Det berømte uddrag skjult inde i Bitcoin-genesisblokken blev taget fra Tiderne, en velkendt britisk publikation, og læs:\n“Times 03 / Jan / 2009 kansler på randen af anden redning for banker”\nEftervirkningerne af den globale finansielle krise i 2008 var i fuld gang, og tidspunktet og konteksten for budskabet var upåklagelig. Den amerikanske regering havde lige reddet ud det finansielle system til en værdi af $ 700 mia. efter subprime-realkreditkrisen fik boligboblen til at kollapse, hvilket førte til en global recession.\nMens der var en række signaler og årsager til sammenbruddet, herunder overdreven risikotagning og upassende af banker, er det bredere tema på arbejdspladsen, som lignende begivenheder og recessioner i nyere tid i vid udstrækning kan tilskrives, den ramme, som den moderne finansielle systemet findes i, kendt som Fractional-Reserve Banking.\nEt system, som Bitcoin repræsenterer modsætningen af, og tilbyder et unikt og paradigmeskiftende alternativ til.\n1 Fraktioneret reservebankers historie\n2 Den amerikanske centralbank\n3 Sådan fungerer fraktioneret reservebanksystem og oprettelse af penge\n4 Følg pengene\n5 Inflation & Gæld\n6 At tage et skridt tilbage\nFraktioneret reservebankers historie\nEt fælles tema, der konsekvent dukker op, når man ser på dannelsen og den moderne struktur for Fractional-Reserve Banking (FRB) er gæld. Når det er sagt, er det nødvendigt at forstå, hvordan FRB blev, for at forstå dets nuværende struktur, og hvordan kryptokurver som Bitcoin er så hidtil uset.\nFRB er den nuværende form for bankvirksomhed i de fleste lande rundt om i verden. På trods af at de har eksisteret i relativt lang tid er FRB’s fokus i dette stykke netop på den moderne iteration af et sådant system, hvor statens monetære myndigheder og føderale centralbanker overvåger det finansielle system og regulerer kontrollen med valutaforsyningen.\nGrundlagt i 1609, Bank of Amsterdam blev grundlagt og betragtes som forløberen for moderne centralbanker, der eksisterer i dag. Især Amsterdam-banken spillede en vigtig rolle i den tidlige fremkomst af papirpenge, som tog form af en bankkvittering udstedt af banken for guld, sølv og andre værdigenstande, der blev deponeret i banken. På det tidspunkt var den primære værdikilde guld og sølv; det blev imidlertid stadig sværere at udveksle gennem handel, da de er besværlige, især over længere afstande.\nSedlerne blev et standard udvekslingsmiddel mellem mennesker, da de repræsenterede et depositum hos en guldsmed eller bank. Noget interessant fulgte snart, guldsmede og banker indså, at de kunne udstede flere indskudsbeviser (pengesedler), end hvad de faktisk havde opbevaret i deres reserver. De indså også, at folk bare ikke indløste deres kvitteringer for depositum på én gang, men snarere på forskellige tidspunkter, mere om dette senere. Til sidst snarere end at give et sikkert tilflugtssted for værdigenstande blev guldsmede virksomheder, der var rentebetalende og rentetjenende. Således FRB opstod.\nEt kritisk spørgsmål, som du måske har straks og stadig har rungende konsekvenser i dag, er hvad der sker, hvis en bank ikke har de nødvendige reserver til at tilbagebetale ejerne af indskudsbeviser (pengesedler)? Banken bliver insolvent i et sådant tilfælde og går konkurs, hvilket får kreditorer til at miste deres midler og alvorligt skade de finansielle markeder.\nHvis dette lyder velkendt, er det fordi, når dette sker med flere større banker på samme tid, i hvad der er kendt som en bankkørsel, der opstår store finansielle kriser, der fører til redning af regeringen, centralbankernes øgede magt og socialt nedfald. Den store depression tilskrives bankkørsler og var så dårlig, at det globale BNP faldt med anslået 15% på det tidspunkt.\nEfter oprettelsen af papirpenge og Amsterdam Bank blev den svenske Riksbank oprettet i 1668 og krediteres for at være verdens første centralbank. Snart fulgte flere lande trop og oprettede centralbanker med beføjelse til at stille reservekrav, udstede penge og vigtigst af alt at centralisere opbevaringen af andre forretningsbankers værdireserver. Formålet med sidstnævnte myndighed er at afbøde de potentielle kriser, der skyldes bankkørsler, hvor centralbanken fungerer som en sidste udvej långiver til andre banker..\nOver tid har erkendelsen af, at bankdrift er en iboende komponent i FRB, ført til mere centralisering og autoritet hos centralbanker i det globale finansielle system. Som et moderne eksempel er den amerikanske Federal Reserve det centrale banksystem i USA, og dens beføjelser er blevet udvidet betydeligt siden begivenheder som den store depression og for nylig de globale finansielle kriser i 2008.\nFederal Reserve blev oprettet den 23. december 1913 gennem Federal Reserve Act. Det er de primære mål, som skitseret af Kongressen, at:\nModerat langsigtede renter\nUdtrykket “rentesatser” er vigtigt her, da det hjælper os med senere at forstå, hvordan penge skabes, og hvordan begrebet gæld er centralt i FRB-systemet. Det er vigtigt at bemærke, at Federal Reserve indeholder komponenter fra både en privat og offentlig institution. Det regulerer og fører tilsyn med private forretningsbanker og udskriver usædvanligt ikke sin egen valuta. I stedet udføres dette af US Department of Treasury.\nPå trods af almindelig fortrolighed og anerkendelse af nødvendigheden af Federal Reserve’s rolle i opretholdelsen af en stabil økonomi har det ikke altid været tilfældet. USAs første bank og Den anden bank i De Forenede Stater var de to første centralbanker i De Forenede Stater, der blev oprettet i henholdsvis 1791 og 1816. På grund af overtryk devaluerede papirudstedelsen af den første bank, kaldet “kontinentale”, så hurtigt, at kongressen forbød praksis med at udstede papirpenge i et udkast til forfatningen i 1787.\nKongressen nægtede til sidst at forny dette charter fra den første bank i 1811, og den anden bank, der blev oprettet i 1816, modtog heller ikke en charterfornyelse fra den amerikanske kongres i 1836 under daværende præsident Andrew Jackson.\nJackson citeres berømt for at sige (henviser til centralbanker):\n“Den dristige indsats, som den nuværende (central) bank havde gjort for at kontrollere regeringen … er kun en forudanelse om den skæbne, der venter det amerikanske folk, hvis de bliver vildledt til en fortsættelse af denne institution eller etablering af en anden som den.”\nSpecifikt med henvisning til USA’s anden bank:\n”Uafhængigt af dets ugjerninger er handelsstyrken – den blotte eksistens af en sådan magt – en ting, der er uforenelig med vores institutioners natur og ånd.”\nJackson var også den eneste præsident, der betalte hele den amerikanske statsgæld, men på trods af sin indsats blev en tredje centralbank, Federal Reserve, til sidst etableret i 1913. Interessant nok oplevede USA, hvad der var kendt som Gratis banktid fra 1837 til 1862, hvor der ikke var noget formelt centralbanksystem, og der kun eksisterede statscharterede banker.\nSådan fungerer fraktioneret reservebanksystem og oprettelse af penge\nGennem linsen af kryptokurver og hvordan de repræsenterer et alternativ til det moderne Fractional-Reserve Banking-system, er det bedst at forstå de indviklede forhold i pengestrømmen i FRB-modellen. Specifikt oprettelsen af penge, deres udbredelse i omløb og de deraf følgende effekter. Vi vil bruge det amerikanske finansielle system som eksempel.\nFraktioneret reservebank er et system, hvor kun en brøkdel (brøkdel af FRB) af bankindskud faktisk er bakket op af kontanter og faktisk er tilgængelige for tilbagetrækning. Det primære formål med dette er at frigøre kapital, der kan lånes til andre parter som en måde at udvide økonomien på.\nIfølge loven er banker forpligtet til at reservere (Reserve of FRB) et foruddefineret beløb på kontanter, der er deponeret af indskydere, der er tilgængelige til tilbagetrækning. De fleste banker er forpligtet til at reservere ca. 10% af udbetalingerne. Så for et depositum på $ 100 er de lovligt forpligtet til at opretholde $ 10 af depositumet som en reserve. Reservekravet er sat af Federal Reserve, og øget krav fjerner penge fra økonomien, mens faldende krav tilføjer penge.\nDet vil komme som en overraskelse for mange mennesker, at når du faktisk indbetaler penge på en bankkonto, ophører det med at være din ejendom. Snarere bliver det bankens ejendom, der udsteder indskyderen et aktiv kendt som en indskudskonto. Dette er en forpligtelse på bankens balance, og de er juridisk ansvarlige for at betale det til dig efter anmodning, så længe de har de nødvendige midler til at dække det (tænk bank run).\nHvor systemet bliver interessant, er det, der kaldes Multiplikatoreffekt. Primært forløber pengestrømmen som følger.\nAlice går til en større kommerciel bank (JP Morgan, Wells Fargo osv.) Og deponerer 1 milliard dollars på sin bankkonto.\nBanken er lovligt forpligtet til at reservere ~ 10% af hendes indskud, så de reserverer $ 100 millioner som kontanter ved hånden, tilgængelige for udbetalinger.\nBanken har nu 900 millioner dollars til at udstede i lån.\nBob går til den samme bank og ønsker at optage et lån til $ 900 millioner.\nBanken er enig og giver Bob 900 millioner dollars. Hver bank er lovligt bemyndiget til at udstede kredit op til et specificeret multiplum af sine reserver (typisk 9-10 gange større).\n*** På grund af dette er reserver til rådighed til at dække betalinger af indlånsforpligtelser mindre end det samlede beløb, som banken er forpligtet til at betale til tilfredshed med efterspørgselsindskud.\nSå de penge, som Bob modtager, er faktisk yderligere 900 millioner dollars oven på den oprindelige indbetaling på 1 mia. $ Af Alice.\nBob tager sine 900 millioner dollars til en anden bank og indlåner.\nDen samlede mængde penge fra Alice’s 1 mia. $ Er nu 1,9 mia. $.\nProcessen gentages for hver indbetaling og kreditudstedelse og er kendt som multiplikatoreffekten.\nNu er det overordnede FRB-system meget mere nuanceret og komplekst end eksemplet ovenfor, men dette er kernen i det, og nogle større perspektiver skal analyseres. Spørgsmålet er åbenlyst, hvordan oprettes yderligere 900 millioner dollars?\nKort sagt, gæld. Da den finansielle verden i dag næsten udelukkende eksisterer gennem digitale medier, giver Alice ikke banken 1 milliard dollars kontant, og banken tæller faktisk ikke pengene på en håndskrevet hovedbog; i stedet opbevares den på en centraliseret, digital hovedbog i banken.\nBanken udsteder Bob en kredit på 900 millioner dollars, digitalt. Så mens den oprindelige bank er ansvarlig for Alice’s 1 milliard dollar, er den anden bank, hvor Bob deponerede sine 900 millioner dollars, ansvarlig for disse penge. Ja, pengene blev skabt ud af ingenting. Dette er det, der driver inflation, renter og devaluering af valutaer, men lidt mere om det.\nProcessen med kreditudstedelse og indskud kan gentages igen og igen og stammer fra Alice’s første indskud på $ 1 mia. Dette er multiplikatoreffekten, og et simpelt skøn for FRB’s potentielle indvirkning på pengemængden (fra en indskudsinstans) opnås nogenlunde ved at multiplicere indskuddet med 10. Så i tilfælde af Alice kan hendes indbetaling på 1 mia. $ Potentielt skabe ~ $ 10 milliarder nye USD i det finansielle system. Igen er dette ikke altid tilfældet, og der er meget mere nuance i det, men alligevel er det det generelle koncept.\nInflation & Gæld\nPå lang sigt er sikkerhedseffekterne af FRB åbenlyst åbenlyse. Jeg behøver ikke engang at forklare grafikken nedenfor eller gentage tidligere katastrofale økonomiske kriser for at du skal indse dette.