Confit af fasanlår og farseret fasanbryst med variation af rødbeder - Foodfanatic.dk\nI kender vel alle tungetvisterne “fem flade flødeboller på et fladt flødebollefad” og “stativ, stakit, kasket”. Her på den grønne ø findes der lignende sætninger, hvor man er nødt til at holde tungen lige i munden, medmindre de skal ende i det rene volapyk. Min favorit er: “I’m not a pheasant plucker, I’m a pheasant plucker’s son. I’m only plucking pheasants ’til the pheasant plucker comes”. Prøv at sige det tre gange lige i rap.\nDet farserede fasanbryst fyldt, bundet, brunet og klar til at komme i ovnen.\nDet var første gang, at jeg lavede fasan, men jeg vidste, at de fleste blot bruger brystet og kasserer lårene, hvilket jeg syntes, er en skam. Jeg fik lyst til at lave en confit af dem, og lidt søgning på nettet ledte mig hen til en opskrift på såkaldte fasan pithiviers af den franske michelinkok Raymond Blanc. Fasan pithiviers er en slags pie, og selv om det ikke lige var den skæbne, jeg havde planlagt for min fasan, så kunne confiteringsmetoden i hans opskrift bruges.\nRaymond Blanc giver fasanlårene en let sprængning (dvs. saltning med krydderier) over seks timer, men jeg lod min trække i saltblandingen natten over, hvilket dog gav lidt rigeligt salt kød. Herefter skulle det stege i andefedt ved 80 – 90 grader i halvanden time, som langsomt skulle nedbryde kødets kollagen og give et smørmørt resultat. Det viste sig være en anelse bøvlet, da jeg flere gange undervejs måtte justere varmen, og da jeg kom til at stege det lidt for længe i ovnen inden servering (samt det at der også lige skulle tages billeder af retten, inden den blev spist), blev det ikke helt så godt, som jeg havde håbet. Jeg stoler dog alligevel på Raymond Blancs anbefaling (man får ikke to michelinstjerner for ingenting), og næste gang vil jeg være mere opmærksom på, at det confiterede fasanlår kun lige skal ind i ovnen under ret høj varme ganske kort, til skindet er sprødt. Min ovn var simpelthen ikke varm nok fra start.\nJeg valgte at servere fasankødet med en variation af rødbeder; honning- og balsamicoglaserede rødbeder, som smagte fremragende, og sprøde rødbedechips samt pommes anna og en sauce, der også var inspireret af Raymond Blanc. Den er ret sød, så laver man den, kan man godt udelade de glaserede rødbeder, da det søde element i retten er dækket ind.\nPommes anna er en favorit hos mig, og det bedste er, at den kan laves dagen før. Se opskriften her. Har man ikke et mandolinjern, og orker man ikke skærearbejdet, det dermed indebærer, så kunne jeg forestille mig, at græskarpuré ville være lækkert hertil.\nPas i øvrigt på hagl i fansankødet. Min må have været en livlig fætter, for jeg fandt hele fire halg, da jeg skar fasanen ud. Det kan være en god idé at tjekke kødet grundigt for halg, inden den tilberedes, og det er nok også en god idé at advare medspisere om risikoen for halg i vildt, så de er ekstra opmærksomme.\nRødbedechipsene gav lidt problemer. Jeg havde egentlig kun tænkt mig at stege dem i olie en enkelt gang, men da de ikke var sprøde efterfølgende, fik de endnu en omgang ved 190 grader, som Heston Blumenthal anbefaler i forbindelse med hans perfekte pomfritter. Jeg brugte et sukker- og frituretermometer til at holde øje med temperaturen.\nEt halv fed hvidløg i tynde skiver\n1 lille laubærblad revet i mindre stykker\nRiglige mængder ande- eller gåsefedt\n1 lille gulerod (skrællet og skåret i grove stykke (valgfri))\n1 stilke bladselleri (skåret i skiver (valgfri))\n2 dl maidera\nca. 20 g koldt smør i tern\n20 g tørt hvedebrød (kan erstattes med rasp)\nInderfilet fra fasanbrystet + andet kød fra skroget\n1-2 tsk. tørrede krydderier til farsen (jeg brugte persille, timian og salvie)\nGlaserede rødbeder og rødbedechips:\nBemærk at der skal bruges kødsnor, som kan købes i de fleste supermarkeder.\nRens fasanen hvis nødvendigt og dup den tør med køkkenrulle eller et rent viskestykke. Tjek for hagl både før og efter, den er skåret ud. Skær benene af fasanen, og læg dem til side. Skær herefter brysterne af skroget med en lille skarp kniv. Tjek igen for hagl. Gem inderfileten til farsen sammen med andet kød, der stadig sidder på skroget efter lår og bryster er skåret af. Skær skroget i mindre stykker. Læg fasanbrysterne og det ekstra kød i en pose eller en skål dækket med sølvpapir, og kom det i køleskabet, indtil det skal bruges.\nFordel salt, peber, timian, hvidløg og lauberbærblad på fasanlårene og kom det hele i en pose. Lad det stå i køleskabet i 6 – 12 timer. Vend en gang eller to undervejs. Herefter skylles krydderiblandingen af, lårerne duppes tørre, og de steges i nok ande- eller gåsefedt til at dække dem ved 80 – 90 grader i halvanden time. Lad dem køle af i fedtet. Lige inden serveringen kommes de i en 225 grader varm ovn, indtil skindet er sprødt.\nVarm lidt andefedt i en gryde (olie eller smør kan også bruges), og brun fasanskroget grundigt. Tag det op og svites løg i samme gryde. Tilsæt gulerod og bladselleri og svits yderligere et par minutter, inden fasanskroget kommes tilbage i gryden sammen med madeira. Bring gryden i kog, tilsæt portvin, og lad det simre, indtil godt halvdelen er tilbage.\nTilsæt herefter vand, bring i kog og skum af for urenheder, mens saucen simrer i 20 minutter. Sigt saucen, os lad den reducere yderligere, til cirka én tredjedel af den oprindelige mængde væske. Lad den stå, indtil den skal bruges. Lige inden servering, varmes den op, og der piskes koldt smør i (når det første smørtern er smeltet, piskes det næste i osv). Smag til med salt og peber.\nSmelt smør på en pande og sautér løget ved jævn varme, til det er blødt uden at have taget for meget farve. Lad det køle af og kom det så i en blender eller en foodprocessor sammen med brød, fasaninderfilet samt ekstra fasankød, fløde, krydderier og salt og peber. Blend til en fars.\nLæg et stykke film på et skærebræt, og læg de to fansanbryster derpå ved siden af hinanden. Kom endnu et stykke film på, og bank herefter fasanbrysterne med en kagerulle eller lignende, indtil de er godt flade. Fjern det øverste lag film og kom cirka 2 spsk. fasanfars midt på brystet (der vil nok være noget til overs), og rul fasanbrystet op omkring. Jeg var nødt til at rulle på den lange led for at nå rundt om farsen. Fold baconskiver om rullerne, og bind dem med kødsnor som på billedet. Varm lidt olie på en pande, og brun rullerne. Steg dem herefter færdige i en cirka 160 grader varm ovn, indtil stegetermometeret viser 75 grader. Lad det hvile i 5 – 10 minutter, inden det skæres ud.\nSkræl rødbeder. Skær det ene i både og vend det med honning, balsamicoeddike, olie, salt og peber. Kom dem i i ovnen i cirka en time ved 160 grader, eller indtil de er møre (jeg stegte dem inden fasanbrystet og gav dem i stedet 45 minutter ved 200 grader).\nSkær den anden rødbede helt tyndt med et mandolinjern og dup skiverne tørre. Varm rigelige mængder solsikkeolie eller lignende i en gryde, til det er cirka 130 grader varm. Steg skiverne i små portioner, til de begynder at se sprøde ud. Tag dem op og lad dem dryppe af på fedtsugende papir. Kort inden servering varmes olien op til 190 grader, og de steges ganske kort, til de er sprøde. Pas på at de ikke får for meget. Krydr chipsene med groft salt.\nAnret fasanlår sammen med skiver af det farserede fasanbryst, glaserede rødbeder, rødbedechips, sauces og evt. pommes anna.


