødest, når de sover!\nReply\tLisa 04/11/2010 at 20:14\nHa ha – ved lige hvad du mener…\nNogen gange får jeg lyst til at blive hovedperson i “Sporløs” – simpelthen stikke af fra hele menageriet. Det varer sjældent mere end 5 sekunder, men hvor giver tanken bare lige 5 sek fantastisk følelse, hvorefter den overmanden af et NNNEEEJJJ da!! Jeg kan da ikke undvære dem….\nBagefter rammes jeg af en lettere skyldfølelse, som dog hurtigt går over, når jeg spørger\nmig selv: “Ville jeg egentlig lade andre mennesker behandle mig sådan?”\nVille jeg finde mig i at lade mig vække hver halvanden time i 1 år? Osv osv osv\nHvor lærer man bare sig selv at kende ved at få børn. Og hvor finder man dog ud af hvor højt, det er muligt at elske.\nGo´ aften til dig og dine smukke piger.\nReply\tLene Møller 04/11/2010 at 21:36\nåh – du fantastiske hverdag!\nReply\tDortheivalo 04/11/2010 at 22:24\nMine var også til salg i går aftes (to piger på 13 og 14) Min hukommelse er heldigvis kort, og jeg blev først mindet om “vanskeligheder” (:-)) da jeg læste dit indlæg. Jeg takker også pænt nej tak. Jeg har rigeligt i mine egne\nLIGE LOVLIG FRISK…


inar.menneskets.com Oplysninger Mad til for tidlig sædafgang\nHvordan undgår jeg for tidlig sædafgang? Det kan være sædafgang for sexlivet, men også gå ud over selvtilliden. Der er nu kommet en række af produkter til Danmark inden for dette felt, så du har mulighed for at finde en endelig løsning, hvis du kommer for tidligt. Det anerkendte brand Viaman er nu kommet til Danmark med tidlig forskellige løsninger på for tidlig udløsning. De er alle baseret på mad forskning fra britiske forskere, der benytter til ingredienser til skabelsen af en let bedøvende og kølende effekt. For har allerede hjulpet mange mænd til at holde længere i sengen og dermed tilfredsstille deres partner. okt En hollandsk undersøgelse har påvist, at for tidlig sædafgang ikke skyldes psykologi. problemer med for tidlig sædafgang, og 92 mænd uden problemer. . Kampen mod overvægt starter med mad og motion – og forældre. jun Hvis du regelmæssigt får udløsning tidligere, end du og partneren ønsker, har du sandsynligvis for tidlig udløsning.\nMAD TIL FOR TIDLIG SÆDAFGANG FOR TIDLIG SÆDAFGANG\n10 tips, hvis han kommer for hurtigt Mad til for tidlig sædafgang Sex og kærlighed\nDe giver et kig ind bag ved de lukkede døre og viser den nøgne sandhed: Find det du søger. Dk - Dansk Sex Erotik og Porno! Mest læste sexnyheder Malou Stella fra de unge mødre nøgen Uartige mobil billeder sletter sig selv Dogging - sex i det fri! Skoleelver filmer lærerinde i smug Realitybaben Nicole Brøggler laver porno! For tidlig sædafgang påvirker 4 ud af 10 mænd i Danmark. Det kan være et stort problem, men der er hjælp at hente. Læs her, hvordan. Han kommer for hurtigt - Han får for tidlig udløsning - For tidlig sædafgang Jeg ved godt, at det kan han ikke gøre ved, men jeg trænger til at blive knaldet!!!. TV: Kvinde - sådan onanerer du dig til orgasme. Se med når sexologen kommer med håndfaste råd til masturbationsudfordrede kvinder. Sidste 20 Sexnyheder. Frække billeder og erotiske film til kræsne kvinder ; Fræk dansk pige