\nDen almindelige opfattelse af FRB er, at det normalt fungerer problemfrit, og at økonomiske nedsmeltninger er “Black Swan” begivenheder. Relativt få indskydere kræver betaling på et givet tidspunkt, så bankkørsler og finansielle kriser er få og langt imellem. Fra mange perspektiver kan disse virke som uundgåelige forhindringer for at opretholde et stabilt finansielt system, men disse perspektiver er i sagens natur mangelfulde, fordi de ikke tager højde for de langsigtede sociale og politiske konsekvenser af sådanne massive begivenheder.\nJeg nævnte udtrykket gæld flere gange tidligere, og det er nu et fremragende tidspunkt at bringe det op igen og virkelig analysere det. Den amerikanske pengemængde og den samlede gæld, som offentligheden besidder, er steget konsekvent i det sidste århundrede og er uhyggeligt korreleret i deres tendens opad. Dette skyldes, at nye penge indsprøjtet i FRB-systemet mange gange er i form af gæld (depositum / kreditudstedelsescyklus).\nDe iboende omkostninger ved dette er inflation, den stadige devaluering af den amerikanske dollar på grund af en stigning i pengemængden, ikke korreleret med en stigning i varer og tjenester, men snarere med gæld. Med flere penge i udbuddet og den iboende værdi af disse penge, der kommer fra ingenting (gæld), fortyndes dollarens købekraft som vist i grafikken ovenfor.\nDet nuværende gæld i USA står på lidt over $ 22 billioner. Denne gæld er utvivlsomt blevet brugt til at finansiere virksomheder, generere innovation og generelt fremme den amerikanske økonomi. Det har også ført til misligholdelse af lån, ulighed i formuen og en stigende misforståelse af, hvad penge og værdi er.\nAt tage et skridt tilbage\nTilhængere af det centrale banksystem og især FRB vil forsvare det format, som penge skabes i, ved at pege på den økonomiske vækst, som systemet letter, og til en vis grad har de helt ret. Omvendt vil kritikere af systemet blot spørge, til hvilken pris det opnås?\nDette er vigtige spørgsmål med enorm tyngdekraft, der er meget relevante for alt fra social dynamik til vores opfattelse af penge selv.\nMåske hvis USA ikke havde indført dette system i det format, som det gjorde, da det gjorde det, ville det ikke være den økonomiske supermagt, som det er i dag. Selvom FRB-modellen bestemt er blevet sat i tvivl gennem årene, har der ikke eksisteret et passende alternativ til penge (mere præcist værdi), der kan udveksles pålideligt over digitale medier uden centraliserede institutioner indtil nu.\nBitcoin repræsenterer et helt nyt paradigme i det finansielle system. For første gang har folk muligheden for et levedygtigt alternativ til FRB- og nuværende værdiudvekslingsmodeller. Bitcoin har ikke inflation, og dens værdi er knyttet direkte til minedrift, der stammer fra elektricitet og arbejde.\nFractional-Reserve banksystemet er meget mere kompliceret end beskrevet i denne artikel, men dets kernefunktionalitet er den samme. Til sidst viser historien, at folk begynder at stille spørgsmålstegn ved historisk dynamik i håb om at finde bedre modeller, hvad enten de er politiske, sociale eller i dette tilfælde økonomiske.\nFraktioneret reservebank har været modellen for centralbank, siden guldsmede besluttede at tjene penge på deres guldbarrereserver indtil den moderne tid. Hvorvidt Bitcoin tilbyder en bæredygtig løsning på de problemer, der er skabt af FRB, skal endnu ikke ses, men i det mindste giver det et levedygtigt alternativ for dem, der søger et, og i det mindste fortjener Satoshi lidt kredit for sin timing.\n”Hvis det amerikanske folk nogensinde tillader private banker at kontrollere spørgsmålet om deres valuta, først ved inflation, derefter ved deflation, fratager bankerne … al ejendom, indtil deres børn vågner hjemløse på det kontinent, deres fædre erobrede …. Den udstedende magt bør tages fra bankerne og gendannes til folket, som det korrekt tilhører. ”\n– Thomas Jefferson i debatten om Recharter of the Bank Bill (1809)


Billeje Baltimore Lufthavn BWI Marshall - biludlejning Washington DC - Roadtrip USA\nDenne Maryland lufthavn åbnede sine døre første gang i 1950. Da var det præsident Truman, der stod for åbningen af lufthavnen, som dengang fik navnet Friendship International Airport.\nFind billeje tilbud i Baltimore Lufthavn\nI dag er lufthavnen kendt som Baltimore-Washington International Thurgood Marshall Airport - BWI eller BWI Marshall. I 1973 blev lufthavnen omdøbt til Baltimore-Washington International Airport, for at tiltrække passagerer, der skulle fra eller til Washington D.C.\nI 2005 blev ’Thurgood Marshall’ tilføjet til navnet til ære for den første afroamerikaner, der var jurist i USA's højesteret. Marshall blev født og voksede op i Baltimore, Maryland.\nDodge Charger full size lejebil i Baltimore Lufthavn.\nBWI Marshall ligger 16 kilometer syd for Baltimore bymidte og omtrent 52 kilometer nordøst for Washington D.C. Baltimore Lufthavn er en af tre lufthavne, der betjener Washington D.C. området.\nDe to andre lufthavne er Ronald Reagan Washington National Airport og Washington Dulles International Airport. Ud af de tre, er Baltimore-Washington lufthavnen den største efter passagerantal. For billejeservices, se venligst Ronald Reagan Washington Lufthavn og Washington-Dulles Lufthavn\nUdover at være den største lufthavn i Washington området, blev BWI også kåret som den bedste lufthavn af sin størrelse (15-25 millioner passagerer). De seneste tal viser, at Baltimore Lufthavn betjente 22.312.676 passagerer på et år.\nBaltimore destinationer og flyselskaber\nI BWI Marshall er det største flyselskab Southwest Airlines med en markedsandel på mere end 70 %. Det efterlader ikke meget plads til konkurrence; dog er der adskillige andre flyselskaber, der flyver fra Baltimore Lufthavn, inklusiv Air Canada, American Airlines, British Airways, Condor og WOW Air, for blot at nævne en håndfuld.\nAlt i alt flyver 17 flyselskaber fra BWI - og til mere end 75 destinationer. Størstedelen af flyvningerne er indenrigs, men tre af deres destinationer ligger i Europa: London-Heathrow, Frankfurt og Reykjavik-Keflavik.\nBWI er den travleste lufthavn i Washington området, når det kommer til indenrigsflyvninger. Dulles International har dog flere passagerer på sine internationale flyvninger end BWI har. Baltimores travleste indenrigsrute i sommeren 2014 var Atlanta, Georgia, hvor Delta Air Lines, Southwest Airlines og Spirit Airlines flyver til.\nSnart bliver der tilføjet nye ruter til Baltimore Lufthavns kort over destinationer; sæsonflyvninger til Fort-de-France og Pointe-à-Pitre starter i december. Fra november vil der blive åbnet en rute mellem Baltimore og Liberia.\nTing, at tage sig til i BWI Marshall\nFrygt ej, hvis du skal tilbringe lang tid i Baltimore-Washington Lufthavn. Der er en håndfuld faciliteter, som kan holde sig beskæftiget og endda hjælpe med spændingsaflastning. At rejse kan nemt forårsage en smule stress og hvis det er tilfældet, så har Baltimore Lufthavn det perfekte sted for dig; et meditationsrum. Rummet ligger mellem hal D og E på den øverste etage. Meditationsrummet er et stille sted, hvor du får mulighed for at få ro og får lov til at slappe af.\nDet er også muligt at strække benene mellem flyvninger med BWI-Biker Trail. Princippet her er, at man kan låne en cykel og tage en tur rundt om lufthavnen. Derudover har Baltimore Lufthavn også en BWI Cardio Trail, som er to ruter - der begge tager cirka 20 minutter at gå. Ruterne er designet af American Heart Association for at skabe opmærksomhed omkring fordelene ved at tage en gåtur.\nI lufthavnen er der også en hyldest til Thurgood Marshall, for dem, der interesserer sig for denne vigtige del af Baltimores historie. Thurgood Marshall var en af de førende borgerrettighedsforkæmpere i USA's historie.\nRejser du med kæledyr, er der også to Pet Relief områder i den dyrevenlige lufthavn.\nTransport til og fra Baltimore Lufthavn\nDer er mange forskellige måder at nå Baltimore Lufthavn på. Lufthavnen har tidligere været på listen over de 10 nemmeste lufthavne at komme ud til, på grund af de mange transportmuligheder. Først og fremmest går der et Amtrak fra Washington (DC), Philadelphia (PA), Wilmington (DE) og Alexandria (VA) til BWI Marshall.\nFind information om Amtrak.\nUdover Amtrak, går også MARC toget fra DC, Baltimore by, Prince Georges County (New Carrollton, Seabrook and Bowie State), Odenton (Anne Arundel County), Martin State Station (Baltimore County), Hardford County (Aberdeen and Edgewood) og Perryville i Cecil County.\nBesøg MARCs officielle hjemmeside.\nLight Rail og Washingtons metro gør også stop ved Baltimore International Thurgood Marshall Lufthavn.\nFind mere information om Light Rail.\nInformation omkring Washington Metro findes her.\nUdover at tage toget, er det også muligt at tage en bus til og fra lufthavnen. Maryland Transit Administration (MTA) har to busser, der stopper ved Baltimore Lufthavn; bus nummer 17 - busplan for de nordgående ruter og sydgående ruter findes på deres hjemmeside. Bus nummer 99 stopper også ved BWI Marshall. Her er der også busplaner for både de nordgående ruter og sydgående ruter.\nDer er dog også mere private transportmuligheder fra lufthavnen. Disse inkluderer shuttlebusservice, afhentningsservice og billeje.\nShuttlebusservicen står Bayrunner Shuttle og Supreme Airport Shuttle for. Bayrunner kører dagligt til BWI fra Ocean City, Ocean Pines, Salisbury, Cambridge, Easton og Kent Island på den østlige kyst. På vestkysten kører de fra Grantsville, Frostburg, Cumberland, Hancock, Hagerstown og Frederick til Baltimore Airport. Reservationer foretages per mail eller per telefon.\nSupreme Airport Shuttle kører alle døgnets 24 timer, men det er nødvendigt at booke din tur i forvejen. En tur fra Baltimore Lufthavn til Holiday Inn i den indre havn kommer til at koste i omegnen af $33 - 225 kroner for to.\nEt andet alternativ til offentlig transport er afhentningsservice. Det er muligt at tilkalde en limousine eller en luksus sedan, der kommer og henter dig. Den sidste afhentningsmulighed vil være at ringe efter en taxa, som vil køre dig hen, hvor vi vil.\nLej en bil i Baltimore Lufthavn\nAt leje en bil, er også en måde at komme til/fra BWI, derudover er det bekvemt at have en bil til rådighed på turen. Når man lejer bil i Baltimore Lufthavn, er der nogle informationer, der er praktiske at have.\nBWI Marshall har åbnet et nyt anlæg udelukkende til biludlejningsselskaber. Fra lufthavnens terminaler går der gratis shuttlebusser ud til udlejningsselskabernes kontorer. Dette anlæg er blevet hjem for Avis, Alamo, Hertz, Budget, National, Dollar, NextCar, Enterprise, Payless Car Rental og Thrifty. Cartrawler USA samarbejder med Alamo, Avis, Budget, Dollar, National og Thrifty i BWI.\nFord Edge Crossover SUV lejebil er ofte det bedste tilbud i sin klasse.\nCartrawler, en online søgemaskine for billeje, søger efter tilgængelige biler i udvalgte lufthavne. Den billigste bil i Baltimore er typisk en Kia Rio, eller lignende model. Efter europæiske standarder er det ikke en lille bil.\nDer er dog mange spændende billejetilbud i Baltimore Lufthavn. Det er eksempelvis muligt at leje den amerikanske klassiker; Ford Mustang Cabriolet. For mange er det den ultimative amerikanske muskelbil.\nLæs mere om at leje en Ford Mustang.\nGenerelt har de amerikanske biludlejningsselskaber større biler, end i Europa. De mindste biler i Baltimore er på størrelse med en Kia Rio eller Chevrolet Aveo.\nArtikel: Baltimore Lufthavn - find billeje i BWI (Baltimore-Washington)\nLej en bil i Baltimore, Maryland. Fly til BWI Marshall. Lej en Dodge Charger USA. Biludlejning Ford Mustang Baltimore Lufthavn roadtrip fra Washington.