En husejer kan ikke blot ringe og sige, at de vil være på vores hjemmeside. Vi besøger alle ferieboliger vi har på vores hjemmesiden ud fra devisen ”her vil vi gerne selv holde ferie”. En ferie er en af familiens store årlige begivenheder, hvor de dejlige ferieminder skabes og kan huskes tilbage på mange år efter. Vi tager derfor ansvaret med at udvælge ferieboligerne, så de afspejler vores ønske om at tilbyde smukke steder af rigtig god standard.\nMan kan som husejer på en del ferie-hjemmesider selv lave en annonce, uploade egen billeder og skrive en beskrivelse uden at skulle godkendes først. På disse sider er der altså ingen sikkerhed for, at der ikke er ”snydt” med billederne eller at husejer er et sjuskehoved.\nDu har altså en vis garanti for standarden når du lejer gennem Sydens Feriehuse, hvor vores kræsne næse har fravalgt flere huse end vi nu kan præsentere og hvor vi har øje for, og kan vejlede om aktivitetsmuligheder, geografi og meget mere. Desuden ligger samtlige feriehuse i behagelig afstand til masseturismen, da vi så vidt muligt I Sydens Feriehuse prøver at støtte en ansvarlig turisme.\nSom gæst vil I få den bedste ferie ved på forhånd at gøre jer klart, hvad der er vigtigt for netop jer i valget af jeres feriehus. I har måske små børn, så en indhegnet pool er et must, I er f.eks. 12 gæster men bedstemor skal have sit eget værelse, der skal være et børneværelse med tre enkeltsenge og det kunne være forrygende med bordtennis til de større børn og en lille legeplads til de mindre. I kan evt. prøve at lav en prioritetsliste, da der er mulighed for at I bliver nødt til at gå på kompromis med ét af jeres ønsker.\nDe fleste gæster har også et budget der ikke skal sprænges. I Sydens Feriehuse er alt inkluderet. I får derfor ikke en ekstraregning på slutrengøring (kun 3-4 huse i alt har ikke slutrengøring inkluderet), sengelinned m.m. Det eneste der skal betales ekstra er turistskat på ca, 1 euro pr. gæst pr. nat for gæster over 16 år – og i maks. 7 nætter.\nI kan kontakte os på info@sydensferiehuse.dk


Posted on 11.12.2015 21:36 by free sexnoveller vis mig din fisse 1 Comment\nHun gjorde som jeg sagde, men i stedet for at køre pikken op i fissen, stak jeg Da hun ikke sagde noget i lang tid rejste jeg mig, og sagde “Godt – hvis der ikke er . “Lad mig på din pik nu” nærmest råbte hun nu, for at slippe for de lussinger. Hvis nogen, så havde jeg i høj grad muligheden for at se hvilke af pigerne der Kunne levende forestille mig, dem alle i badet efter gymnastik. Tag dine trusser og BH af, så jeg kan se din lillepige krop!” Der var kun mig og hendes fisse. Han torterede mig jævnligt satte klemmer i mine vorter og fisse Til en start vil jeg ommøblere din store kusse, og pierce den, .jiihaa fedt grinte jeg. ben er mit skræv bredt, min kusse var vredet til alle sider på vid gab. "Ih, hvor er den hård og stiv. Kan den virkelig være inde i mig?" Afstraffelse, Trækker din kjole op over din røv, trækker ned i dine trusser og giver dig et smæk. Gratis Danske Sexnoveller hver dag Læs og hør frække erotiske fantasier pik i mig, åh, bliv ved stønnede jeg, min fisse klemte om hans pik, åh din fisse er så. Han torterede mig jævnligt satte klemmer i mine vorter og fisse Til en start vil jeg ommøblere din store kusse, og pierce den, .jiihaa fedt grinte jeg. ben er mit skræv bredt, min kusse var vredet til alle sider på vid gab.\nFree sexnoveller vis mig din fisse - sælgers\nJ eg var lidt paf, hør nu. Jeg gennemkneppede hendes dejlige mund. Du kunne måske også være interesseret i Ninas slaveri 7 Tilladelsen kap. Den chance kunne jeg ikke lade gå fra mig og jeg gik over mod dem. Og så var jeg på kanten af mit livs orgasme. En god morgen badetur Det gipper lidt i mig, for det er længe siden jeg har set en pik ud over min mands PhotoShorten Du ligger med maven på bilens kølerhjelm og begge ben spredt til hver sin side Mig og min kammerat V i gik i bad der var en af mine kammerater, som jeg vildt gerne vil havde sex med V en på besøg Vi massage body to body københavn bordeller i danmark på min seng, pludselig begynder min ven at røre min pik uden på bukserne Solariet D u lurer jo på mig, og jeg lurer på dig, når du onanerer.\nFree sexnoveller vis mig din fisse - Jyllands-Posten anvender\nJeg skal nok holde pikken væk i dag og bare nusse og kysse dig. Så løftede hun sit hoved og sagde: Jeg tvang hende ned på knæ og beordrede hende til at åbne munden og maste pikken ind i munden på hende. Da vi kom ind lejligheden, viste de mig ind i stuen, hvor jeg satte mig i den store trepersoners sofa.\nSim kort iphone 6 sense wellness & spa århus\nfree sexnoveller vis mig din fisse on Free sexnoveller vis mig din fisse


STYRK DIN MENTALE SUNDHED OG TRIVSEL - PERSONLIGT - Popowitz Coaching\nBrug naturen bevidst til at undgå stress, til at forbedre din mentale sundhed og til at opnå mere ro og trivsel.\nHar du brug for et forløb, hvor det kun er dig og mig, der arbejder med Coaching & Naturterapi?\nForløbet er til dig, der gerne vil\n”Styrk din mentale sundhed og trivsel" er til dig, der\nVi mødes i mit hyggelige lokale, eller vi aftaler et sted i naturen, hvor vi mødes til walk&talk, og hvor jeg undervejs deler ud af min viden omkring stress, coaching og naturterapi, alt efter hvad du har behov for.\nI "Styrk din mentale sundhed og trivsel - personligt forløb" arbejder vi ved hjælp af Coaching & Naturterapi med helt konkrete værktøjer og teknikker, der støtter dig i at opnå mental sundhed, mere balance og trivsel i livet.\nI dette dit personlige forløb har vi i starten fokus på samtalen, hvor du får guidning i at få ro på dit nervesystem, men vi vil også inddrage træning af kropsbevidsthed, som genskaber fornemmelsen af egen krop. Dette glemmer og fortrænger vi ofte, når vi er presset og stresset i en travl hverdag. Vores krop er virkelig intelligent, men vi glemmer at lytte til kroppens signaler, når der er fare på færde og får derfor måske ikke handlet på signalerne i tide.\nVi vil desuden arbejde med forskellige øvelser, der styrker vores sanser og opmærksomhed, og derved skabe mere indre ro i vores nervesystem.\ngerne vil have en solid værktøjskasse med redskaber til at undgå stress og til at styrke din mentale sundhed og trivsel\nDit personlige coachingforløb i ”Styrk din mentale sundhed og trivsel” tilrettelægges selvfølgelig ud fra dine behov og består af:\n10 sessioner face-to-face, på walk & talk, online eller på telefon, hvor nogle af sessionerne kan være 1 * 2 timer.\nDu vil have mulighed for at kontakte mig mellem sessionerne, hvis du skulle få brug for det\nForløbet strækker sig over ca. 3 måneder\nPris for hele dit personlige coachingforløb: 9975,- kr\nKan betales i rater á 3 gange 3500,- kr\neller pr. session 975,- kr\nDu kan betale kontant, på MobilePay eller ved overførsel til konto.