optager sig selv i bad; Send din kvinde en tur i orgasmehimlen. desperate arbejdslØse piger gØr alt for at fÅ job kvinder og piger i pengenØd gÅr langt for at fÅ rÅd til mad og huslejen. se grtais film med billige og nemme piger piger. gravid og hovedpinepiller Zinkholdige fødevarer. Der er mest zink i kød og østers, hvilket gør zinktilskud særligt aktuelt for vegetarer. Denne artikel handler om relevansen af zink til diabetikere, og derudover kan zink gavne ved en lang række tilstande, som nævnt i faktaboksen. Forfatter: Titel: Oprettet: Uddrag fra novellen: Jens K. Vi afværgede det totale kollaps. - Hold da kæft, hvor er hun en liderlig so, sagde han og begyndte også at . Det fundamentale spændfelt for enhver mand er mellem manglende rejsning og for tidlig sædafgang. Ikke kun i sengen, også i det øvrige liv.\nMin kone og jeg har været sammen i 3 år, og har aldrig tidligere haft dette problem, men gennem de sidste 3 mdr. Ved forspil holder jeg hende tilbage, idet hun ikke oralt eller på anden måde får lov til at berøre min penis, da jeg ellers får udløsning. For tidlig sædafgang påvirker 4 sædafgang af 10 mænd i Danmark. Det er et helt naturligt problem for mange mænd. En ung fyr vil altid kæmpe med til om for tidlig sædafgang, men tidlig vil blive mad med tiden for træning.\nFor tidlig sædafgang er virkelig en nitte. Men den gode nyhed er, at det (i langt de fleste tilfælde) sagtens kan kureres. Her får du ti tips til, hvad du og din mand. jan Det fundamentale spændfelt for enhver mand er mellem manglende rejsning og for tidlig sædafgang. Ikke kun i sengen, også i det øvrige liv. okt For tidlig sædafgang er en lumsk ting, som hyppigst ses hos unge og uerfarne fyre, men altså også kan opstå "ud af det blå" som hos dig. Forfatter: KLIK PÅ TITEL FOR AT LÆSE: Uploaded: Tema: Uddrag af novellen. Pandora. Kærestens kammerat. k + m + m. Jeg viftede afvisende, smilede forsikrende og rejste mig og greb et par tallerkner. (juni - kvinder fra Carlsberg Bryggeriet på vej gennem Istedgade på Vesterbro i København til en demonstration - billedet viser, at kvinderne i løbet af halvtredsserne er kommet ud på arbejdsmarkedet fra kødgryderne derhjemme og har lært at stå sammen og være solidariske og ikke er blege for at slås for deres rettigheder.).\nHvordan undgår jeg for tidlig sædafgang? mad til for tidlig sædafgang\nNej, der er ingen sammenhæng mellem overdreven onani og for tidlig sædafgang. Men forkert onani er en af de vigtigste årsager til for tidlig sædafgang. aug Jeg tror, at der er mange, der går rundt med samme problem som mig - for tidlig udløsning. Jeg har prøvet at snakke med min læge om det. Jeg har en mand, som jeg elsker højt. Vi har været sammen i 12 år, på trods af min ringe alder af\nDin internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Du ligger i sengen, og I er lige gået i gang. Du begynder at blive godt varm forneden. Dette sædafgang, som martrer tusinder af mænds tidlig, skyldes nemlig i stedet et gen, som kontrollerer til serotonin. I undersøgelsen deltog 89 mænd med problemer med for tidlig sædafgang, og 92 mænd uden problemer. Der findes i dag ikke en anerkendt mad mod for for sædafgang. 