Næstekærlighed - en kunstnerisk strategi - kunsten.nu - Online magasin og kalender for billedkunst\nJacob Tækker: Sognet. Foto: Ole Bak Jakobsen\nKaren Land Hansen, Emma Smith, Kristina Müntzing, Jacob Tækker, Trampolinhuset, Julie Born Schwartz, Julie Edel Hardenberg, Finn Thybo Andersen, Kirsten Dufour, John Kørner, Gudrun Hasle, Superflex, Jens Haaning, Kenneth A. Balfelt\nPå Museet for Religiøs Kunst rammesættes en stribe socialintervenerende kunstpraksisser i samtidskunsten af begrebet næstekærlighed. Det er slet ikke så tosset.\nDet er langt fra første gang, at Museet for Religiøs Kunst inviterer samtidskunsten indendøre. Udstillingen Frelst Fiktion i 2009 (med blandt andre Julie Nord, Kaspar Bonnén, Anders Brinch og Mie Mørkeberg) eller Alexander Tovborgs soloudstilling Tre fra 2011 er eksempler.\nPå udstillingen Lige ved Næsten er det vægtige repræsentanter for den socialt engagerede tilgang til kunsten, der er præsenteret: Vi møder blandt andre Kenneth Balfelt, Superflex, Kirsten Dufour/Finn Thybo Andersen og Trampolinhuset.\nKenneth Balfelt i videodokumentationen om Enghaveparken. Foto: Ole Bak Jakobsen\nØldrikkerne = superbrugerne\nKenneth Balfelt viser en dokumentationsvideo om nyetableringen af Enghaveparken i København, der blev gennemført i samarbejde med brugerne af parken – heriblandt ikke mindst øldrikkerne.\nBalfelts kunstneriske praksis handler om at skabe dialog med – og inkludere – ofte udgrænsede eller ekskluderede grupper. Dialogpartnerne er narkomanerne på Vesterbro, beboerne på Mændenes hjem eller indsatte i et fængsel i Niger. Balfelt ser det som sin kunstneriske kompetence at initiere ligeværdige samarbejder mellem forskellige grupperinger, eksempelvis mellem øldrikkerne i Enghaveparken, kommunale myndigheder og arkitekter. Vi er selvsagt langt fra det traditionelle kunstobjekt. I stedet er det medmenneskelige møde det bærende element i kunsten, og Balfelt er ikke bleg for at sige, at det handler om kærlighed.\nSuperflex: Free Beer. På bagvæggen maleri af John Kørner. Foto: Ole Bak Jakobsen\nOpen source bajer\nSuperflex er med på udstillingen med en væg af farvestrålende markedsføringsplakater for Free Beer. Ølprojektet er ikke kunstnergruppens skarpeste, og i denne sammenhæng kunne man bedre have set deres biogasprojekt (Supergas) eller Guaraná Power-projektet, som er værker, der sliber den sociale samarbejdsprofil stærkere til.\nLæs portræt af Superflex her\nMen nuvel. Ølprojektet er udviklet i fællesskab med studerende fra IT-Universitetet i København og lanceret med Creative Commons licens, hvilket betyder, at alle kan bruge opskriften til at brygge deres egen øl eller udvikle varianter af opskriften. Det er en open source-øl som opponent til Carlsberg og Heineken.\nAktivisme mod asylpolitik\nTrampolinhuset er præsenteret ved et videoprogram, som giver indblik i forskellige sider af det brugerstyrede kulturhus. Stedet, der fungerer som et mødested for asylsøgere og danske borgere, sprang ud af en workshop i 2009 iværksat af socialt engagerede kunstnere og kuratorer (Morten Goll, Joachim Hamou og Tone Olaf Nielsen). Det erklærede formål for huset er at bryde asylsøgernes isolation og at arbejde i aktivistisk reaktion mod den danske asylpolitik.\nDet er næppe forkert at sige, at praksisser som ovennævnte ofte er italesat i en kritisk diskurs og læst som ‘politiske’, ‘samfundskritiske’ eller ‘venstreorienterede’ modbilleder til forskellige magtinstanser.\nSuperflex opponerer eksempelvis mod de multinationale monopoler og ligger i krig med Coca Cola, mens den stramme udlændingelov eller den indvandrerfjendske højrefløj er andre magtudøvere eller former for eksklusion, som kunstprojekterne typisk forholder sig kritiske til.\nHvad skal man så mene om at rammesætte projekterne i næstekærlighedens navn på et museum for religiøs kunst?\nFaktisk er det en god ide, for det udpeger et måske lidt overset niveau i disse praksisser: det inkluderende, empatiske – man fristes til at sige kærlige – niveau, som er en mindre hårdt profileret og mere skrøbelig side af disse praksisser – men måske også i virkeligheden en mere radikal side end de konfrontatoriske og politiske?\nNu er ‘Næsten’ og ‘næstekærlighed’ ikke entydige begreber. Er Næsten at forstå som naboen i villakvarteret, eller skal begrebet foldes mere globalt ud? Omfatter det også dem, der er besværlige at elske? Kristus selv var tilsyneladende rimelig klar i mælet. Selv fjenden kunne være Næsten, men det er også sikkert som amen i kirken, at det er her, det begynder at mudre. Alle kan skrive under på, at vi skal være gode mod hinanden, men hvem der inkluderes som ‘den anden’ eller ‘de andre’ er mere speget.\nAlligevel forekommer det som om, at næstekærlighedsbudskabet er det, der er tilbage, efter den kristen-kirkelige institution har mistet fordums dominerende position. Budskabet har på næsten mirakuløs vis overlevet kristendommens uhyrlige historie som en fundamentalistisk undertrykker af de helt store, der i århundreder tyranniserede og terroriserede mennesker i fanatisk og dogmatisk magtudøvelse. Kirkens normative moraliseren er ligeledes svækket, mens næstekærlighedsbegrebet står ret uskadt tilbage som noget, vi i princippet er enige om, og vi i princippet alle går ind for. I et land som Danmark er begrebet ovenikøbet institutionaliseret – så at sige – i ‘velfærdssamfundet’ (hvor ufuldkomment det så ellers må forekomme).\nDen verdenskendte økonom og bestsellerforfatter (og tidligere socialaktivist) Jeremy Rifkin taler ligefrem om, at nutidens evolutionære stadie rummer kimen til en “empatisk civilisation”. Globaliseringen og udbredelsen af verdensomspændende kommunikationsmidler er ifølge Rifkin tegn på et aktuelt mulighedsrum for at afløse fjendebilleder og destruktive konstruktioner af ‘de andre’ eller ‘den anden’ til fordel for et omfattende “empatisk skift” hinsides nationale, kulturelle og religiøse skel.\nOg sociologen Roman Krznaric kæder i sin bog Empathy: A Handbook for Revolution netop den empatiske tilgang sammen med revolutionstænkningen.\nKirsten Dufour og Finn Thybo Andersen: Ved tro skal vi sejre fra 2004. Foto: Ole Bak Jakobsen\nEt monument for civil ulydighed\nMed det in mente kan vi betragte YNKB-medlemmerne Kirsten Dufour og Finn Thybo Andersens bidrag til udstillingen. Værket Ved tro skal vi sejre fra 2004 er ‘et monument’, der hylder de borgere i Lemvig, som i 1998 og under ledelse af den lokale præst gemte serbiske flygtninge, der var nægtet asyl, i private hjem. Vi ser en glasmontre indeholdende brevudvekslinger, optagede interviews og forskellige genstande, der dokumenterer den civile ulydighedsaktion.\nI Dufour/Thybo Andersens dokumentationsmonument ser vi politisk aktivisme og næstekærlighedstænkning indfoldet i hinanden, og det er den vinkling og korrespondance mellem visse samtidskunststrategier og næstekærlighedsbegrebet, som udstillingen mest oplagt får markeret.\nLige ved naboen eller manden i parken\nLige ved Næsten får dog også peget på andre vinkler. Gudrun Hasle og Julie Born Schwartz deltager med værker, der har fokus på den nære, personlige relation.\nHasle viser videoværket Gudruns sang, hvor naboen fortolker Hasles liv via sang og stue-keyboard med rytmeboks. Julie Born Schwartz viser et værk, der sammenkæder personlige referencer med samtaler med en mand, kunstneren mødte i en park. Schwartz er mere kryptisk, men også mere enigmatisk.\nGudrun Hasle: Gudruns sang. Foto: Ole Bak Jakobsen\nVærker som disse er valgt for at pege på det nære, autentiske møde i en tid med cyperidentitet og flygtig teknologisk kommunikation. Og selvom det kunne have været en noget fortænkt ide, virker det meningsfuldt her – det skyldes, at disse værker rent faktisk formidler et fortættet nærvær og en stærk autenticitet.\nMeningsfuldt – og overraskende – er også Jacob Tækker i denne sammenhæng. Værket Sognet er flot installeret i en rundgang med medlemmer af det lokale sogn i en Tækkersk balanceakt.\nDet er ikke hele vejen igennem, at de kuratoriske valg er helt skarpe, men det ændrer dog ikke hovedindtrykket af, at samtidskunsten er på en frugtbar visit på Museet for Religiøs Kunst i Lemvig.\n'Næstekærlighed - en kunstnerisk strategi'


Hals/Koldkær i Danmark — Lei feriehus hos DanCenter\nSøk område: Hals/Koldkær\nDu er her: Forside > Danmark > Nordjylland > Nordøst-Jylland > Hals/Koldkær\nGjesters vurdering av hus, Hals/Koldkær: 4.2 av 5.0 fra totalt 342 anmeldelser.\n34 hytter for Hals/Koldkær\nHusnr: 64883 Hals/Koldkær6 personer, 63 m²1,0 km til kyst.Sommerhus beliggende i roligt område ved Koldkær. Sommerhuset har to soveværelser samt anneks med to enkeltsenge. Desuden er der et shelter, hvor I kan sove rigtigt godt i sommertiden. I kan rulle et gardin ...\nHusnr: 8441 Hals/Koldkær6 personer, 69 m²1,2 km til kyst.Lyst sommerhus beliggende i rolige omgivelser på en skøn grund tæt på Lagunen og med kort afstand til indkøbsmuligheder i Hou, restauranter samt den skønne badestrand. Sommerhuset indrettet med separat ...\nHusnr: 4469 Hals/Koldkær4 personer, 71 m²600 m til kyst.Sommerhus beliggende på stor naturgrund ved Koldkær for enden af stikvej. Sommerhuset har både varmepumpe og brændeovn. Der er udendørs, afskærmet bruser med både koldt og varmt vand, så I kan skylle sandet ...\nHusnr: 10019 Hals/Koldkær6 personer, 115 m²400 m til kyst.Indbydende sommerhus med sauna og flere stenterrasser beliggende for enden af vej i Koldkær. Sommerhusets lyse stue har direkte udgang til sydvendt, overdækket terrasse. Naturgrund med gode muligheder ...\nfra 2.602 NOK\nHusnr: 18580 Hals/Koldkær8 personer, 104 m²1,3 km til kyst.Dette unikke sommerhus ligger næsten for enden af blind vej ved Koldkær. 5-6-personers standvandsspabad samt en sauna. Huset er smagfuldt indrettet med bl.a. komfur med keramiske kogeplader og med mange ...\nHusnr: 7942 Hals/Koldkær4 personer, 79 m²150 m til kyst.Velholdt, arkitekttegnet sommerhus beliggende tæt på vandet i naturskønne omgivelser i etableret sommerhusområde mellem Hou og Hals. Her er blot få minutters gang til en af områdets bedste badestrande. ...\nHusnr: 30095 Hals/Koldkær8 personer, 99 m²1,5 km til kyst.Sommerhus beliggende på grund med græsplæne for enden af blind vej. Huset fremstår lyst med klinkegulv i køkken/alrum. Der er komfur med keramiske kogeplader. I resten af huset er der hvidolierede askegulve. ...\nHusnr: 37293 Hals/Koldkær4 personer, 65 m²1,2 km til kyst.Sommerhus beliggende på stor grund med græsplæne. Der er solenergi, som gør, at anlægget sørger for at der altid er frisk luft i huset og I kan selv indstille temperaturen. Det kan dog ikke blæse koldt ...\nHusnr: 50607 Hals/Koldkær6 personer, 84 m²100 m til kyst.Sommerhus med spabad og sauna beliggende kun ca. 100 meter fra kysten ved Koldkær. Der er havkig fra terrassen. Sommerhuset har tre soveværelser, hvoraf det ene har elevationsdobbeltseng. Der også en hems ...\nHusnr: 94137 Hals/Koldkær9 personer, 136 m²100 m til kyst.Rummeligt sommerhus beliggende i anden klitrække til fin, hvidsandet badestrand. Huset har internationale tv-kanaler. Der er billardbord, som kan ændres til bordtennisbord, opstillet i separat rum, som ...\nHusnr: 61781 Hals/Koldkær8 personer, 100 m²700 m til kyst.Sommerhus med spabad og sauna beliggende for enden af stikvej, næsten ugeneret ved Koldkær. Sommerhuset har blandet møblering og er meget lyst, da de store vinduer giver lyset frit spil. Hyggekrog med ...\nHusnr: 39572 Hals/Koldkær12 personer, 125 m²600 m til kyst.Sommerhus med sauna beliggende på den ”rigtige” side af hovedvejen i området. Herfra kan ungerne selv løbe ned til stranden uden at skulle krydse de store veje. Det rummelige sommerhus er yderst velegnet ...\nHusnr: 6386 Hals/Koldkær4 personer, 70 m²1,0 km til kyst.Sommerhus beliggende på grund med græsplæne. Til børnene er der legeredskaber udenfor og diverse brætspil inde i huset. Der har siden renoveringen i 2016 ikke været kæledyr i huset, hvorfor det er allergivenligt. ...\nHusnr: 11334 Hals/Koldkær8 personer, 90 m²1,5 km til kyst.Sommerhus med spabad og sauna beliggende tæt på skov, marker og strand ved Koldkær midt mellem Hals og Hou. Sommerhusets 90 m2 er rigtigt godt udnyttet og fordeler sig på entré, separat køkken og en rummelig ...\nHusnr: 99783 Hals/Koldkær6 personer, 104 m²600 m til kyst.Rummeligt sommerhus med spabad og sauna beliggende på den gode side af Strandvejen, der går direkte ned til en af områdets bedste sandstrande. Til selvforkælelse er der spabad og sauna. Til familiens yngste ...\nHusnr: 98895 Hals/Koldkær4 personer, 68 m²1,0 km til kyst.Sommerhus beliggende på naturgrund med 30 m2 overdækket terrasse mod vest samt træterrasse mod syd og øst. Huset er på en blind stikvej ved Koldkær, så der er ikke meget trafik. Sommerhuset er renoveret ...\nHusnr: 4207 Hals/Koldkær10 personer, 146 m²500 m til kyst.Dette sommerhus ved Koldkær er reelt to huse i eet. Hovedhuset er delvist renoveret i 2019. Annekset er næsten udelukkende fra 2019, da kun 3 ydervægge står tilbage fra det oprindelige. Annekset består ...\nfra 4.675 NOK\nHusnr: 27703 Hals/Koldkær6 personer, 53 m²100 m til kyst.Velbeliggende lejlighed på 1. sal i lejlighedskompleks med 40 lejligheder ved Koldkær. Panoramaudsigt over vandet fra både stue og det ene soveværelse. Junglesti og masser af skovstier. Fra lejlighedens ...\nHusnr: 6408 Hals/Koldkær10 personer, 140 m²1,2 km til kyst.Stort, rummeligt og totalrenoveret sommerhus i 2017 med spabad, på 139 m2 beliggende i et roligt og naturskønt område. Huset ligger ugeneret og tilbagetrukket på grunden for enden af en blind stikvej. ...\nHusnr: 29420 Hals/Koldkær6 personer, 72 m²1,2 km til kyst.Enkelt indrettet sommerhus. Huset ligger på en naturgrund med træer og buske. Overdækket terrasse. Der er legeredskaber.\nfra 1.380 NOK\nHusnr: 44443 Hals/Koldkær6 personer, 53 m²100 m til kyst.Ferielejlighed med panoramaudsigt over havet beliggende i naturskønne omgivelser mellem Hou og Hals. Der er kun ca. 100 m til den børnevenlige sandbadestrand. Balkon med havudsigt, havemøbler og Webergrill. ...\nfra 1.962 NOK\nHusnr: 9429 Hals/Koldkær6 personer, 112 m²75 m til kyst.Charmerende sommerhus beliggende på lukket vej i første klitrække med kun cirka 75 meter ned til stranden af privat sti. Fra den lyse og rummelige udestue er der udsigt til naturskønt klitområde, hvilket ...\nHusnr: 38454 Hals/Koldkær8 personer, 120 m²650 m til kyst.Sommerhus med indendørs swimmingpool, hvor I kan tage jer en lille svømmetur uanset vind og vejr. Sommerhuset indeholder 2 badeværelser, det ene med spabad og sauna, som kan nydes efter en lang travetur ...\nHusnr: 6453 Hals/Koldkær4 personer, 53 m²100 m til kyst.Velbeliggende ferielejlighed med panoramaudsigt over havet ved Koldkær. Lejligheden ligger i et sommerhusområde i naturskønne omgivelser mellem Hou og Hals bare ca. 100 m fra den børnevenlige sandbadestrand. ...\nfra 1.654 NOK\nHusnr: 39092 Hals/Koldkær8 personer, 128 m²650 m til kyst.Spændende indrettet sommerhus beliggende på ”den rigtige side” af landevejen. Huset indeholder fire soverum, hver med plads til 2 personer. Der er brændeovn. Der er tænkt på familiens yngste både med højstol ...\nHusnr: 18238 Hals/Koldkær6 personer, 96 m²1,4 km til kyst.Ved Hals finder I dette sommerhus beliggende på næsten lukket grund med mange hyggehjørner, hvor I altid kan finde en læfyldt plet. Rummeligt køkken med alt, hvad hjertet kan begære af køkkenudstyr. Der ...\nfra 3.092 NOK\nHusnr: 6490 Hals/Koldkær7 personer, 90 m²600 m til kyst.Ved én af områdets bedste badestrande ligger dette sommerhus. Der er lys entré, hvor væggen ud mod haven præges af store vinduespartier. Herfra træder I ind i stuen, som er udstyret med synlige bjælker ...\nHusnr: 39328 Hals/Koldkær6 personer, 51 m²650 m til kyst.Sommerhus tæt på skøn, børnevenlig badestrand. Sommerhuset ligger på 1410 m² stor, lukket grund. Kun få hundrede meter til en super skøn badestrand. Stenbelagt indkørsel op til carporten. Der er stor terrasse ...\nHusnr: 43775 Hals/Koldkær6 personer, 65 m²750 m til kyst.Sommerhus med spabad beliggende i gåafstand til Put and Take fiskesø i området Lagunen. Huset er lyst og smagfuldt indrettet. Der er badeværelse med spabad, dampbad og gulvvarme. Huset ligger ca. et kvarters ...