Billig printer køb Canon, HP, Brother, Lexmark her\nKøb billig printer her – alle mærker HP, Brother, Canon, Lexmark…\nMangler du en ny printer? Se udvalget her. Vi har løbende nye printere til salg i højeste kvalitet. Er du interesseret i at høre mere, kan du altid ringe til vores Hotline på tlf.: 75 36 40 10, så hjælper vi dig med alle oplysninger omkring de printere vi har til salg i øjeblikket.\nVi sælger printere i forskellige modeller.\nKlik på printeren på listen nedenfor.\nSe printeren under produkter\nEller se hvilke billige blækpatroner, der passer til netop den printer.\nBrother printer med print, scan, copy og wifi – hurtig levering eller afhentning\nSe vores Brother printer, der har flere nyttige funktioner, hvad end du skal printe, scanne, kopiere eller printe ud med trådløs funktion fra smartphone, tablet eller computer. En billig printer, der ligeledes er billig i blækpatroner på den lange bane. En printer, der ikke blot er billig at købe, men hvor du samtidig sparer penge på alle dine print. Køb printer hos PrinterParadiset, og få den bedste vejledning.\nVi har over 30 års erfaring med salg af printerpatroner, og kan således vejlede dig om, hvilken printer du får mest ud af på længere sigt.\nBestil printer nu modtag i morgen – dag til dag levering af printere\nNår du køber printer her, modtager du den allerede dagen efter. Hvis du bestiller din printer før kl. 15:00, kan vi sende den med GLS samme dag, så du hurtig får din printer hjem. Spar ventetiden og bestil printer her.\nDu kan også besøge vores butik I Kolding. Afhent din printer med det samme, så hjælper vi også med kompatible printerpatroner til netop din printer. Så er du sikret en printer med blæk til de næste mange print.\nAltid hurtig levering fra dag til dag på printer hos PrinterParadiset.\nInkjet printere "Klik her"\nLaserprintere "Klik her"


Hvad har vi lært siden krudtet? | CA\nDanskerne skal ud i den globale virkelighed og arbejde, samarbejde og konkurrere. Der er et kæmpe innovationspotentiale i at lære af de andre i mødet med andre kulturer – men det kan også ende i konflikt og sammenstød. Derfor bliver evnen til at begå sig blandt andre kulturer en spidskompetence i en globaliseret verden. Det mener antropolog Bjørn Nygaard.\nDanskerne er hverken bedre eller dårligere end så mange andre nationaliteter, når vi tager ud i verden, men vi har helt afgjort nogle udfordringer, fordi vi – både ledere og medarbejdere – er vant til at arbejde ud fra en skandinavisk ledelsesstil og den fungerer ikke alle steder i udlandet, fortæller Bjørn Nygaard, der antropolog og forfatter til bogen ’Kulturmødet på arbejdspladsen – Interkulturel kompetence som konkurrenceparameter’.\n”En kineser, en inder eller en araber har en helt anden forventning til, hvordan man bliver ledet. De er vant til en mere autokratisk leder , og hvor du bliver set som en svag leder, hvis du har en skandinavisk ledelsesstil. Medarbejderne forventer, at du tager ansvaret og leder vejen. De har slet ikke lyst til den form for selvledelse, hvor ansvaret lægges ud til medarbejderne. Det er de ikke vant til, og har heller ikke lært, hvordan man gør det. Derfor er den danske leder nødt til at gå ind på nogle af de ledelsesforventninger, som lokale medarbejdere har”, siger Bjørn Nygaard.\nMen det nytter heller ikke, hvis danskerne kopierer den lokale ledelseskultur uden at sætte sig ordentligt ind i den. For nogle år siden lavede en kollega til Bjørn Nygaard en undersøgelse med udgangspunkt i Arla’s virksomheder i den arabiske verden.\n”De danske ledere blev skuffet over, at den skandinaviske ledelsesstil med selvledelse ikke blev grebet af medarbejderne, at de gik helt i den modsatte grøft og blev ekstremt autokratiske. Men desværre uden den anden del af den autokratiske lederstil, som gælder i mange lande, f.eks. de arabiske lande, hvor der er et patron/klient-forhold, hvor lederen er meget bestemmende, men også mere en faderfigur, der også har nogle forpligtelser til at varetage medarbejdernes interesser på anden vis, f.eks. støtte og opbakning, hvis der er familiekrise. Og det er ikke alle danskere, der opdager at det er centralt at have den facet med. Ellers ryger respekten fra medarbejderne”, siger Bjørn Nygaard.\nHvis kulturmødet på arbejdspladsen – eller i anden forretningssammenhæng - skal være en succes, kræver det derfor, at man sætter sig ind ordentligt i de andres kultur, og forstår at håndtere kulturmødet. Og det kræver meget mere end blot at læse, om hvordan de andre er.\n”Det er fint at læse på lektien, men den slags viden er ofte forældet og groft stereotypiserende. Det er svært at sige, hvordan pakistaneren eller amerikaneren er, for folk er meget forskellige – også i Pakistan og i USA. Der er meget stor forskel på folk i bibelbæltet og folk i New York. Så du er nødt til selv at gå på opdagelse i den kultur i det land du er i, og på de mennesker som du arbejder sammen med. Stil spørgsmål og lyt. Undersøg dine antagelser om de andre: holder de nu også? Gør alle det her, som jeg ikke holder af ved amerikanerne, eller er det kun lige den her person som gør det?”, siger Bjørn Nygaard.\nStraight talk med måde\nEt godt kendskab til de andres kultur, er forudsætningen for at kunne arbejde indenfor rammerne af den, uden at bryde med de gældende normer og værdier i den kultur.\nNetop det er vigtigt, for danskerne er verdenskendte - hvis man overhovedet kender noget til Danmark – for at være meget meget hårde over for andre i vores feedback , mener Bjørn Nygaard.\n”Vi siger, hvad vi mener. Det der skal siges, skal siges ligeud, uanset om du taler med høj eller lav. Det er meget problematisk mange steder i verden, og det er også problematisk for mange internationale medarbejdere i Danmark. De får simpelthen et chok. Den positive side er, at den ærlige feedback giver mulighed for at ændre på tingene. I andre kulturer kan man have en tendens til at tingene bliver pakket så meget ind, at man ikke ved om man har gjort det godt eller skidt. Men problemet er, at i Danmark, der pakker man det slet ikke ind. Dvs du får kun kritikken, du får måske ingen forbedringsforslag, og det oplever folk fra udlandet, som et slag i ansigtet – især hvis den type feedback kommer i en offentlig sammenhæng, f.eks. ved et møde, eller en mail til hele afdelingen. Kunsten er at få tingene sagt, men på en ordentlig måde”, siger Bjørn Nygaard.\nVesten skal lære at fusionere\nDet er ikke kun danskerne og de danske virksomheder, der skal lære at taccle kulturmødet Det er hele den vestlige verden, der er nødt til at blive bedre til de interkulturelle kompetencer. Hele organisationen fra top til bund både ude og hjemme skal er opmærksom på, at der er forskellige typer kulturmøder, og hvilket et man går efter. Bjørn Nygaard nævner fire former for kulturmøder på arbejdspladsen og i forretningsverdenen:\nAssimilation: Bliv som os, så respekterer vi jer.\nIntegration: Vær som os på alle væsentlige områder i forhold til arbejde og forretninger, men det er ok at I spiser jeres anderledes mad og går i lidt anderledes tøj.\nFusion: Jeg kommer med mit, du kommer med dit, og så tager vi det bedste fra begge kulturer, og skaber noget nyt.\nkolonisering: De, de kommer udefra , vil have at vi gør ligesom dem. f.eks. med amerikansk ledelsesstil i danske virksomheder i Danmark.\nBjørn Nygaard mener, at der er et enormt innovationspotentiale i fusionstilgangen, men det kræver at virksomhederne lærer at tackle kulturmødet med den rigtige interkulturelle kompetence. Og det er virksomhederne ikke specielt gode til. En undersøgelse fra 2010 fra Handelshøjskolen i Århus viser tværtimod, at mange danske virksomheder ikke bruger de erfaringer som deres udsendte medarbejdere har gjort sig i udlandet.\n”Der er en tendens til at danske selskaber vil styre datterselskaberne i udlandet med dansk ledelsesstil og danske normer, også selvom man har en dansk leder derude, som måske har fået færten af, at der er andre måder at gøre tingene på. At man ikke fuldt ud udnytter det potentiale, det er skidt. Problemet er, at vi er sumpet ind i det her verdensbillede, om at Vesten leder Østen, hvor vi nu skal vænne os til, at Vesten møder Østen. Vores selvbillede har skygget for vores interesse for, hvad de andre kan. Hvis vi ikke bliver bedre til at tage det gode fra dem og det gode fra os, og få det fusioneret sammen, og skabt noget nyt tredje, så taber vi i den globale konkurrence. Eller sat på spidsen. Hvad har vi lært af kineserne siden krudtet? Ingenting, og imens har kineserne lært af os, og taget med arme og ben”, siger Bjørn Nygaard.