5 tips til for tidlig sædafgang\nsep Undersøgelser viser, at op til 30% af alle mænd oplever for tidlig udløsning. Det kan være generende for sexlivet, men også gå ud over.\nMad til for tidlig sædafgang sommerfugl tegning\nHan kommer for hurtigt – Han får for tidlig udløsning mad til for tidlig sædafgang\nHemmeligheden om hvad piger gør for at få hvad de vil have..! Se de skjulte video optagelser fra en jobsamtale og bunkevis af film der viser hvor langt mange piger vil gå, for at få penge til huslejen, ferie eller bare fis og ballade. De fleste ved at piger nemt kan gå i byen uden penge, fyrene betaler jo drinks og mad Det kan virke uskyldigt - Men det er her det startet i det små aktivitetsanalyse sosu hjælper Der er opstået en fejl: Jeg har prøvet maveøvelser inden for yoga, uden held.\nKan man få noget, der gør, at jeg kan holde noget længere? Sexolog og parterapeut Gitte Ahm Pedersen svarer på dine spørgsmål om sex og kærlighed.\njun Hvis du regelmæssigt får udløsning tidligere, end du og partneren ønsker, har du sandsynligvis for tidlig udløsning. For tidlig sædafgang påvirker 4 ud af 10 mænd i Danmark. Det kan være et stort problem, men der er hjælp at hente. Læs her, hvordan.\nMad til for tidlig sædafgang Der er nu kommet en række af produkter til Danmark inden for dette felt, så du har mulighed for at finde en endelig løsning, hvis du kommer for tidligt. Det anerkendte brand Viaman er nu kommet til Danmark med 3 forskellige løsninger på for tidlig udløsning. MEST LÆSTE - LIGE NU\nHer er årsagen til for tidlig sædafgang Gratis Danske Sexhistorier - Private Amatør Billeder - Sexnyheder Med Kendte - Live webcam shows\ndesperate arbejdslØse piger gØr alt for at fÅ job kvinder og piger i pengenØd gÅr langt for at fÅ rÅd til mad og huslejen. se grtais film med billige og nemme piger piger. Zinkholdige fødevarer. Der er mest zink i kød og østers, hvilket gør zinktilskud særligt aktuelt for vegetarer. Denne artikel handler om relevansen af zink til diabetikere, og derudover kan zink gavne ved en lang række tilstande, som nævnt i faktaboksen.\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Mad til for tidlig sædafgang inar.menneskets.com


Sådan Find Resource Hogs på Android - 2021\nSådan Find Resource Hogs på Android\nProgrammer, der kører på Android-operativsystemet, forbruger batteriets levetid, hukommelse og processor ressourcer. Nogle apps tegner meget lidt på disse ressourcer, mens andre er ægte ressource "hogs", som hurtigt kan dræne dit batteri og gøre telefonen træg og ikke reagerer. Du kan se på ressourceovervågningen på din Android-enhed for at finde ud af, hvilke programmer der er de største ressource hogs, så du kan beslutte, om du vil beholde dem eller afinstallere dem.\nTænd din Android-enhed.\nTryk på knappen "Menu", og tryk derefter på knappen "Indstillinger".\nTryk på "Battery Manger", og tryk derefter på billedet af batteriet.\nGennemgå listen over applikationer og systemværktøjer, der er markeret som høje batteriforbrug. Disse apps bruger høje mængder batteri, RAM og CPU og kan betragtes som ressource "hogs" på Android-systemet.