Hvorfor ridser pegefingeren på højre eller venstre hånd: tegn, forudsigelse - hvad venter dig i kærlighed i den nærmeste fremtid - Divination - 2020\nDenne artikel vil fokusere på tegn, der er forbundet med kløe af pegefingeren.\nFolk har længe troet på tegn, og sandsynligvis ville der ikke have været nogen grund, hvis disse tegn ikke var gået i opfyldelse og bestemte vigtige, undertiden skæbnesvangre handlinger i vores liv. Sådanne tegn inkluderer reaktion af vores krop, især kløe i fingrene, som vi kan føle i forbindelse med forskellige tidligere begivenheder.\nI dag taler vi om, hvorfor pegefingeren til højre og venstre hånd klør. Dette betyder naturligvis ikke, hvis du stikket fingeren eller en myg bid ham, skal du straks henvende dig til kilderne og vente på, at forudsigelserne går i opfyldelse. Vi taler om årsagsløs og langvarig kløe.\nHvilke begivenheder ridser pegefingeren på højre hånd: tegn, fortolkning af forudsigelser\nSkilte fortæller os det kløe på højrepegens pegefinger er en god harbinger for succes. I skole, i arbejde, i karriere, i erhvervslivet, vil alt vise sig på den bedste måde, og selv det, der ikke har fungeret, vil vise sig. I dette tilfælde behøver du ikke engang at gøre en særlig indsats, selvfølgelig bliver i sig selv ikke en enkelt ting løst. Men held vil være på din side!\nStuderende eller skolebørn, der forbereder sig til eksamener kan være rolige - de har ikke brug for nogen indsats for at bestå eksamenerne. Kreative mennesker, der arbejder på nye projekter, kan med succes bruge denne tid til deres fordel.\nHvis højre pegefinger klør, kan det muligvis går foran et interessant tilbud fra en øverste ledelse, hvilket vil påvirke din fremtidige karriere positivt.\nHvis kløen gentages ofte nok og intensivt - er dette for hurtig karrierevækst.\nGenerelt kommer fortolkningen af forudsigelser ofte ned på, at pegefingeren eller området ved siden af er ridset af magtfulde mennesker. Hvis du har en leder, men stadig ikke har en sådan position, er det værd at kun en lille indsats, og du er næsten der.\nDerudover held i dette tilfælde venter på dig i dit personlige liv - sandsynligheden for skæbnesvangre møder, bekendte, forhold, der vil blive lykkelige for dig, er stor.\nEnsom pige eller kvinde måske møder hun sin forlovede snart, eller hun har allerede en hemmelig beundrer.\nHos mænd højre hånd er mere forbundet med økonomisk gevinst. Måske til en løn eller i form af en ekstra kilde.\nPegefingeren til højre klør.\nHvilke begivenheder ridser pegefingeren på venstre hånd?\nKløe på pegefingeren på venstre hånd taler muligvis om mulige livsproblemer hindringer for at nå mål og om helbredsproblemer. Men de er som regel ikke farlige, det vigtigste er at være opmærksom på dem i tide.\nHvis venstre pegefinger klør, er det også et signal om du har misundelige mennesker. Og dette er også en antydning om, at du er nødt til at overveje din adfærd i forhold til andre mennesker og prøve at tackle din egoisme, som er en alvorlig hindring for dig i opbygningen af harmoniske relationer, både med arbejdskolleger og med nære mennesker.\nNogle gange skinner kløe af venstre pegefinger konflikten i familien eller i arbejdsteamet, men hvis det ønskes, kan det også undgås.\nMist ikke din årvågenhed nøje overvåge dine ord og handlinger, det er muligt, at andre menneskers skæbne vil afhænge af din handling. Og din held i det fulde omfang afhænger kun af dig! Stol ikke på intuition - kun stole på sindets kraft.\nDet er vigtigt at: De negative forudsigelser, der er forbundet med kløe af venstre pegefinger, kan neutraliseres ved blot at sætte en guldring på denne finger. Du kan også bruge rød uldtråd som en talisman ved at lægge den på dit venstre håndled.\nSom du kan se, med venstre side flere negative tegn\nHvorfor ridser pegefingeren - opmærksom på detaljer: kløe på begge fingre, lokal kløe, tid på dagen\nHvis pegefingeren klør på begge hænder på en gang, vil fortolkningen også være todelt. Du har held på din side og muligvis i arbejdsteamet Du er højt respekteret og respekteret. Men der er dårlige ønsker, at de prøver på enhver måde at skade dig. Derfor stoler vi på alle med forsigtighed!\nMåske bliver du det objekt til sladder. Glem ikke at kontrollere dig selv for ikke at provosere en ubehagelig hændelse, som kan vise sig at være et tab for dig.\nDerudover tager vi hensyn til stedet for kløe på fingrene. Hvis kløende øvre phalanges, så cirkulerer allerede dårlige rygter om dig. Og hvis kløen er lokaliseret tættere på spidsen af neglene du vil snart overveje den økonomiske gevinst. Eller en nedlatende person med en stærk indflydelse vises bag din ryg.\nVi tager højde for stedet for kløe i højre hånd:\nHvis dette er fingerspidsen, er det måske et nyttigt kendskab til en interessant person med en gunstig fortsættelse\nFinger Pad - Forvent gode nyheder\nFodbunden er en romantisk date eller et behageligt møde med en person fra fortiden\nHvis det klør mellem fingrene - gør dig klar til en uventet succes, hvor det overhovedet ikke var forventet. Og alt dette kan vedrøre både det personlige liv og forretningsområdet. Det er også et signal om en mulig sjov i den nærmeste fremtid.\nKløe på venstre hånd og dens lokalisering:\nSpidsen på venstre pegefinger klør muligvis, før du møder en person, der ikke vil være meget behagelig for dig\nKløende fingerpuder - Dårlige nyheder\nBaserne på fingeren klør - det er op til et møde med en ubehagelig person fra fortiden, men hvordan du håndterer dette afhænger kun af dig\nKløe mellem fingrene - lige før et vigtigt møde. Men dens resultat afhænger også kun af dig. Se derfor dine ord, handlinger og endda tanker. Glem ikke at det gode vender tilbage, og det onde straffes før eller senere!\nHvis det klør ved bunden af ringen på venstre hånd, advarer dette mod mulig forræderi af en elsket. Og hvis du ikke er trofast, vil svindlen blive afsløret. På højre hånd er et signal om, at passion vil blusse op igen mellem parret!\nOvervej placeringen af kløe på hver finger\nTid på dagen betyder noget:\nOm morgenen klør den højre pegefinger - til problemer, men til en vellykket afslutning af anliggender.\nPå venstre hånd - angiver forekomsten af ståhej, mindre problemer i den nærmeste fremtid. Derfor er det vigtigt at organisere dig selv og dine planer.\nHøjre finger ved middagstid advarer om mulige komplikationer, så du bør midlertidigt udsætte dine anliggender.\nVed frokost forudser venstre hånd stor fare, især hvis du er væk hjemmefra eller på vej!\nDet antages, at aftenstimer er mere gunstige end morgentimerne, mere positive og behagelige begivenheder er forbundet med dem. Men dette gælder for højre hånd - måske et forretningsmøde lykkes, eller du er heldig i den personlige sfære.\nVenstre hånd advarer stadig om, at du har gået glip af en vigtig detalje eller glemt at gøre noget.\nOm natten antyder kløe på højre finger, at skæbnen vil bringe en fjern slægtning eller gammel ven, som kommunikationen længe er gået tabt med.\nVenstre hånd angiver et møde med gammel kærlighed. Men dette fungerer som en advarsel - tab ikke hovedet!\nFor øvrig skal det bemærkes, at sandsynligheden for at opfylde negative forudsigelser er højere for unge, mærkbare piger, der er mere tilbøjelige til følelser og mindre er i stand til at modstå skæbensforsøg end kvinder i voksen alder.\nCopyright 2020 \_ Elegant kvinde \_ Hvorfor ridser pegefingeren på højre eller venstre hånd: tegn, forudsigelse - hvad venter dig i kærlighed i den nærmeste fremtid


Beatrice blev voldtaget som 14-årig | Mellemfolkeligt Samvirke\nBeatrice blev voldtaget som 14-årig\nHun var kun 14 år gammel, da han så hende på markedet første gang. I noget tid fulgte han efter hende, og til sidst havnede de ude i bushen, hvor han voldtog hende. Ni måneder senere fødte hun en datter og flyttede ind hos sin overfaldsmand og hans familie.\nI dag er Beatrice Pica 16 år og arbejder hver dag på at forsørge sin datter og nye familie.\n”Hun var en fejltagelse. Det er vi enige om,” siger Beatrice, der ikke vil have flere børn lige nu. ”Jeg har fået en indsprøjtning af lægen, så jeg ikke kan blive gravid. Men jeg ved ikke rigtigt, hvad det er, jeg har fået.”\nBeatrice Pica bor i Amuru-distriktet i det nordlige Uganda. Området er blandt de fattigste i verden, og vold mod og voldtægt af kvinder forekommer hyppigt. Fire ud af fem kvinder bliver gravide, før de er 18 år gamle - langt de fleste fordi de er blevet voldtaget.\nDet er tradition i området, at kvinden flytter hjem til faderens familie, så for mange betyder overgrebet også, at de skal flytte hjem til deres overfaldsmand. Det betyder, at de sjældent får gjort skolen færdig og bliver holdt fast i fattigdom.\nPå verdensplan oplever syv ud af ti kvinder vold eller voldtægt i løbet af deres liv. Mellemfolkeligt Samvirke arbejder målrettet med unge kvinders rettigheder. Gennem vores arbejde fortæller vi både kvinder og mænd, at piger og kvinder har ret til at bestemme over deres eget liv og deres egen krop. Vi arrangerer blandt andet undervisningsgrupper og kvindenetværk, hvor piger og kvinder både kan lære om deres rettigheder og dele deres egne erfaringer og skabe et fællesskab. Her bliver de bevidste om, at de har ret til at sige nej til sex, og at volds- og voldtægtsmænd kan retsforfølges.