Hotel Ramoji Film City - Book billige hoteller | Agoda.com\noplev Ramoji Film City, Hyderabad\nMed en praktisk beliggenhed i Hyderabad er Sitara Luxury Hotel et fremragende udgangspunkt for at gå\nMed en praktisk beliggenhed i Hyderabad er Sitara Luxury Hotel et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Hotellets gæster kan opleve byens bedste attraktioner, som Ramoji Film By. På Sitara Luxury Hotel sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Gæsterne på dette hotel har glæde af reception åben hele døgnet, bagageopbevaring, roomservice, mødefaciliteter, arbejdscenter på stedet. Atmosfæren på Sitara Luxury Hotel afspejles på hvert eneste værelse. internetadgang - trådløst, privat pool, boblebadekar, ikke-rygerværelser, aircondition er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Hyderabad, så er Sitara Luxury Hotel dit hjem væk hjemmefra.\nMed en praktisk beliggenhed i Hyderabad er Ramoji Film City- Tara Comfort Hotel et fremragende udgan\nMed en praktisk beliggenhed i Hyderabad er Ramoji Film City- Tara Comfort Hotel et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Ramoji Film City- Tara Comfort Hotel tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som reception åben hele døgnet, bagageopbevaring, roomservice, mødefaciliteter, arbejdscenter. Nyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder aircondition, telefon, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, satellit-/kabel-tv, bruser, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, som fitnesscenter, spa, massage, tennisbaner, pool/billard, der er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Ramoji Film City- Tara Comfort Hotel et fremragende valg, når du er i Hyderabad.\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Shanthiniketan - Ramoji Film City et fantast\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Shanthiniketan - Ramoji Film City et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Pedda Ambarpet. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. På Shanthiniketan - Ramoji Film City gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Reception åben hele døgnet, bagageopbevaring, parkeringsservice, parkering, roomservice er blot nogle af de faciliteter der adskiller Shanthiniketan - Ramoji Film City fra andre hoteller i byen. Som en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda aircondition, opvækningsservice, skrivebord, telefon, ventilator, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Shanthiniketan - Ramoji Film City er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Pedda Ambarpet.\nInteressante steder i og omkring Ramoji Film City\nRamoji Film By\nOm Ramoji Film City\nRamoji Film City er ét af Hyderabads mest besøgte steder. Den kan tilbyde byens mest spændende seværdigheder, deriblandt Ramoji Film By. Ramoji Film City er unægtelig en populær feriedestination, som tilbyder en uforglemmelig ferieoplevelse med sine berømte seværdigheder og udsøgte restauranter. Nyd adgangen til Agoda.com's bedste tilbud, når du vælger et ophold i Hyderabad. Du kan se en komplet liste over de bekvemmeligheder, som hotellerne tilbyder og finde det sted, som passer dig bedst. Fortæl os hvornår du helst vil rejse til Ramoji Film City, og vi vil fortælle dig om de bedst ledige priser på hotelophold.\nOplev kvartererne i Ramoji Film City\nHotel Ramoji Film City - De mest populære


Jobrådgiver til Jobcenter Svendborg | Svendborg Kommune\nJobrådgiver til Jobcenter Svendborg\nI Jobcenter Svendborg søger vi en jobrådgiver i Team Integration til en målrettet jobindsats overfor jobparate borgere med en anden etnisk baggrund end dansk.\nDer er tale om en tidsbegrænset stilling på fuld tid i et år med snarest mulig tiltrædelse.\nJobrådgiverens primær opgave vil være at understøtte, at den ledige kommer i job. Du skal derfor sammen med borgeren fastlægge en dynamisk og transparent plan med fokus på selvforsørgelse.\nOpgaveløsningen indebærer samarbejde og koordinering med samarbejdspartnere i og uden for Svendborg Kommune.\nIndstillingsudvalget lægger vægt på følgende personlige og faglige kompetencer:\nDu har erfaring med at bruge samtalen som redskab\nDu har erfaring med integration og brug af tolk\nDu har som tilgang til borgere fokus på borgernes ressourcer\nDu har relevant sagsbehandlingserfaring\nDu har kendskab til Lov om aktiv beskæftigelsesindsats og Integrationsloven\nDu interesserer dig for beskæftigelse- og integrationsarbejde.\nDu evner at arbejde struktureret og systematisk i en travl hverdag med forskellige opgaver\nDu trives i en politisk styret organisation, hvor fokus kan skifte\nDu er vedholdende og robust og kan bevare roen og overblikket i tilspidsede situationer\nDu er i stand til - såvel mundtligt som skriftligt - at kommunikere tydeligt, venligt og anerkendende\nÅben dør til en engageret leder\nMulighed for løbende sparring\nSidste frist for at søge stillingen er mandag den 18. januar 2021 kl. 9.00. Relevante kandidater til jobbet vil blive kontaktet telefonisk mandag den 18. januar 2021 i tidsrummet 15.00 til 16.00. Jobsamtaler afvikles tirsdag den 19. januar 2021 i tidsrummet 8.00 – 15.15.\nØnsker du yderligere information eller har du spørgsmål, kan du kontakte afdelingsleder Masoum I Jobcenter Svendborg søger vi en jobrådgiver i Team Integration til en målrettet jobindsats overfor jobparate borgere med en anden etnisk baggrund end dansk.\nØnsker du yderligere information eller har du spørgsmål, kan du kontakte afdelingsleder Masoum Moradi på tlf.: 21 79 47 33.\nAfdelingsleder Masoum Moradi\n21 79 47 33


Den etiopiske reformator | Weekendavisen\nEtiopien. Siden den 42-årige Abiy Ahmed i april blev sit lands leder, har han indledt en reformproces, der skal gøre op med flere årtiers diktatur. Torturbødler fængsles, tusindvis af politiske fanger løslades, pressen får større frihed, og mange års strid med ærkefjenden Eritrea er indstillet. Men gamle udemokratiske vaner er svære at skille sig af med.\nDen etiopiske reformator\nADDIS ABABA – Syv hemmelige fængsler i den etiopiske hovedstad Addis Ababa har i årevis været brugt af Etiopiens politi og efterretningstjeneste som torturkamre mod landets borgere, indrømmede de etiopiske myndigheder på et pressemøde i forrige uge.\nMed indrømmelsen fulgte gruopvækkende beskrivelser af pinslerne imod især politiske fanger: pisk under fødderne, elektriske stød, waterboarding, fingernegle hevet ud, voldtægt, gruppevoldtægt og i nogle tilfælde tortur til døden.\nBag bekendelserne ligger et fem måneder langt efterforskningsarbejde, der de seneste uger har givet anledning til anholdelser af mindst 63 personer fra politiet, efterretningstjenesten, fængselsvæsenet og militæret.