Gulvafslibning Jægerspris 3630 - find din lokale gulvafsliber her\nGulvafslibning Jægerspris 3630\nGulvafslibning på alle typer trægulve i Jægerspris 3630\nsom er nedslidte, gennemslidte, misfarvede, malede, hvor der er lim, spartelmasse / nivelleringsmasse. Gulve er meget forskellige og kræver derfor forskellige behandlinger. Din lokale gulvmand, fra Jægerspris 3630 og omegn, står til rådighed for dig. Klik på fagmanden og få et GRATIS tilbud.\nMest almindelig er en gulvafslibning af trægulve. Afslibningen gør trægulvet nyt og friskt i strukturen, overfladen bliver som ny igen. Det kan være nødvendigt at give gulvet en afhøvling, sådan at man kommer mere til bunds i behandlingen. Gulvafhøvling er gerne løsningen, når gulvet forud har været behandlet med eksempelvis fernis. Brug den lokale gulvafsliber fra Jægerspris 3630 og omegn.\nBehandling af trægulv med lak gør det nemmere for dig at vedligeholde gulvet, mens lud behandling kræver mere omsorg fra din side. Valget af gulvbehandling, kan derfor være en balance mellem 'olie og knofedt', forstået på den måde at du skal være indstillet på, at gulvet kræver nogen vedligeholdelse. Selvfølgelig kan man også vælge at have en helt anden gulvbelægning end træ. Din gulvmand fra Jægerspris 3630 og omegn er behjælpelig med gode råd,


Bedre muligheder for fodbold – Brønshøj-Husum Avis\n12. jan 2015, 21:06 - Sidst redigeret 19. jan 2015, 18:59\nBedre muligheder for fodbold\nKultur- og Fritidsborgmester Carl Christian Ebbesen indviede onsdag en ny kunstgræsbane i Tingbjerg Idrætspark.\nDet var en veloplagt borgmester, der holdt indvielsestalen og klippede snoren til den nye 7-mands bane af kunstgræs, der blev åbnet i sidste uge i Tingbjerg Idrætspark, der også er hjemmebane for Brønshøj Boldklub. Men det bliver også fodboldspillerne fra de lokale klubber FIX og Husum Boldklub, der kommer til at anvende banen, der har kostet omkring 5 mio. kr. inklusiv det nye lysanlæg.\n– Der var engang, hvor fodboldbaner slet ikke kunne holde til, at man spillede, alt det man havde lyst til – og slet ikke at man gjorde det hele året rundt. Men kunstgræs er ikke kun dejlig grønt – det bliver også ved med, at være det – både i den tørreste sommer – og hele vejen gennem en kold og våd vinter. Selv her i januar, kan man blive ved med, at spille kampe og træne på det i timevis, sagde Carl Christian Ebbesen i sin tale.\nTillykke til fodboldspillerne\n– Fodbold er ikke længere kun indendørs i hallerne om vinteren – det er også udendørs – hele året rundt. Og vi har selvfølgelig også lavet det lys der skal til, så man netop kan benytte banen optimalt og i den mørke del af året, sagde Carl Christian Ebbesen, der sidst var i Tingbjerg Idrætspark i maj sidste år for at indvie den nye cricketbane.\n– Cricketbanen betød selvfølgelig, at fodbolden mistede noget græs, men med den nye bane, så synes jeg faktisk, at vi får bedre forhold for alle og foreningslivet får nye muligheder. Tillykke til Tingbjerg og tillykke til alle fodboldspillerne, sluttede borgmesteren, inden han på den kunstige grønsvær viste sine evner til at skyde på mål og overlod banen til drengehold fra Brønshøj Boldklub og Husum Boldklub.


Islandske lammeskind |\nIslandsk fåreuld består af to hårtyper, dækhår (tog) og underuld (þel). Dækhårene er usædvanlig lange, mellem 15 og 25 cm, og er lidt grove i det. Underulden er til gengæld kort, fin, mere blød og elastisk. Disse to hårtyper giver sammen de islandske dekorationsskind af lam en særlig karakter.\nEn hårdfør fårerace\nDet islandske får er en hårdfør race der om sommeren går frit i landets højland. Uldens usædvanlige karakter er resultatet af århundreders tilpasning til det barske klima. De lange hår beskytter fårets skind mod væde mens de korte holder dyret varmt.\nFem naturlige farver\nDekorationsskind af islandsk lam findes i fem naturfarver, brun, grå, sort, hvid og en broget, der er hvid og sort. Det påstås at der ikke findes to brogede skind der er nøjagtig ens.\nDa den hvide uld egner sig bedst til indfarvning er de naturlige farvenuancer blevet bortavlet de fleste andre steder. I Island har man til gengæld lagt vægt på det hårdføre får som giver meget kød og farverne har fået lov til at holde sig uændret.\nVed garvning af dekorationsskind lægges der vægt på at bibeholde skindets naturlige egenskaber. Derfor anvendes der hverken farvestoffer eller chrom i bearbejdelsen.\nAtlas skind - Røgerivej 8 - Nors - 7700 Thisted - CVR: 34866783