jeg kan ikke lige finde driver p� deres hjemme side nogen der jer der har et link til dem eller noget ?\tG� til toppen af siden\nhttp://www.samsung.com/it/support/produc…enu_monitor.sec\tG� til toppen af siden\nLidt off topic, men hvad i alverden f�r man ud af at have en sk�rm driver?\tABit IP35 Pro -- Q6600 -- AMD 7850 HD -- 6GB RAM -- Corsair HX620 -- 120GB SSD -- Auzentech 7.1\tG� til toppen af siden\nCiteret\tOprindeligt indl�g af Alaza\nLidt off topic, men hvad i alverden f�r man ud af at have en sk�rm driver?\tFlere FPS! G� til toppen af siden\nVil frar�de dig at hente og installere...\nMed mit gfx gjorde det at n�r jeg k�rte f.eks 1024x768 i games - gav det en sort stribe i h�jre side af sk�rmen, da jeg brugte 1600x1200 i windows, anyways... Mener det var grundet den driver, har ihvertilf�lde ikke problemet mere...\nMvh. 12k\tDer sker nu ikke noget ved at hente og installere, jeg har selv haft 959NF, og installerede selv driveren. Det er s� Windows helt 100% kender sk�rmens egenskaber (hz og opl�sninger)\tG� til toppen af siden\nMvh. 12k\tDer sker nu ikke noget ved at hente og installere, jeg har selv haft 959NF, og installerede selv driveren. Det er s� Windows helt 100% kender sk�rmens egenskaber (hz og opl�sninger)\tI know, det fucked er at det skete ikke med mit 9800SE eller Ti4400, derimod med mit x850XT :\_\t--- SILENT STORM ---\nK�rer ogs� med driveren til min 959NF og f�r bedre billeder i b�de spil og programmer. Bl.a. bedre og "rigtigere" farver - n�r jeg arbejder i Photoshop. Det samme g�r sig g�ldende p� b�de sk�rm og tv(out). S� jeg skal ihf. ikke k�re med standarddriveren.\nEdit: Som OC-Dog skriver, s� er det jo smartest at windows ved helt n�jagtigt, hvad det er for en sk�rm og kan udnytte dens muligheder fuldt ud.\tDette indl�g er blevet redigeret 1 gange, senest redigeret af "Bentzin" (23.08.2005, 01:39)\nS� skal jeg da helt sikkert pr�ve det. K�rer ogs� selv med 959NF.\tABit IP35 Pro -- Q6600 -- AMD 7850 HD -- 6GB RAM -- Corsair HX620 -- 120GB SSD -- Auzentech 7.1\tG� til toppen af siden\nEdit: Som OC-Dog skriver, s� er det jo smartest at windows ved helt n�jagtigt, hvad det er for en sk�rm og kan udnytte dens muligheder fuldt ud.\thmm, virker sq perfekt uden drivere herfra, however bruger jeg altid high-light til s�danne applikationer...\nOg skal i forbindelse med arbejde ofte ind og rode i photoshop, g�r ganske smooth uden sk�rm driveren... --- SILENT STORM ---\nLidt off topic, men hvad i alverden f�r man ud af at have en sk�rm driver?\tFlere FPS! S� vidt jeg ved bliver billederne, som vises p� sk�rmen udregnet p� grafikkortet. I s� fald kan en sk�rm driver vel ikke skabe ekstra billeder? - Med mindre Samsung 959NF har en indbygget grafikchip, som logisk f�r oplysningerne der bruges til at udregne billedet og tilf�jer ekstra af dem kan det umuligt give flere FPS.\nMen refreshraten kan m�ske h�ves? - Jeg har godtnok aldrig oplevet at Windows XPs sk�rm driver ikke kan hitte ud af at k�re sk�rmen ved den maksimale refreshrate, men det kan selvf�lgelig godt sk� i s�rlige tilf�lde.\tDell D600 Notebook [CPU: 2 GHz, RAM: 1024 MB, GFX: Radeon 9000, HDD: 60 GB]\n��h jeg kan godtnok ikke se forskel p� at jeg har installeret driveren. Men m�ske ogs� bare fordi jeg ikke lige har testet den uden driveren installeret.\tG� til toppen af siden\n��h jeg kan godtnok ikke se forskel p� at jeg har installeret driveren. Men m�ske ogs� bare fordi jeg ikke lige har testet den uden driveren installeret.\tDu skal ikke forvente underv�rker. Muligvis havde Windows allerede loaded en fornuftig ICM-profil inden du installerede "driveren".\tG� til toppen af siden\nCiteret\tOprindeligt indl�g af JnP\njeg kan ikke lige finde driver p� deres hjemme side nogen der jer der har et link til dem eller noget ?\tJnP, havde egentlig ikke rigtigt set dit indl�g, hehe.\nI den her tr�d sp�rger du om vi ikke gider sl� op i en logisk database med drivere, i en anden tr�d sp�rger du hvordan man sl�r Windows XPs indbyggede antivirus fra, som vi s� har fundet ud af ikke findes.\nDu m� gerne t�nke lidt mere kritisk over dine egne tanker inden du poster. Helt �rligt ser jeg dig som en temmelig dum blondine, eller en ret s�r person som har en trang til at poste uden at have noget p� hjertet.\tDell D600 Notebook [CPU: 2 GHz, RAM: 1024 MB, GFX: Radeon 9000, HDD: 60 GB]\nLidt off topic, men hvad i alverden f�r man ud af at have en sk�rm driver?\tFlere FPS! S� vidt jeg ved bliver billederne, som vises p� sk�rmen udregnet p� grafikkortet. I s� fald kan en sk�rm driver vel ikke skabe ekstra billeder? - Med mindre Samsung 959NF har en indbygget grafikchip, som logisk f�r oplysningerne der bruges til at udregne billedet og tilf�jer ekstra af dem kan det umuligt give flere FPS. Men refreshraten kan m�ske h�ves? - Jeg har godtnok aldrig oplevet at Windows XPs sk�rm driver ikke kan hitte ud af at k�re sk�rmen ved den maksimale refreshrate, men det kan selvf�lgelig godt sk� i s�rlige tilf�lde.\tNu var det med xtra FPS ogs� ment som en joke..!\nTroede det var �benlyst! G� til toppen af siden\nNu var det med xtra FPS ogs� ment som en joke..!\nTroede det var �benlyst! Hehe, okay... Kunne jeg s� ikke regne ud?\nI et forum hvor man kan starte en tr�d p� et grundlag som JnP har startet denne p� kan det vidst v�re sv�rt at k�nde forskel p� ironi og �benlys dumhed =)\tDell D600 Notebook [CPU: 2 GHz, RAM: 1024 MB, GFX: Radeon 9000, HDD: 60 GB]


Alarmklokkerne ringer, når danske medier skriver om computerspil - DENFRI\nDækningen af computerspil er fattig i Danmark. De dedikerede spilmagasiner lukker, og aviserne vil – i de fleste tilfælde – ikke skænke computerspil meget spalteplads, da computerspil ikke er kulturstof.\nAt computerspil ikke er kulturstof er en diskussion, som bliver irrelevant, når redaktørernes generation går på pension, men hvad der ikke er irrelevant, er den sparsomme dækning, som aviserne giver computerspil i øjeblikket. For når de endelig kaster opmærksomheden på den ukendte teknologi, som korrumperer vores børn, bliver det med de negative briller på.\nI februar dedikerede Politiken adskillige artikler til at fremhæve faren ved computerspil, især når vi taler computerspil og børn. Overskrifterne lød på “Computerspil lokker børn og unge til at bruge penge”, “10-årige Anders bruger hundredvis af kroner på computerspil” og “Guide: Her skal alarmklokkerne ringe, når børn fristes af pengespil”. Clickbait til UG.\nHer kan man fristes til at spørge, hvor en 10-årig knægt får “hundredvis af kroner” til at bruge på computerspil, for dengang far var barn, havde vi kun én 5-øre om året. Artiklen i dette tilfælde akkompagneres af et billede med den tilhørende tekst “Hans mor får kvalme, når blodet flyder i Call of Duty, hvor 10-årige Anders Bandolowski lader sin toparmeret soldat likvidere fjendtlige zombier.” Det kan jeg egentlig godt forstå, for knejten spiller et spil med en anbefalet aldersgrænse på 16–18 år alt afhængig af, hvilket Call of Duty-spil, der er tale om (vi hænger os ikke i detaljer).\nDet er også her, hvor en helt anden diskussion trænger sig på, nemlig hvornår man lader sine børn spille (voldelige) computerspil, og hvor meget de overhovedet må spille. Der er nemlig en alvorlig snak at have om lige præcis dette. Børn skal naturligvis ikke spille computerspil 25 timer i døgnet, og babyer skal ikke opdrages af en iPad TWEET. Det ville man mene, at almindelig sund fornuft kunne fortælle de fleste forældre – så slipper de også for spilde deres tid på Politikens skræmmekampagne. Alt med måde, som man siger.\nHvad der dog skal være i fokus her er, at Politiken har kastet sig ud i et minefelt, hvor clickbait rammer de kulturradikale, hippe, latte-drikkende forældre TWEET, som bliver helt stakåndede og kåde ved tanken om at bruge computerspil som syndebuk. Spilfirmaerne fremstilles som griske, samvittighedsløse organisationer, der vil sælge børns sjæle for en plovmand, og så er heksejagten ligesom nem at sætte fut i.\nFordomme og en frygt for forandring, for fremtiden, er fremragende benzin på det journalistiske bål inde på Rådhuspladsen. Der er naive idioter at hente i lortet, som man siger, og med naive idioter kommer clicks og dermed penge. Og penge har mediehusene ingen af disse dage – lidt ligesom læsere TWEET.\nDesværre betyder det bare, at hvis man har den mindste forstand på computerspil, så vil man hurtigt indse, at Politikens spiljournalistik tager temmelig løst på at skelne mellem fakta og fiktion TWEET. Der er ingen sensation i at skrive sandheden – den er kedelig – så i stedet pyntes der lidt hist og her, blandt andet med faktuelle fejl, uagtet om det så er med vilje eller ej.\nJeg vil vove at påstå, at journalisten, som har skrevet “Guide: Her skal alarmklokkerne ringe, når børn fristes af pengespil”, ikke har gjort dette med vilje. Det er formentlig en simpel sag om, at journalisten ikke aner, hvad hun har skrevet om. Hun har fået en opgave fra redaktøren om, at “computerspil stjæler jo alle pengene fra de uanende familier, og nej, hvor er det synd for børnene, at de ikke aner, hvad de laver! ‘Amen, altså”. Herefter er en ekspert blevet kontaktet og stillet negativt ladede spørgsmål, for solstrålehistorier er der ingen kontroverser i.\nDet ville klæde Politiken (og alle andre medier, som overvejer at skrive om computerspil) at undersøge, hvad de egentlig publicerer artikler om. En idé kunne jo være – hvis man ikke har en ansat med den nødvendige viden – at hyre en freelancer, som allerede er inde i emnet, og som ved, hvordan det hele hænger sammen. Men det koster jo penge, og hvis folk alligevel ikke ved, at det, de læser, er forkert (man stoler jo på på medierne, ik’?), så kan man åbenbart lige så godt hoppe over, hvor gærdet er lavest.\nMen man kunne for eksempel starte med at fortælle forældrene, at de selv bør tage ansvar for deres børns handlinger TWEET. Det er ikke så svært. Og så kan man – i og med man er en journalistisk institution, som kan give læsere viden, de endnu ikke har – guide til visse sikkerhedsforanstaltninger, som for eksempel forhindrer, at en 10-årig knægt går amok i den digitale verden med et dankort.\nDet er nemlig heller ikke så svært, for både Apple, Sony og Microsoft (Xbox One + Xbox 360) har guides til, hvordan man slår forældrekøb til. Så burde man være dækket ind – hvis altså den sunde fornuft ikke er nok.\nJulie Horup skriver om computerspil. Du ved, bip bip og sår’n.\nNyeste indlæg af Julie Horup (se alle)\nGuide: Sådan forstår du dine børns computerspil — 31. marts 2015\nAlarmklokkerne ringer, når danske medier skriver om computerspil — 25. marts 2015\nDa en kvinde skrev om computerspil — 22. februar 2015\nTilbage til Los Santos — 12. januar 2015\nTags: #computerspil, #Politiken


Køb Binic Bordlampe Hvid – Foscarini på Edly.dk\nBinic Bordlampe Hvid – Foscarini\nIonna Vautrin har fundet inspiration til denne lille Foscarini Binic bordlampe i skibe, luftventiler og fyrtårne, som er vigtige elementer i området omkring havet, hvor hun er opvokset.\nDa Foscarini bad hende om at designe en lampe for dem, var det oplagt for hende at fortolke disse elementer. Navnet Binic er navnet på et fyrtårn i den by, hun kommer fra – og lampen leder også tankerne hen på fyrtårnets lys.\nBinic Bordlampe Hvid – Foscarini er alsidig og kan bruges så vel i børneværelset som i stuen. Den giver et frisk pust til indretningen – både i forhold til den lidt tegneserieprægede udformning, men også i forhold til de friske farver.\nBinic Bordlampe Hvid – Foscarini kan netop nu købes hos Lampemesteren.dk for 1066.00 kr.