\nAnholdelserne viser, at magteliten i Etiopien ikke længere er hævet over loven. Det er et af de hidtil mest resolutte skridt i den demokratiske reformproces, landet er kastet ud i, efter at den 42-årige Abiy Ahmed i april blev ny regeringsleder og formand for det parti, som har styret landet egenrådigt i 27 år.\nDet gør partiet stadig. Men den populære premierminister har sat gang i en demokratisk reformbølge, der er så omfattende, at det er svært at holde tal på alle initiativerne, men som samlet set har skabt et enormt folkeligt håb om demokrati, menneskerettigheder og jobs til de godt 105 millioner indbyggere i Afrikas næst-folkerigeste land.\nIndtil videre har Abiys reformer blandt andet ført til løsladelsen af tusindvis af politiske fanger, forsoning med oppositionspolitikere i eksil, mindre internetcensur, mere frihed til pressen, økonomisk liberalisering og fred med ærkefjenden Eritrea.\nPartiet er instinktivt udemokratisk, og derfor har jeg svært ved at tro, at den demokratiske retorik er oprigtig. Men jeg håber, jeg tager fejl.\nEskinder Nega, mangeårig systemkritiker og journalist\nAbiy har også indført mere ligestilling i magtens top, så der nu er lige mange kvinder og mænd på ministerposter samt en kvindelig præsident og højesteretsdommer. Og i sidste uge nominerede han en kendt kvindelig oppositionspolitiker, Birtukan Mideksa, der har været i eksil i syv år, som ny formand for den organisation, der skal arrangere det kommende parlamentsvalg i 2020.\nDet er i sandhed blevet demokratisk forår i Etiopien. I hovedstaden kan man se det i den kaotiske trafik på de mange skramlede taxier og minibusser, hvor det efterhånden er blevet mere normalt at se klistermærker af Abiy i en slags Jesus-statur end af Jesus selv.\n»Jeg elsker Abiy. Han er en god mand, og han vil redde Etiopien,« siger en ung taxichauffør, Ermias, der har et særligt stort klistermærke af Abiy Ahmed på bagruden af sin Toyota Corolla.\nDanmarks ambassadør i Etiopien, Karin Poulsen, har som en af de første europæiske diplomater mødt Abiy Ahmed på tomandshånd, da hun tiltrådte sin post i september. Hun betegner ham som en varm og uformel person såvel som en modig og visionær politiker.\n»Han har utrolig meget udstråling, og det mærker man, når man træder ind i rummet. Der er ingen tvivl om, at han er fuld af ideer og virkekraft,« siger hun.\n»Etiopien er et helt andet samfund i dag end for et år siden. Reformerne går enormt stærkt. Lige nu mangler vi at se en institutionalisering af forandringerne, men Abiy er stadig ny i embedet og i gang med at udstikke en retning,« siger Karin Poulsen.\nDanmark har da også kvitteret for reformprocesssen ved at fordoble den danske støtte på finansloven til Etiopien. Nu er der bevilget en milliard kroner, der blandt andet skal bruges til at støtte Abiy Ahmeds reformer.\nJournalister ude af fængslerne\nBegejstringen over Abiy og de demokratiske vinde, der blæser over Etiopien, har i det hele taget fået vestlige lande til at klappe i hænderne, og Verdensbanken til igen at udlåne penge til Etiopien for første gang siden 2005. Dengang blev landet mødt af international fordømmelse, da folkelige protester mod et åbenlyst manipuleret valgresultat blev mødt med politivold og hundredvis af dræbte demonstranter.\nFor første gang i de 13 år, der er gået siden, er der nu heller ikke længere journalister i fængsel i Etiopien, kunne Committee to Protect Journalists fortælle i sidste uge.\nEn af de mest prominente journalister, der nu er løsladt, hedder Eskinder Nega. Han har været fængslet i knap ni år ad forskellige omgange, senest den 25. marts i år, kun få dage inden Abiy tiltrådte.\nAlene for det, han har skrevet i sine artikler og blogindlæg, er Eskinder Nega blevet idømt domme for landsforræderi og terrorisme – og undervejs mærket politiets hang til tortur.\n»Jeg prøvede kun den milde form. Pisk under fødderne. Så jeg var heldig. Men jeg kender folk, der er blevet tortureret ihjel,« siger Eskinder Nega.\nI sidste uge mødte jeg ham på redaktionen hos hans genopståede avis, Etiopis, der blev lukket af myndighederne i 2005. Sammen med en lille håndfuld journalister har han nu udgivet 10. udgave af avisen på et halvt år og netop ændret avisens slogan til Victory to Democracy.\nMen sejren er ikke i hus endnu, understreger han. »Der er stadig lang vej. Men i det mindste har vi nu fået et løfte om demokrati.«\nAlligevel er Eskinder Nega ikke selv den store tilhænger af Abiy. Han betragter ham mere som regeringspartiets redningsmand end landets.\n»Jeg er da glad for, at jeg kan arbejde frit som journalist igen. Og jeg er glad for, at landet ikke er endt i anarki. Men jeg er også opmærksom på, at et meget tyrannisk og autoritært regeringsparti er reddet fra kollaps. Det kan jeg ikke se bort fra. Partiet er instinktivt udemokratisk, og derfor har jeg svært ved at tro, at den demokratiske retorik er oprigtig,« siger Eskinder Nega og tilføjer så, lidt tøvende: »Men jeg håber, jeg tager fejl.«\nHjernevask for demokratiet\nAf gode grunde er Abiy Ahmed ikke selv opvokset i et demokrati. Han blev født et par år efter, at kejser Haile Selassie blev væltet af militæret i en voldelig revolution i 1974. Derpå fulgte knap to årtier under et undertrykkende marxistisk militærregime, der i 1991 blev styrtet af de oprørsstyrker, der siden har regeret landet under dække af partiet Ethiopian People’s Revolutionary Democratic Front.\nI det selskab har Abiy gjort lynkarriere. Først i hæren, senere som initiativtager og chef for landets myndighed for internetovervågning, og fra 2010 som medlem af parlamentet for den historisk undertrykte region Oromia. Det er især utilfredse unge fra det område, der med vedholdende demonstrationer og gadeuro i foråret pressede regeringen til at indsætte en oromo i landets mest magtfulde position.\nSiden er det gået stærkt med reformerne. Men selv om Abiy er god til at iscenesætte sig som demokratisk reformator, er de gamle udemokratiske vaner dukket op flere gange.\nDa bevæbnede soldater i oktober pludselig marcherede op til nationalpaladset – noget, der senere blev udlagt af Abiy som et kupforsøg – slukkede det statslige teleselskab for internettet. Det samme skete et par uger tidligere, da der var uroligheder på gaderne i Addis Ababa i forbindelse med fejringen af en tilbagevendt oppositionsleder.\n»Om disse episoder virkelig handler om, at man vender tilbage til den gamle måde at gøre tingene på, eller om det nærmere er udslag af en slags autoritære tømmermænd, er svært at sige,« siger Felix Horne fra Human Rights Watch.\nHan hæfter sig dog ved en tredje episode i september efter nogle dage med etnisk motiveret vold og drab i udkanten af Addis Ababa, hvor politiet som reaktion begyndte at udføre tilfældige massearrestationer af omkring 3.000 unge. Cirka 1.000 af dem blev sendt i genopdragelseslejre.