Hjem > Cykler>Herrer>Race\nRacercykler er VeloWears DNA, når det kommer til cykler. Vi elsker stort set alle materialer, du kan lave cykler i, herunder titanium, stål, aluminium og carbon. Det er alle fine materialer, med hver sine kvaliteter.\nFor at understøtte dette, har vi også repræsenteret mærker i butikken, som laver cykler i flere materialer. Cinelli, De Rosa, og C...\nFor at understøtte dette, har vi også repræsenteret mærker i butikken, som laver cykler i flere materialer. Cinelli, De Rosa, og Colnago fra Italien samt Ridley fra Belgien og Enigma fra England.\nDet er ikke alle mærkerne, vi har i butikken hele tiden, da butikken er lige og pladsen trang, men vi kan bestille cykler hjem i disse mærker, til nogle skarpe priser, hvis vi ikke lige har din drømme cykel stående.\nRace Der er 53 produkter\nHæderkronet italiensk cykelmærke, ejet af Columbus, som er the shit, når vi taler stål og klassiske cykelrammer.\nCinelli har et fint lille sortiment af både racercykler, banecykler, vintage og en enkelt cross cykel er det også blevet til.\nCinelli er derudover også kendt som en fremragende leverandører af komponenter af højeste kvalitet.\nHæderkronet Italiensk cykel mærke med en lang og gloværdig historie.\nAdskillige verdensmestre har over tid kørt Colnago.\nVerdensberømte ikke mindst for deres topramme C60 med muffer, som er blevet udviklet gennem en årrække.\nEnigma er et mindre engelsk mærke med hovedsæde i Sussex. De laver titanium og stål rammer af højeste kvalitet, til en pris, som er til at betale.\nTitaniums cyklerne fås både som cross og race, med og uden disk.\nViser 1 - 12 af 53 produkter\nColnago Concept m/ Dura Ace DI2\nFenix Alu Disc Sora MDB\nFenix Alu Disc Tiagra MDB\nFenix Alu 105 Mix\nFenix Alu Ultegra Mix\nFenix Carbon Tiagra\nFenix Carbon 105 mix\nFenix Carbon Ultegra mix


Mr. Cool og den bløde inderside | Herrelandsholdet | DR\nMr. Cool og den bløde inderside\nGenoplev EM-semifinalen '92 fortalt af nogle af aktørerne fra NyaUllevi.\nKim Christofte har scoret til 7-6 på det afgørende straffespark i EM-semifinalen mod Holland i 1992 (Foto: Palle Hedemann © Scanpix)\nAndreas Kraul og Christian Hüttemeier\nBogen 'Presenting Jesper Olsen' ser tilbage på en række af de største øjeblikke i dansk fodbold - fortalt af hovedpersonerne selv. Vi har fået lov til at bringe et af kapitlerne her på siden, så du her kan læse om EM-semifinalen på Nya Ullevi 1992.\n22. juni 1992 · Danmark-Holland: 7-6 af Andreas Kraul og Christian Hüttemeier\nKim Christofte: Det var psykologisk krig\n»Jeg kunne jo se, at van Breukelen var ved at have Flemming Povlsens spark. Han var på det tidspunkt en meget rutineret målmand, og hans små fif var ved at lykkes med Flemming, hvor han faktisk selv slår bolden ud i sidenettet.\nAf samme årsag havde han på en eller anden måde et psykologisk overtag, og derfor slår det mig, at jeg skal ovenpå inden sparket. I det hele taget farer der vel mindst 1000 tanker igennem hovedet på mig på det tidspunkt, for jeg var jo godt klar over, at vi ville være på røven, hvis det gik galt for mig. Derfor gjaldt det om at være klar i hovedet.\nSamtidig var der også en eller anden vrede mod van Breukelen på grund af hans opførsel, så jeg råber til ham og snakker med ham på hollandsk. Jeg har selv boet dernede, så jeg kunne sagtens på afstand råbe et eller andet flabet om, at han bare skulle se og komme på plads inde på stregen.\nAllerede der har jeg vundet lidt af krigen mod ham, men for at være helt sikker laver jeg det trick med at rette på bolden. Jeg havde gjort det samme i en Europa Cup kamp i Moskva, og på det tidspunkt har jeg helt klart teten, selv om man selvfølgelig kunne gange vigtigheden med mindst 10 eller 20.\nDerefter regner han med, at jeg går længere tilbage, men i stedet forvirrer det ham, at jeg kun tager et par skridt, og så springer han for tidligt. Dermed skal jeg heller ikke skyde så forbandet hårdt, og resten giver vist sig selv. Heldigvis.«\nDet er mandag den 22. juni 1992\n, og klokken har netop passeret de 23. På et fodboldstadion i Göteborg lægger 31-årige Kim Christofte bolden til rette på straffesparkspletten.\nElleve meter foran ham står hollænderen Hans van Breukelen i en sort målmandstrøje og er i dette øjeblik eneste forhindring for en sensationel finaleplads ved EM-slutrunden i Sverige. Et enkelt veludført spark, og dansk fodbolds største triumf nogensinde vil være en realitet.\nBrøndby-spilleren med det let bølgede hår, det velplejede Tom Selleck-overskæg og det røde sekstal på ryggen af den hvide Hummel-trøje træder skødesløst ti små skridt tilbage, men bryder så pludseligt det ritual, som straffesparket uge efter uge bliver afviklet efter millioner af steder på kloden.\nHoldkammeraterne fra Brøndby har set det før på et koldt stadion i Moskva, men resten af de tilstedeværende på Nya Ullevi måber, da manden i centrum med to flade håndflader indikerer, at bolden ikke ligger, som den skal.\nSpanske Emilio Santiago Aladrén ved først ikke, hvad der sker, men sætter så sine 168 dommer-centimeter i løb over mod pletten, hvor den femte og sidste danske straffesparksskytte allerede er i færd med at rette på den hvide bold af mærket Adidas. Inde på stregen står van Breukelen som forstenet.\nIgen træder Christofte tilbage. Denne gang kun halvanden meter. Øjeblikket er indtruffet.\n, og klokken har netop passeret 23. Som sædvanlig har 26-årige Morten Bruun én af de allerbedste pladser på stadion. Iført sin røde og mørkeblå Hummel-træningsdragt ud over det sigende rygnummer 20 er han en del af klyngen på sidelinjen bestående af de danske spillere, som ikke skal sparke.\nI princippet er han en del af holdet, som netop nu er ved at skrive historie. I praksis er han udelukkende beskuer – fluen på væggen til Danmarks største fodboldbedrift.\nAftenen før har været som så mange andre i landsholdslejren, bortset fra at spilleren fra Silkeborg lige som resten af truppen har fået eneværelser, efter at holdet er rykket fra den indledende rundes forholdsvis ydmyge hotel i Ystad til den sommerlige, svenske skærgårdsidyl på Hotel Stenungssund Yacht Club små 40 kilometer nord for Göteborg. Det vilde afterparty ved poolen oven på 2-1 sejren over Frankrig er efterhånden glemt, og spillerne er igen faldet ind i de sædvanlige kliker og faste hierarki.\nSelv har Morten Bruun siddet på sit store, lyse værelse med den faste kortklub bestående af ham selv, Johnny Mølby, Peter Nielsen og den tidligere værelseskammerat Lars Elstrup.\nC-gruppen, som han indvendig kalder dem, når han over morgenmaden eller frokosten holder sig selv beskæftiget med at betragte det indre liv i den danske EM-trup. Spilletid ser det ikke ud til, at han skal bekymre sig om.\nI stedet lægger han mærke til, hvordan det er Peter Schmeichel, Brian Laudrup og Flemming Povlsen, som »kalder skuddene« i lejren. A-plus gruppen. Under dem ligger Lars Olsen og John Sivebæk, der er rutinerede ledere og samlere, men som hverken har den samme klubsucces eller spillemæssige pondus som A-plus gruppen.\nHerefter rangerer truppen nedefter i takt med klubstatus samt først og fremmest spilletid. Helt ned til nummer 20 – Morten Bruun fra Silkeborg, som i Politikens vurdering af de danske spilleres værdistigning under EM kan læse, at han stadig vurderes til de samme 400.000 kroner, som da han i bilen hjemme i Århus hørte om sin egen udtagelse via Radiosporten.\nKun to spillere kan Morten Bruun ikke placere i hierarkiet på det danske hold.\nDen ene er københavneren Torben Piechnik, som uanfægtet ryger sine smøger til morgenkaffen, og som aldrig går uberettiget i midten, når der bliver spillet fem mod to på træningsbanen. Heller ikke selv om den dårlige aflevering er kommet fra Schmeichel.\nDen anden er Kim Christofte.\nMorten Bruun kan ikke rigtig blive klog på spilleren fra Brøndby, der nærmest dyrker sit eget boheme-image som en mand, der i virkeligheden ikke interesserer sig specielt meget for fodbold – og som ikke uden videre stiller op til tv-interviews i lejren, fordi han ifølge eget udsagn »ikke ønsker at invadere folks dagligstuer«. Det er aldrig Christofte, som tager ordet i plenum. På den anden side kan man altid tale med ham. Og han kan på ingen måde placeres ind i noget hierarki.\nMorten Bruun har ham efter et par mislykkede ophold i udlandet mistænkt for i virkeligheden ikke at have psyken til at koncentrere sig om tilværelsen som professionel fodboldspiller i de 10 måneder om året, som jobbet kræver. De 14 dage her i Sverige er til gengæld som skabt til Kim Christoftes mentalitet.\nEn anelse selviscenesættende, kan Bruun ikke lade være med at tænke om spilleren, der i det danske spil skal føre bolden op nede fra forsvaret, og derfor er én af de første på landstrænerens holdkort. Også uden for banen går Kim Christoftes medfødte selvtillid og tilbagelænede attitude perfekt i spænd med billedet af de danske »hovsa-drenge«, der kom med på et afbud, tog hjem fra stranden og bankede Frankrig på vej mod semifinalen.\nAlt dette går gennem hovedet på Morten Bruun ude på sidelinjen, da Christofte som den sidste af de fem danske skytter forlader midtercirklen. Lidt væk sidder Richard Møller Nielsen helt sammenknuget og alene på en sort stol med blikket rettet ned mod græsset.\nBrian Laudrup, som blev udskiftet allerede i ordinær spilletid, bider store, stærke og skadede Kent Nielsen i skulderen, mens Morten Bruun et kort sekund overvejer, hvordan han selv ville have det med at skulle stå for afgørelsen inde ved pletten.\nOg det er i det øjeblik, at det går op for ham, at den person på stadion, som lige nu er mindst nervøs af alle, hedder Kim Christofte. Hvor andre ville skynde sig at lægge bolden til rette, lukke øjnene og hamre den med fuld kraft mod mål, virker det i stedet, som om Danmarks nummer seks nyder hvert lille sekund af opmærksomheden, dramaet og det psykologiske spil. Som om han glæder sig til at sparke og udnytter enhver mulighed til at forlænge oplevelsen.\nDa så Christofte beslutter sig for at rette på boldens placering, er der ikke længere skyggen af tvivl i Bruuns hjerne.\n»Det her kan ikke gå galt.«\n, og klokken har netop passeret 23. Der er stille i den lille nøgne opholdsstue på sygehuset i Göteborg. Helt uvirkeligt stille, tænker Mogens Kreutzfeldt, der netop har gennemlevet en af de mere hektiske timer i sit efterhånden 41-årige liv. Lige nu kan han kun fjernt høre den svenske kommentatorstemme i det enlige fjernsyn på hjul, som er kørt ned for enden af sengen ved siden af ham, men for lidt over 60 minutter siden sad Dansk Boldspil-Unions officielle landsholdslæge siden 1989 stadigvæk på sin faste plads på udskiftningsbænken – kun et par sæder fra landstræner Richard Møller Nielsen – og fulgte intenst med i semifinalen mod hollænderne, der efterhånden lagde et større og større pres på den danske 2-1 føring.\nRundt omkring ham havde kulissen været et inferno af farver, virvar og støj, men alligevel havde både han og de fleste andre kunnet høre skriget klart og tydeligt.\nDer var spillet lidt over en time, da uheldet skete nede i venstre side af det danske forsvar. En tilfældig bold, et tilfældigt sammenstød. Van Basten og Henrik Andersen i en af den slags nærkampe, der sker hundredvis af gange i løbet af en fodboldspillers karriere. Men som en gang i mellem går helt, helt galt.\nLandsholdslægen havde kunnet se det med det samme, da han nåede ind på banen. Ja, faktisk behøvede man ikke så meget som et eneste semesters monotone anatomi-studier for at se, at den danske backs knæskal sad mindst fem centimeter over sin normale position.\n»Seks måneders pause – måske endda mere,« var det første, Kreutzfeldt havde tænkt for sig selv, mens holdet af svenske samaritter kørte den rullende båre bærende påskriften »Röda Korset« ind på banen. Og mens Kim Christofte havde holdt Henrik Andersen for øjnene, så EM-slutrundens måske bedste back ikke selv skulle se, hvordan både hans knæ og hans fodboldfremtid var blevet forskubbet som følge af et simpelt sammenstød.\nAviserne havde allerede længe skrevet om forbindelsen til Sampdoria – sidste sæsons italienske mesterhold. Gianluca Vialli, Roberto Mancini, Attila Lombardo og fremover også danske Henrik Andersen. EM-slutrunden havde bare været det sidste skridt på vejen fra spilleren fra 1. FC Köln, der længe havde været klar til at rykke endnu et skridt op af den europæiske rangstige. Og italiensk fodbold ville passe perfekt til ham, skrev aviserne, selv om intet var sikkert endnu.\nMen nu lå Henrik Andersen altså her i sengen ved siden af Mogens Kreutzfeldt i opholdsstuen på et hospital i Göteborg. Allerede i spillertunnelen på Nya Ullevi havde landsholdslægen givet backen to gange to milliliter morfin til at tage de værste smerter – og naturligvis lagt benet i stræk, hvilket også plejede at tage toppen af det værste. Den korte ambulancetur gennem de svenske gader havde derefter været hurtig og var nærmest foregået i en tåge, selv om Henrik Andersen egentlig havde været mere fattet, end Kreutzfeldt ville have troet.\nKnæet var brækket. Det var der ingen tvivl om, og ledbåndene revet over selvfølgelig. Derfor skulle der naturligvis stadig tages røntgenbilleder. Igen i denne mærkværdige stilhed og med et svensk hospitalspersonale, der selv havde været i færd med at se EM-semifinalen fra stadion, da den danske patient og landsholdslæge var ankommet.\nSå sent som efter den anden puljekamp mod svenskerne havde Kreutzfeldt været hjemme i København med angriberen Bent Christensen fra Schalke 04, som var blevet meniskskadet i knæet og skulle opereres hos Eilif Larsen på klinikken i Brøndby. Nu skal han igen til at have fat i Eilif og arrangere hjemtransport, løber det gennem hovedet på Kreutzfeldt, da en portør stikker hovedet ind på røntgenstuen. Rijkaard har udlignet til 2-2 syv minutter før tid. De er allerede i gang med den forlængede spilletid på Ullevi.\nSølle 10 timer tidligere havde Mogens Kreutzfeldt været ude på træningsbanen ved Stenungssund for at teste stopperen Kent Nielsen, der havde fået en mindre muskelskade i låret mod franskmændene i Malmö. »Han skal være helt klar,« havde Richard sagt. »Jeg vil ikke risikere, at vi må omrokere allerede efter 20 minutter.«\nLange, rolige Kent Nielsen havde da også taget det pænt, da Kreutzfeldt havde vendt tommelfingeren nedad. De havde endda joket med det. »Vi sparer dig til finalen,« havde landsholdslægen sagt og grinet.\nNu sidder han med en helt anden type skade på hospitalet i Göteborg. Henrik Andersen vil ikke komme til at spille nogle finaler i lang tid, men alligevel er stemningen faktisk ikke specielt trykket i den lille opholdsstue. Morfinen virker efter hensigten, og hospitalspersonalet har tændt for fjernsynet, så de to danskere kan følge med i den straffesparkskonkurrence, som udspiller sig kun et par kilometer væk.\nHenrik Andersens dopede øjne er rettet mod skærmen, mens Kreutzfeldts blik selv flakker mere rundt. Pludselig er semifinalen og selve slutrunden et godt stykke væk. Den seneste time har alt handlet om praktik, og der skal stadig træffes aftale med Henrik Andersens tyske klub, 1. FC Köln, om, at Eilif Larsen godt må foretage operationen allerede dagen efter.\nImens har Peter Schmeichel nuppet sparket fra van Basten, og landsholdets læge opfanger, at den sidste danske sparker er Kim Christofte, hvilket Kreutzfeldt i første omgang finder en anelse mærkeligt. Som han kender den følsomme og tænkende Christofte, er han nemlig ikke den kolde type, der bare lukker øjnene og hamrer bolden op i nettaget. Tværtimod har han ofte virket nervøs i timerne før de vigtigste kampe.\nPå den anden side hører Kim Christofte til blandt holdets mest intelligente spillere – også når det gælder det mentale. Og nervøsiteten har altid været væk, når de afgørende situationer er opstået. Det var langt fra tilfældigt, at det var Christofte, som en times tid tidligere havde holdt Henrik Andersen for øjnene i sekunderne efter uheldet. Og det er helt sikkert ikke tilfældigt, når Richard har valgt ham som femte og sidste sparker, tænker Kreutzfeldt, mens hans fokus igen retter sig mod tv-skærmen, hvor selv samme Christofte har placeret bolden på straffesparkspletten.\nDer er nu helt stille mellem de to mennesker i den ellers tomme opholdsstue på sygehuset.\n, og klokken har netop passeret 23. Kim Vilfort kan endnu mærke den markante sitren i kroppen efter sit eget straffespark. På vejen tilbage mod midtercirklen har han passeret både Peter Schmeichel og den lille hollænder Rob Witschge, men ikke rigtig ænset dem. Alt fokus har været på hans eget spark – det fjerde danske i nervekrigen mod hollænderne og især målmand Hans van Breukelen.\nFem dage tidligere har virkeligheden været en helt anden for Kim Vilfort hjemme i huset uden for København. Midtbanespilleren er rejst hjem fra EM-slutrunden i Sverige for at være hos sin 6-årige datter, der er indlagt på Rigshospitalets kræftafdeling med uhelbredelig leukæmi. Og han regner på ingen måde med, at han skal tilbage til holdkammeraterne på den anden side af Sundet.\nGodt nok har de første to kampe mod England og Sverige været godkendt. Ja, egentlig har de vel været mere end det, tænker Vilfort, da han er kommet hjem fra hospitalet og sætter sig for at følge den sidste puljekamp mod Frankrig på TV2. 0-0 mod England var et glimrende resultat, og at svenskerne vandt med 1-0 var trods alt langt fra den ydmygelse, Vilfort i sit stille sind havde frygtet, da holdet blev indkaldt efter Jugoslaviens udelukkelse.\nPå den anden side er chancen for at gå videre minimal.\nSelv hvis de franske EM-favoritter med Papin, Cantona og træner Platini på bænken kan besejres, skal den anden puljekamp mellem England og Sverige også falde ud med det helt rigtige resultat. Og Kim Vilfort har haft meget andet at tænke på end at regne på stillinger.\nDet har TV2-kommentatoren Flemming Toft til gengæld ikke, og til lyden af hans euforiske og til tider knækkende stemme samt billederne af Flemming Povlsen og Torben Frank, der ikke ret mange kilometer væk falder på knæ i en jublende omfavnelse på et stadion i Malmö, kan Kim Vilfort konstatere, at han skal til at tage en ny beslutning.\nTo dage senere er den truffet i samråd med familien, og Vilfort er igen tilbage på svensk græs – nu på den solbeskinnede træningsbane nord for Göteborg, hvor hans tilbagevenden til landsholdslejren bliver behandlet med lige dele interesse og respekt fra det presseopbud, som er vokset betragteligt på de forholdsvis få dage, han har været hjemme i Danmark.\nEfter de mange år i Brøndby kender han hovedparten af de danske journalister – og han ved, at de kender historien om hans datter. Heldigvis er der ingen, som falder for fristelsen til på diverse forsider at svælge i stort opsatte overskrifter om den ulykkelige situation.\nAlligevel bliver der selvfølgelig spurgt til hans tanker netop i disse dage. Politikens sportsredaktør Rasmus Bech – en klog mand at tale med – fører blandt andet ordet på træningsbanen i Stenungssund, og Kim Vilfort er egentlig meget godt tilfreds med det svar, han får afleveret til avisen:\n»Jeg kender presset. Jeg har levet og spillet under dette pres i et helt år. Og det har jeg gjort så godt, at jeg kunne blive valgt til Årets Spiller. Jeg kender ikke definitionen på at være 100 procent klar, men jeg er altså klar.«\nSamtidig kan Kim Vilfort også godt fornemme den helt særlige stemning i lejren. Den har været afslappet fra første dag, men efter sejren over Frankrig er der kommet en aura af noget urørligt over hans normale og tidligere holdkammerater fra Brøndby. Faxe, Lars Olsen, Schmeichel og Christofte. Og ikke mindst hos Richardo. Alle var ankommet med en lille, men nagende frygt for at blive til grin i Sverige. Nu er det bare om at nyde øjeblikket og spille mod hollænderne, der tilsyneladende regner finalepladsen for sikker.\nDerudover føler Vilfort sig dejligt hjemme på det lyse og venlige hotel i den svenske Skærgård. Når han under måltiderne kigger rundt på truppen, kan han tælle 10 eller 11 spillere, som han enten har spillet sammen med i Brøndby eller på det gamle U21-landshold, der blev snydt for at opleve de olympiske lege på grund af en åndssvag skrivebordssag omkring Per Frimann.\nNu får de revanche, tænker Kim Vilfort.\nSelv er han rimelig sikker på sin plads i startopstillingen mod hollænderne, selv om Henrik Larsen kom ind og scorede mod Frankrig. Sammen med fighteren og slideren Faxe har Vilfort længe udgjort de centrale dele af Richardos fynske maskinrum, og selv om pressen spekulerer kraftigt i, at han skal ned og spille stopper i stedet for den skadede Kent Nielsen, føler han sig selv sikker på, at hans position bliver på midtbanen.\nTaktikmødet ved middagstid inden kampen byder da heller ikke på nogen overraskelser i den henseende. Forsvarsreserven Piechnik kommer med i stedet for Kent Nielsen. Henrik Larsen beholder pladsen, Vilfort ligger lidt til højre, og så er der kun Flemming Povlsen og Brian Laudrup helt fremme.\nSidstnævnte med den samme besked fra landstræneren som altid: »Brian, gør som du vil.«\nOg nu står de så her. I straffesparkskonkurrence efter den bedste landskamp, Vilfort kan huske at have været med i nogensinde. Og den mest mærkelige. På et tidspunkt i den forlængede spilletid har Flemming Povlsen spurtet rundt som sweeper, mens det danske angreb blev udgjort af Lars Olsen og John Sivebæk – begge ude af stand til at løbe på grund af skader. Det havde nærmest været komisk, hvis det ikke lige havde været så pokkers vigtigt, at hollænderne ikke fik scoret.\nBillederne fra Brøndbys sidste sekunds nederlag til italienske Roma i UEFA Cup-semifinalen på det olympiske stadion i Rom har flere gange i de to gange 15 minutter pisket gennem hovedet på Vilfort, mens han også er forholdsvis sikker på, at det er den samme lille spanske dommer, som også passede fløjten, dengang da Rudi Völler dukkede op i straffesparksfeltet på Stadio Olimpico og ødelagde Brøndbys store drøm om en europæisk finale.\nMen de arrogante hollændere scorer ikke på Schmeichel – selvfølgelig gør de ikke det, og en ny drøm lever i høj grad, da Richardo inden straffesparkskonkurrencen skal skrive fem danske navne på en lap papir. Det er ikke noget, de har talt om på forhånd, men alligevel giver navnene stort set sig selv. Brian Laudrup blev allerede skiftet ud i ordinær tid, så han kan ikke sparke. Det kan til gengæld Henrik Larsen eller bare »Store«, som Lyngby-spilleren bliver kaldt. Sparketeknikken er måske ikke altid lige regelret, men med tre scoringer og status af EM-topscorer efter at være begyndt turneringen som reserve har Store Larsen selvtillid nok til at kunne heade bolden ind på van Breukelen fra de 11 meter, hvis det skulle være. Nummer to på sedlen må nødvendigvis også være Flemming Povlsen, hvis popularitet i befolkningen ligesom Elkjærs i 1984 uden problemer kan tåle at brænde et straffespark, mens det til gengæld i Vilforts verden virker lidt mere som en satset beslutning at skrive Lars Elstrup på som nummer tre. Matchvinderen fra kampen mod Frankrig har et skrøbeligt sind, men til gengæld plejer venstrebenet at være både præcist og hårdt.\nSelv er Vilfort også selvskreven efter masser af straffespark i karrieren. Og det skal være som skytte nummer fire. Hvorfor ved han egentlig ikke selv, men sådan er det bare blevet efter adskillige straffesparkskonkurrencer med Brøndby.\nVilfort sparker altid som nummer fire.\nDerfor har han også haft god tid til at følge den hollandske målmands små psykologiske træk over for de første tre danske skytter. Specielt Flemming Povlsen har fået hele turen af sin tidligere holdkammerat fra PSV Eindhoven, som har snakket til den danske angriber, vandret rundt ude ved straffesparkspletten og i det hele taget opført sig usportsligt.\n»Det er over stregen,« tænker Vilfort og beslutter sig for slet ikke at komme tæt på hollænderen inden sparket. Derfor tager han bolden i hænderne og viser med en armbevægelse til dommeren, at van Breukelen skal gå ind på stregen, før han vil nærme sig feltet og lægge bolden på pletten.\nDerefter er det bare at sparke. Ikke noget med at lukke øjnene. Kig på målmanden. Tag en beslutning. 6-5 til Danmark.\nNu mangler så bare den sidste af spillerne på Richardos seddel. Og den mest sikre. Vilfort har altid beundret Kim Christofte for hans teknik og overblik, men samtidig har den elegante allrounder aldrig rigtig fået nok ud af sit talent. Han er heller ikke, som fodboldspillere er flest; på den ene side pressesky, på den anden side med et stort behov for at være i centrum. Ja, næsten med en udtalt kærlighed til de store dramaer.\nOg én ting er sikkert, når Vilfort at tænke, mens Christofte forlader midtercirklen på Nya Ullevi i Göteborg: »Den her psykologiske duel vinder van Breukelen under ingen omstændigheder.«\n, og klokken har netop passeret 23. På et fodboldstadion i Göteborg har 31-årige Kim Christofte lagt bolden til rette på straffesparkspletten. Han har rettet på den, han er trådt de halvanden meter tilbage, og han har spillet sit spil til det yderste. Så sker det. Et enkelt vrid med hoften, et langt skridt og en blød inderside.\nKort efter bliver han efter en lille dans om pletten ramt af de første medspillere. Schmeichel, Piechnik og Morten Bruun. Ikke ret meget er længere det samme.\nBogen Presenting Jesper Olsen er udkommet på Thaning & Appel / Kroghs Forlag.