\n»Lejrene er noget, man har haft meget længe i Etiopien, hvor især unge mennesker er blevet sat ind og bombarderet med propaganda om partiets fortræffeligheder. Men denne gang blev folk absurd nok undervist i demokrati og i principperne for retsstaten,« siger Felix Horne.\nFolk blev løsladt igen efter en måneds tid, da »hjernevasken« var gennemført, som politidirektøren udtrykte det. Nogle fik en T-shirt som venlig reminder om deres nye lærdom med teksten: »Fred er for os alle – lad os forsvare den.«\nDe seneste ugers mange anholdelser af politi- og militærfolk for tortur og magtmisbrug er også blevet kritiseret for mere at ligne en udrensning af politiske modstandere end et forsøg på at stille magthaverne til ansvar.\n»Der har været udbredt magtmisbrug. Det har regeringspartiet indrømmet, så det er jo logisk, at nogen skal stilles til ansvar,« siger Meressa Dessu, seniorforsker fra International Security Studies og tidligere efterforsker i det etiopiske politi.\n»På den anden side kan den meget snævre kreds af anholdte indtil videre godt ligne en slags hævn mod bestemte grupper, der har gjort modstand mod Abiys reformer,« siger han.\nDet er hele systemet, der har gjort magtmisbruget muligt, mener han.\n»Ingen har haft kontrol med magthaverne, fordi alle har haft forbindelser til det ledende parti,« siger Meressa Dessu.\nIfølge Human Rights Watch har flere nuværende medlemmer af Abiys regering da også en blakket fortid. Eksempelvis var udenrigsministeren Workneh Gebeyehu politikommissær for det føderale politi fra 2001 til 2012. Dengang Eskinder Nega fik tæsk.\n»Torturen kommer næppe som en overraskelse for myndighederne. Men det er nyt, at de indrømmer det. Hvis de så også begynder at retsforfølge nogle af deres egne i regeringen, begynder det at se mere oprigtigt ud,« siger Felix Horne.\nDanmarks ambassadør hæfter sig ved et endnu større problem ved Etiopiens igangværende demokratiske proces.\n»Jeg er begejstret. Men der er også en anden side af medaljen. Der er markante etniske spændinger, og landet har et af de største antal internt fordrevne i verden,« siger Karin Poulsen.\nHun henviser til, at antallet af internt fordrevne flygtninge i Etiopien ifølge FN er kravlet op på 2,8 millioner mennesker i år. Det er 1,6 millioner flere end sidste år og flere end i krigsplagede lande som Syrien og Yemen. Etniske konflikter menes at være den primære årsag til stigningen.\n»Jeg deler optimismen om Abiy. Men jeg er også skeptisk. For myndighederne har slet ikke formået at håndhæve lov og orden i mange regioner, og det skaber rum for uroligheder. Lige nu deler landet sig. Og i hele mit liv her i Etiopien har jeg aldrig set lignende etniske konflikter,« siger Meressa Dessu fra International Security Studies.\nSelv om Abiy ihærdigt har forsøgt at nedtone spændingerne mellem de flere end 80 forskellige stammer og etniske grupper gennem en forsonende og samlende retorik, så har hans magterobring i første omgang været ledsaget af yderligere etnisk vold.\nKort efter at han kom til magten, blev 300.000 mennesker sendt på flugt af voldelige bander i grænseområdet i hans egen hjemregion.\nMyndighederne arresterede nogle enkelte og erklærede hurtigt sagen for afsluttet, men i juni brød urolighederne ud igen. Hele landsbyer blev brændt ned, og denne gang blev 800.000 mennesker sendt på flugt fra Oromia, skriver Refugees International i en ny rapport.\n»Etiopiens eksistens er på spil. Vi kan meget vel ende som et nyt Jugoslavien og brække op i fire-fem dele. Det ville være en katastrofe. Vi må håbe, at Abiy er oprigtig i sine taler om demokrati. Jeg kæmper mod min egen skepsis. Men jeg håber,« siger journalisten Eskinder Nega.\nDet samme gør folk på gaderne i Addis Ababa. Det viser klistermærkerne alle steder af den smilende Abiy Ahmed.


25 relevante artikler:\nHvem vandt EU-afstemningerne? Hvem vandt EU-afstemningerne? Hvem vandt EU-afstemningerne?\nLave K. Broch, cand. scient.pol. og ordfører for Radikalt EU-kritisk Netværk skriver under overskriften »EU-modstanderne har også vundet folkeafstemninger»:\n»Det gælder såvel Maas-tricht-afstemningen i 1992, euro-afstemningen i år 2000 og i hvert fald også den grønlandske afstemning om udmeldelse og den nors...\nAlle meningsmålinger viser, at kvinder er mere kritiske over for EU end mænd. Det har en gruppe kvindelige EU-tilhængere besluttet at gøre noget ved. I et indlæg i Politiken for 7. marts 2012 »Hvorfor er kvinder mere skeptiske over for EU end mænd?« siger de, at de vil bruge kvindernes internationale kampdag til at sk...\nUnge fra de borgerlige partier er stærkt kritiske over for EU. Det fremgår af artiklen »Krisen får borgerlige unge til at vende EU ryggen«, som står i Berlingske for 21. november 2011.\nArtiklen bygger på spørgsmål, der er stillet til medlemmer af hovedbestyrelserne i ungdomsforeningerne hos Venstre, Konserva...\nJeg kender en del, som ikke rigtig kan lide at sige, at de er EU-modstandere. Det er lidt som at prutte ved middagsbordet. Bondsk, uopdragent og aldeles umoderne. Og især da, hvis der er dannede mennesker til stede. Uha-da-da!\nDerfor var det næsten et kulturchok at være gæst på det nyligt overståede ...\nFolketingsflertal vil bevare konfliktretten\nEt flertal i Folketinget (S+DF+SF+Enhedslisten) kræver en eller anden form for garanti for den danske arbejdsmarkedsmodel – inden Danmark ratificerer Lissabon-traktaten.\nDet viste sig da Folketingets Europaudvalg holdt åbent samråd med beskæftigelsesminister Claus Hjort Frederiksen (V) ...\nNOTATs grundlægger fylder 70\nF??»Når sommerferien er forbi, vil alt være lukket for os. Vi vil ikke kunne få en linje i aviserne. Derfor er vi nødt til at bruge annoncer.«\nSådan sagde reklamemanden Morten Jersild i maj 1972 til Folkebevægelsen. Og selvom han aldrig fik mere end en brøkdel af, hvad tilhængerne havde, ...\nTEAM-samarbejdet får dansk koordinator\nPå en generalforsamling søndag den 2. april 2006 i Wien blev Jesper Morville fra Folkebevægelsen mod EU valgt til koordinator for TEAM, der er en samarbejdsorganisation for EU-kritiske bevægelser.\nJesper Morville afløser briten John Boyd, der ønskede at fratræde på grund af arbejdsmæssige og familiemæssige f...\nAdgang til portotilskud alligevel\nSidste nyt i den fortløbende saga om beskæring af portostøtte er at 14-dages aviser som NOTAT alligevel vil få portostøtte. Det vil sige adgang til den nye pulje med bladtilskud til ikke-dagblade med dagbladslignende indhold.\nDet fremgår af et svar fra kulturminister Brian Mikkelsen til Enhedslistens medlem ...\nNOTAT vil overleve porto-anslag\nDe kaotiske tilstande om bladtilskuddene fortsætter, formentlig til langt ind i marts måned. Folketinget havde den 13. december en første behandling af regeringens forslag til ny bladtilskudsordning.\nDen nye ordning skal gavne de 19 ikke-dagblade med da...\nEuropa-visioner gav landsmødedebat\n»Verden har brug for et bedre Europa«. Det var sloganet for Folkebevægelsen mod EU's seneste landsmøde, der fandt sted på Stengård Skole i Gladsaxe i weekenden 26.-27. november. Det stod på badges og på det store banner bag talerstolen, og var overskriften på et forslag til udtalelse, som det afgående forretni...\nJunilistan og JuniBevægelsen flytter hver for sig\nPartigruppe-hoppet kan blive en realitet allerede i den kommende uge i Strasbourg. Her skal de 42 politikere i gruppen De Grønne stemme om Junilistans ansøgning om optagelse.\nDermed forlader Junilistan gruppefællesskabet med den ellers beslægtede danske JuniBevægelsen.\nNy norsk regering glæder Nei-folket\nNorges nye miljøminister, Helen Bjørnøy, blev modtaget med jubel, da hun i weekenden 12.-13. november gik på talerstolen ved Nei til EU's landsmøde på Sørmarka Kurssenter nær Oslo.\n»Denne regering har forpligtet sig til ikke at søge EU-medlemskab,« sagde hun og fortsatte: »Men det må ikke føre til a...\nEU-ledernes »dialog« er meningsløs\nNej-partierne og –bevægelserne er enige om at det er skandaløst at EU-topmødet ikke ville se kendsgerningerne i øjnene og erklære forfatningen død. De er også mere end skeptiske over for regeringsledernes opfordring til dialog mellem politikere og borgere.\n»Det er ikke den bedste start på en dialog at Juncker erklærer ...\nNyt nej-forum vil i Gade-kamp\nEn lille uge efter præsentationen af tænketanken Ny Agenda var det tid for lancering af en ny kampagneorganisation ”Udfordring Europa”.\nOrganisationen vender sig imod EU-forfatningen, men skal ikke opfattes som en kampagnegruppe op til folkeafstemning om EU-forfatningen den 27. september.\nHalvering af tilskud til EU-kritiske organisationer\nUndervisningsminister Ulla Tørnæs har indgået en aftale med Venstre, Socialdemokraterne, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti, SF, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne om ”støtten til fremme af debat og oplysning i Danmark om den Europæiske Union”. Der er tale om de såkaldte nævnsmidler, som er en del ...\nDirektører mod EU?\nIfølge Berlingske Tidende for 7.10.2004 har Kommissionen vedtaget en række anbefalinger, som skal styrke aktionærernes stilling. En af dem går ud på, at selskaberne skal give udførlige oplysninger om direktørernes løn og dens sammensætning. Ikke uventet møder det kraftig modstand hos A.P. Møller, der i bladets udgave for 8.10.20...\nFå dage efter, at EU’s regeringsledere var blevet enige om ”Traktat om en forfatning for Europa”, så et ny nej-initiativ dagens lys. På et velbesøgt pressemøde den 22. juni på Christiansborg præsenterede advokat Christian Harlang, tidligere MEP for SF Pernille Frahm, Lave K. Broch fra Folkebevægelsen mod EU, Helge Rørtoft Madsen...\nEn forstemmende afvisning\nSom man kan læse på side 3, lykkedes det ikke for unionsmodstanderen og den tidligere formand for Konservativ Ungdom, Søren Vandsø, at blive opstillet på den konservative liste til EU-valget.\nReelt har afvisningen af ham ingen større betydning. Ingen forventede, at Vandsø ville kunne opnå valg til EU-Parlamentet. Men ...\nEU-kritiker blev ikke opstillet af de konservative\nDen tidligere formand for Konservativ Ungdom, Søren Vandsø, kunne ikke blive opstillet til valget til EU-Parlamentet for De Konservative, skønt han var enstemmigt indstillet af Silkeborg-kredsen, som han tidligere har været formand for.\nSøren Vandsø er blevet kendt for sin kritiske holdning til EU. Han sagde sål...


Endokrinologisk Ambulatorium, velkommen til\nForside /Undersøgelse og behandling/Find undersøgelse og behandling/Endokrinologisk Ambulatorium, velkommen til\nI denne pjece kan du læse mere om Endokrinologisk Ambulatorium, herunder hvilke sygdomme vi behandler.\nAmbulatoriet behandler, opsporer og kontrollerer medicinske hormonsygdomme (de endokrinologiske sygdomme) hos voksne.\nDiabetes mellitus som følge af andre sygdom- me eller behandling\nThyreotoksikose (forhøjet stofskifte = øget mængde skjoldbruskkirtelhormon)\nMyksødem (lavt stofskifte = for lav mængde skjoldbruskkirtelhormon)\nSygdomme i kalkstofskiftet (f.eks. D-vitamin- mangel)\nAndre endokrinologiske sygdomme (f.eks. binyre og hypofysesygdomme)\nI ambulatoriet arbejder sygeplejersker og læger med speciale i medicinsk endokrinologi. Vi har et tæt samarbejde med diætister, fodterapeuter, øjenlæger, socialrådgivere, lægesekretærer og laboranter. Hvis der er behov, kan vi desuden trække på resten af Bispebjerg Hospitals ekspertise og specialister på andre hospitaler.\nKontaktlæge og – sygeplejerske\nDu vil få en fast speciallæge tilknyttet som din kontaktlæge her fra ambulatoriet, og hvis du har diabetes, en diabetessygeplejerske.\nI ferieperioder og lignende kan det forekomme, at du taler med en anden fra teamet.\nForskning og klinisk udvikling er en naturlig del af vores arbejde i endokrinologisk ambulatorium. Derfor kan det være, vi spørger, om du vil deltage i et eller flere forskningsprojekter. Vi vil sætte pris på din hjælp, da forskning er vores eneste mulighed for at forbedre og udvikle behandlingen. Naturligvis er det frivilligt at deltage.\nAfslutning af behandlingsforløb\nFor de fleste sygdomme gælder, at du efter en periode i vores ambulatorium skal overgå til videre kontrol og behandling hos din praktiserende læge.\nHvis du har spørgsmål, er du velkommen til at kontakte en sygeplejerske på telefon 3531 2350. Telefontider vil fremgå af telefonsvarer.\nHvis du får akutte problemer uden for telefontiden, kan du ringe til en sygeplejerske på vort medicinsk-endokrinologiske sengeafsnit (I14) på telefon: 3863 5516 eller 4026 4149 (24-timers diabetes-telefon).\nHvis du skal have ændret din tid, kan du kontakte vores lægesekretærer alle hverdage mellem kl. 8 og 15 på telefon 3863 6175.\nHusk at melde afbud, hvis du bliver forhindret. En anden patient kan få glæde af tiden.\nVi gør meget for at overholde aftalte tider, men der kan opstå ventetid på grund af akut henviste patienter.\nAmbulatoriet har åbent:\nBlodprøver tages i tidsrummet:\nAlle hverdage 7.45-14.30\nDer kan i perioder være ventetid til laboratoriet, så vi anbefaler, at du møder i god tid inden eventuel lægetid.\nParkering er kun tilladt på de afmærkede p-pladser. Visse steder er der tidsbegrænsning i parkeringen.\nBemærk: Det kan være svært at finde en ledig parkeringsplads, så vi anbefaler, at du ankommer til hospitalet i god tid før din aftale.