TV2 fejrer ti år med Toppen af poppen - medier i relation\n3. juni 2020 3. juni 2020 ecozyz 302 Læsninger musikTV, Toppen af poppen\nDe få der potentielt ikke så med, da Carl Emil Petersen, Cæcilie Norby, Anders Blichfeldt, Kwamie Liv, Medina, Chief 1 og Teitur, var med i sidste sæson af formatet, kan glæde sig til et brag en en sæson 10.\nTV2 er nemlig på vej ind i optagelserne af netop sæson 10, der ender med at blive sendt på både TV2 og TV2 Play engang i august.\nOg selv om at det ikke kan overraske, er TV2 specielt glade for at formatet nu har levet i hele ti år, hvorfor den kommende sæson af konceptet kommer til at hedde “10 år på Toppen af poppen”, hvor seerne kan se frem til hele 7 programmer, der blandt andet byder på hele 26 tidligere medvirkende.\nMan kunne naturligvis være bange for at det er fordi der ganske enkelt ikke er flere kendte musikere i den aldersgruppe der passer til målgruppen.\nDet handler derimod om at TV2 gerne vil fejre sig selv og det faktum at det hele startede med at TV2 tog med en flok kendte musikere til Mexico “for at fortolke nogle af hinandens største hits og fortælle personlige anekdoter fra deres musikalske karrierer”, foran et par kameraer.\nDen første sæson bød i den forbindelse på Szhirley, Dorthe Kollo, Erann DD, Anna David, Jokeren og Lars H.U.G.\nSiden har mange andre kendte musikere været en del af “Toppen af poppen-familien”.\nI år bliver serien optaget på Nordsjælland, konkret i Gribskov, hvilket sikkert giver lidt tid til at se solen spille i træerne, mens musikerne udforsker sig selv og hinanden.\nUnderholdningsredaktør, Dorte Borregaard, siger\n-Hele Danmarks musikalske underholdningsprogram “Toppen af poppen” har i ni sæsoner været stedet, hvor seerne har lyttet til nye fortolkninger af både de store og velkendte ikoner, som ingen kommer uden om, og af kunstnere, der har stået på tærsklen til deres kommende karriere. “Toppen af poppen” er blevet synonymet på billedsiden af den danske musikbranche, og det er den rolle, vi fejrer i den nye og helt særlige sæson. Vi er så privilegerede at have de her 26 fantastiske musikere med igen, og det understreger blot det, som vi egentlig godt vidste – at “Toppen af poppen” er et program, som både kunstnerne og seerne elsker, slutter hun.\nDen kommende sæson byder på seks til syv musikere i hver episode, hvorfor der kun er “lidt” plads til at fortolke hinanden.\nI stedet bliver der fokuseret på at “høre hits og historier fra hver især”.\nOg som pointeret betyder format udviklingen at der alt i alt kommer hele 26 musikere forbi, for at optræde “i nye konstellationer”.\nLæs også Stofa MTV og musikvideoer\nBedst af alt har alle medvirkende tidligere været med i formatet, hvorfor det kunne tænkes at der – også – bliver brugt klip fra tidligere udsendelser.\nEn af de medvirkende Lau Højen, forsanger i Carpark North siger:\n-Det var en kæmpe oplevelse at være med første gang. At opleve nogle store musikalske øjeblikke, at blive rørt hver eneste dag og at grine, som jeg sjældent har gjort det før. Jeg var som en fisk i vandet i den sæson. Det var næsten som at være på efterskole igen. Det var skide sjovt at være med, så det var et helt klart “ja tak” til en tur mere, starter han og fortsætter.\n-Jeg har tre store minder fra sidste runde: At høre Peter A.G’s røverhistorier fra en lang karriere, at høre Ida synge “Når jeg bli’r gammel” – og måske vigtigst – at synge “Far vågn nu op” for Troels. At opleve, hvordan et helt rum af musikere, kamerafolk og lydmænd snøfter, samtidig med at jeg ikke måtte blive for rørt selv, slutter han.\nTV2 lover ydermere at sommeren kommer til at stå i musikken tegn.\nSom eksempel er koncernen på vej med “Hele Danmarks Festival”, der bliver en slags sommer festivaler, nu hvor det hele jo alligevel er aflyst.\nBlandt de mange oplevelser seerne kan se frem til er, Rasmus Bjerg, der “sammen med musikere og medværter” tager ud til fire kendte festivalbyer og laver minifestivaler med mange af de største danske musiknavne fra sommerens aflyste festivaler.\nFormatet går i luften den 27. juni og fire lørdage frem.\nDorte Borregaard, fortsætter:\n-Vi skal høre stjernernes bedste anekdoter, og vi giver de musikere, der skulle have spillet på sommerens festivaler, en mulighed for at optræde foran hele Danmark. Vi møder nogle af de fans og frivillige, for hvem netop dén festival er årets højdepunkt. “Hele Danmarks Festival” er en hyldest til festivalernes fællesskab og en påmindelse om, at vi skal feste sammen igen, når krisen er forbi, slutter hun.\nFremme sidst i juli sender TV2 slutteligt fra en af de mange “intime Grøn-koncerter og -havefester med danske kunstnere”, der i år “erstatter den traditionsrige Grøn Koncert tour”.\nKanalchef, Dorthe Thirstrup supplerer:\n-Musik og havefest er noget, vi alle holder af, og via TV2-familiens platforme vil TV2 – i særlige programmer og i en række indslag fra morgen til aften – sikre, at musikken får noget af den plads, som musikken skal have i en rigtig dansk sommer, slutter hun.\nVi har fundet en ældre promo for formatet\nToppen af Poppen FT trailer from Moving Pictures on Vimeo.\nMere norsk fra Nent →


The unknown daughter - One direction - Kapitel 1 - Movellas\nThe unknown daughter - One direction\nAlle kender Helene Hørlyck - One Directions vokal coach. Da One Direction skal på tournee skal Helene selvfølgelig også med. Men hvad sker der den dag Helenes datter som ingen ved noget om også skal med touren. Og hvorfor ved ingen noget om denne Sophia Hørlyck, en helt almindelig dansk pige. Sophia er ikke fan af One Direction, da hun mener de er grunden til at hun aldrig ser sin mor længere.\nVil hun falde for en af drengene?, i så fald vil det måske være forbudt kærlighed?. find ud af det i The unknown daughter.\nPS. Jeg ved godt at staten er virkelig dårlig, men den skal nok blive bedre. -.- DET GÅR MÅSKE LIDT HURTIGT I HISTORIEN, MEN DET ER MENINGEN DA DET IKKE BLIVER NOGEN SÆRLIG LANG HISTORIE-.-\n-Desværre ikke rettet igennem.\n”vi holder lige fem drenge” råbte jeg ”okay, vil i med ud og have noget vand?,” spurgte Liam. ”klart” mumlede de i munden på hinanden og gik ud af døren til øve lokalet. De så alle sammen ret udkørte ud, hvilket er forståeligt nok når man er fem verdenskendte popstjerner.\nMin mobil ringede, og jeg kunne se på displayet at det var Sophia, min datter.\n”Hej Sophia” sagde jeg, og satte mig ned i sofaen.\n”hej mor” græd hun.\n”skat hvad er der sket” spurgte jeg og rejst mig op igen\n”Fa… far er… far er kommet på hospitalet, han har fået en blodprop i hjernen” hun var ret svær at forstå, da hun græd. Det var jo forfærdeligt, jeg var måske ikke de bedste venner med Sophias far men det var jo stadig forfærdeligt. Og i øvrigt var han jo den eneste hun havde hjemme i Danmark. Hvilket så betyder hun må komme her hjem til mig, men jeg skal jo på tour med drengene om to dage.\n”skat prøv at trække vejret, hvordan har han..” mere nåede jeg ikke at sige før drengene kom ind i rummet igen, jeg gav dem hurtigt tegn til at vente ti minutter, og derfor listede de med forvirrede blikke ud igen. ”hvordan har han det skat?” fik jeg spurgt hende om.\n”han er okay, men han bliver ikke sig selv igen, han er også blevet dement og aner ikke hvem jeg er, og jeg kan ikke bo hos ham længere, hvad skal jeg gøre?” hulkede hun. Det eneste der var at gøre var jo nok at tage hende med på tour, men ingen vidste jo at jeg havde en datter. Jeg havde altid formået at holde hende skjult, da jeg ikke ville have hun skulle leve et liv i skjul for paparazzier. Men det hele måtte jo ende på et tidspunkt.\n”søde, jeg skal på tour med drengene om to dage og du bliver nødt til at tage med, jeg ved du ikke kan lide dem, men sådan bliver det nødt til at være, det er i to måneder. Hvis du pakker i dag, og tager det næste fly til London i morgen, skulle du godt kunne nå det.” jeg vidste godt hun ikke kunne lide drengene, da hun flere gange har sagt at det er deres skyld hun aldrig ser mig, men jeg er den eneste hun kan være hos nu.\n”okay det gør jeg, jeg skriver når jeg har fundet en flybillet, jeg bliver nødt til at smutte, vi ses, elsker dig,”\n”Elsker også dig min snut” sagde jeg og lagde på.\nDrengene kom ind i rummet igen og kiggede forvirret på mig. ”Helene hvad sker der?” spurgte Liam og så på mig. ”drenge jeg skal lige snakke med jer, min datter Sophia bliver nødt til at tage med os på Tour, hun har ingen andre at være hos.”\n”jeg vidste ikke du havde en datter, hvor gammel er hun, er hun lækker?” det var selvfølgelig et spørgsmål fra Harry.\n”jeg har aldrig nævnt hende fordi jeg ikke syntes hun skulle forfølges af paparazzier hjemme i Danmark, hun er 17år, og ja Harry hun er flot, men hvis der er nogen af jer der prøver på noget, bliver hun sendt tilbage til Danmark igen. Forstået?” jeg brugte måske en lidt hård tone, men der sker en masse i Sophis liv lige nu og hun skal ikke såres af nogle af drengene. De nikkede alle sammen og sendte mig et smil.\n”nå, men skal vi gå i gang igen” sagde jeg og rejste mig fra sofaen, jeg lige havde sat mig i.\nJeg var i fuld gang med at pakke alle mine ting, jeg skulle trods alt være på farten i to måneder. Det ville blive dejligt at opleve noget nyt, så det er jo egentlig bare godt. Men det dårlige er så at jeg skal opleve de to måneder sammen med de fem mennesker jeg hader allermest. Jeg vidste faktisk ikke særlig meget om dem, jeg ved de er fem drenge, men hvad de hedder og hvor gamle de er aner jeg ikke.\nJeg havde været i gang med at pakke i godt to timer nu og var egentligt også færdig, tror jeg, der er jo altid et eller andet man glemmer, kender i ikke det??. Nå men klokken var altså blevet halv elleve og jeg var pænt træt, så jeg håbede på ikke at skulle ud at flyve før i hvert fald i morgen middag.\nNå men min computer var det eneste jeg ikke lige havde pakket ned endnu, så jeg gik ind og søgte efter en flybillet til London.\nNO, NO, No no no, det kan ikke passe.\nDen eneste fly til London flyver om tre kvarter, ellers kan jeg først komme af sted om to uger. Det var vel den eneste løsning, så jeg gik ind og bestilte en billet og skrev hurtigt en besked til min mor.\nHej mor, den eneste flybillet jeg kan få er til om tre kvarter, så den har jeg købt, kan du hente mig i lufthavnen?? Xx\nJeg lagde hurtigt min computer ned i min store lyserøde kuffert og lukke den med en del besvær, og med en del besvær mener jeg, at sidde og hoppe på den indtil den kan lukkes. Jeg tog min kuffert, min sportstaske og min håndtaske og løb ned i gangen. tog min jakke og luffer på( ja, jeg er typen med kolde hænder så det står på luffer året rundt. også selv om det er juni måned) og skyndte mig ud af døren og låste den. Lufthavnen lå heldigvis lige rundt om hjørnet, så at ringe efter en taxa ville nok være spild af penge, selvom det at løbe med en kuffert i hånden, en stor sportstaske over skulderen samt en håndtaske er pænt svært, lykkedes det mig alligevel at nå hen til lufthavnen. Jeg tog hurtigt en bagagevogn og trillede, ej okay spurtede hen til der hvor man check ‘et ind, jeg gav damen bag disken mit pas og mit navn( jeg havde ikke nået at printe billetten ud), hun gav mig det tilbage og nikkede.\nNu stod jeg så her og ventede på at min bagage viste sig på båndet. Jeg havde lige skrevet til min mor at jeg stod ved bagage båndet. Pludselig kunne jeg se min lyserøde kuffert og satte i løb hen mod den. Og lige i det øjeblik jeg havde fået taget alle mine ting ned fra båndet, kunne jeg høre en kalde mit navn. ”Sophia, herovre” jeg kunne se min mor stå at vinke vildt med hænderne. Jeg skyndte mig over til hende og krammede hende, jeg havde trods alt ikke set hende i syv måneder.\n”hvor har jeg savnet sig min skat” hviskede hun, uden at give slip på mig. ”Jeg har også savnet dig mor” hviskede jeg og trak mig ud af krammet. ”Nå skal vi se at komme hjem” sagde hun og tog min kuffert. Jeg nikkede hurtigt og fulgte efter hende.\nDet var så det første kapitel i The unknown daughter, håber i kunne lide det.\ntager gerne i mod både ris og ros. og hvis i har ideer vil jeg også meget gerne høre dem.\nhvis i ville like, ville det betyde så meget for mig!!\nlove, harrystyles, onedirectionfanficton, tour, louistommlinson, unknown, denmark, sophiahørlyck, liampayne, onedirection, zaynmalik, helenehørlyck, daughter, niallhoran\nThe Unexpected -...Kathy.\nDen 19 årige Mia Correlly bor sammen med sin far i...


Wednesday, 21 November 2018 Calculating...\nSimple Machines ønsker at takke alle som har hjulpet med at gøre SMF 2.0 til hvad det er i dag; formet og dirigeret vores projekt, igennem tykt og tyndt. Det ville ikke have været muligt uden Jer. Dette inkluderer vores brugere og specielt Charter medlemmer - tak for at have installeret og brugt vores software såvel som givet værdifuld feedback, rapporteret fejl og givet Jeres mening til kende.\nSpeciel Tak Til\nDe uvurderlige få som utrættelig finder bugs, giver feedback, og driver udviklerne til vanvid.\nTak for Jeres anstrengelser som gør det muligt for folk over hele verden at bruge SMF.\nGrundlæggeren af SMF\nOg til enhver vi har glemt, mange tak!