Opdrager du dine børn i økonomi? - Side 2 - Debatten\nIndlægaf Stars » 15. maj 2018, 05:42\nJeg tror egentlig, at min mor hjalp med/lærte mig nogle af de ting i forbindelse med, at jeg flyttede hjemmefra\nJeg kan tydeligt huske, at hun huskede mig på at få forsikringer. Og blev ved med at spørge ind til det, indtil de var på plads.\nIndlægaf ajnaM » 15. maj 2018, 07:35\nJeg kender mange, for hvem penge er meget vigtigt. Så vigtigt, at de taler utroligt meget om det, bruger mange ressourcer på at budgettere og spare op, og sågar har uddannet sig og valgt job efter hvor de kunne få flest penge.\nIndlægaf girl_beat » 15. maj 2018, 07:54\nIndlægaf Vixen » 15. maj 2018, 08:27\nJeg lærte ikke selv ret meget om økonomi da jeg voksede op. Ville så gerne have faste lommepenge, men det blev aldrig til noget. Jeg fik et arbejde i gymnasiet, og jeg brugte rub og stub på tøj, fester og cafémad - havde overhovedet ingen fornemmelse for, hvornår mit kort var tomt. Det var så umanerligt dumt. Så min datter skal absolut lære om økonomi og især forbrug af materialistiske goder.\nMin kæreste er stik modsat. Han og hans familie kalder sig “fornuftige” og gnækker altid selvtilfredse i skægget, når snakken falder på økonomi - jeg kalder dem nærige Vi har mange småskænderier om det, fordi min kæreste bruger 0 kr på sig selv om måneden, og jeg elsker forbrugsgoder. Jeg håber, min datter kan blive en god mellemvej af os. Hun skal ikke være så bange for at bruge penge som min kæreste (det gør decideret ondt på ham), men hun skalsamtidig have forståelse for at få et beløb til at række, opsparing, osv.\nIndlægaf Buller » 15. maj 2018, 08:32\nIndlægaf LaScrooge » 15. maj 2018, 08:44\nHvis jeg får børn skal de helt sikkert lære sanmenhængen mellem indtægter og udgifter, ligesom de både skal lære om behovsudskydelse og impulskontrol og at de gerne må få det de ønsker. Jeg kender for mange voksne der overhovedet ikke kan styre deres økonomi, fordi de aldrig har lært konsekvenserne af overforbrug. De får problemer den dag deres forældre dør. Selv er jeg vokset op med den type afsavn der gjorde at jeg lærte at jeg ikke kunne få det jeg ønskede, så jeg kunne lige så godt lade være med at prøve. Det har gjort at jeg har en rimeligt vild selvkontrol når det gælder og ikke føler for meget frustration når jeg ikke kan forfølge en impuls, til gengæld har det også været en enorm bremse for mig, fordi jeg simpelthen ikke vidste at jeg både kunne, måtte og fortjente at få det jeg gerne ville have - og det uanset om det var ting, oplevelser eller livsdrømme.\nIndlægaf abcd » 15. maj 2018, 09:12\nLaScrooge skrev: Hvis jeg får børn skal de helt sikkert lære sanmenhængen mellem indtægter og udgifter, ligesom de både skal lære om behovsudskydelse og impulskontrol og at de gerne må få det de ønsker. Jeg kender for mange voksne der overhovedet ikke kan styre deres økonomi, fordi de aldrig har lært konsekvenserne af overforbrug. De får problemer den dag deres forældre dør. Selv er jeg vokset op med den type afsavn der gjorde at jeg lærte at jeg ikke kunne få det jeg ønskede, så jeg kunne lige så godt lade være med at prøve. Det har gjort at jeg har en rimeligt vild selvkontrol når det gælder og ikke føler for meget frustration når jeg ikke kan forfølge en impuls, til gengæld har det også været en enorm bremse for mig, fordi jeg simpelthen ikke vidste at jeg både kunne, måtte og fortjente at få det jeg gerne ville have - og det uanset om det var ting, oplevelser eller livsdrømme.\nOmvendt er der også folk der er vokset op med store afsavn, som vinder i Lotto, brænder alle pengene af på kort tid og oven i købet bliver ulykkelige undervejs.\nDu stiller nogle årsagssammenhænge op uden at argumentere for hvorfor din adfærd ikke lige så godt kunne være udslag af din medfødte personlighed.\nDet er et meget almindeligt problem når man taler om konsekvenserne af opvækst (og også mere generelt). F.eks. er det en udbredt historie at børn af rygere oftere bliver rygere end børn af ikke-rygere. Det er sådan set sandt, men problemet er at det ikke har noget at gøre med at de har været udsat for forældre der ryger, men i stedet at nogle mennesker har gener der gør rygning mere attraktivt for dem. Så at forældrene ryger er korreleret, men der er ingen årsagssammenhæng.\nIndlægaf Stars » 15. maj 2018, 09:14\nKinderBueno skrev: Jeg lærte ikke selv ret meget om økonomi da jeg voksede op. Ville så gerne have faste lommepenge, men det blev aldrig til noget. Jeg fik et arbejde i gymnasiet, og jeg brugte rub og stub på tøj, fester og cafémad - havde overhovedet ingen fornemmelse for, hvornår mit kort var tomt. Det var så umanerligt dumt. Så min datter skal absolut lære om økonomi og især forbrug af materialistiske goder.\nMin datter arbejdede sidste år (som 16-17 årig) en periode ca. 30 timer om ugen i supermarked.\nHun brugte også rub og stub ... men hun har lært rigtig meget af det.\nHun kan stadig ikke lade penge være, når de er på kontoen. Men hun ved det, så når der går penge ind, bliver en del hævet og gemt i skuffen eller overført til mig, så jeg holder dem for hende.\nIndlægaf Stars » 15. maj 2018, 09:22\nJeg har 3 børn - jeg skulle mene, de har fået nogenlunde samme opvækst, da der kun er 4½ år mellem den ældste og den yngste.\nDen ældste er decideret nærig ... prøver på alle mulige måder at få andre til at betale.\nDen mellemste er forsigtig med økonomi - for hende er det meget vigtigt, at hun har styr på det, at der er penge nok i sådan en grad, at hun mente, jeg burde have sparet alle 375.000 sammen inden jeg købte sommerhus, for man skal ALDRIG låne penge.\nDen yngste har jeg indtil for nyligt været ret overbevist om, at hun ville være en fin kandidat til Luksusfælden inden hun fyldte 19.\nHun har dog (jvf mit indlæg ovenfor) heldigvis ændret sig meget på det sidste.\nIndlægaf Filipai » 15. maj 2018, 09:31\nIndlægaf girl_beat » 15. maj 2018, 09:35\nZinde skrev: I forlængelse af abcd’s indlæg mener jeg ikke, der i det hele taget er voldsomt meget, man kan (eller skal) gøre for at “forberede børn på voksenlivet”.\nBørnesynet i dag er ofte præget af en diskurs om, at børn nærmest er blanke tavler, som forældrene skal udfylde for at gøre dem til rigtige mennesker. Fx mener mange, at børn skal trænes i at være sociale og til at sige undskyld, tak for mad osv. Jeg mener derimod, at man som forælder groft sagt bare skal leve sit liv. Så lærer og udvikler børnene sig helt automatisk.\nSå: den bedste måde at “lære” sine børn om voksenlivet er ved selv at have styr på sit shit. Og så skabe et hjem, hvor man forholder sig undrende og spørgende til verden omkring sig. Så kommer langt det meste helt af sig selv.\nJeg er enig langt hen ad vejen, men hvad så med de voksne, som overhovedet ikke har styr på deres shit? Skrantende økonomi, dårlige valg, manglende overskud, usund levevis etc.? Hvis de ikke på én eller anden måde aktivt lærer børnene, at der er alternativer, eller at tingene kan gøres bedre, bliver det jo svært at bryde en dårlig social arv (lige i denne tråd er fokus økonomi, men også generelt)\nIndlægaf abcd » 15. maj 2018, 09:38\ngirl_beat skrev: Jeg er enig langt hen ad vejen, men hvad så med de voksne, som overhovedet ikke har styr på deres shit? Skrantende økonomi, dårlige valg, manglende overskud, usund levevis etc.? Hvis de ikke på én eller anden måde aktivt lærer børnene, at der er alternativer, eller at tingene kan gøres bedre, bliver det jo svært at bryde en dårlig social arv (lige i denne tråd er fokus økonomi, men også generelt)\nOfte handler det jo bare om dårlige genetiske forudsætninger. En stor del af befolkningen har en IQ på 85 eller derunder, og med det bliver livet bare op ad bakke. Man kan ikke fikse en lav IQ. Det er brutalt og uretfærdigt, men det er jo sådan det er.\nIndlægaf JoyNips » 15. maj 2018, 10:21\nJeg tror, som du viser her, at det er ret individuelt og at man kun kan komme så og så langt med opdragelse.\nJeg har haft fritidsjob siden jeg var 13, har set min far lave regnskaber, har fået indblik i budgetter, opsparing, tæring efter næring, at lave forskudsopgørelse, tjekke årsopgørelse osv. Da jeg var stor nok til at forstå konceptet blev jeg "ansat" af min mor med hjemmebrygget, håndskrevet kontrakt og det hele til nogle huslige pligter, som jeg så tjente mine lommepenge på.I bund og grund skulle jeg mene, at jeg har fået ret god bagage med mig hjemmefra hvad angår økonomi. Men jeg har alle dage brugt rub og stub jeg har tjent. Og også lidt mere end dét, for da jeg startede på universitetet fik jeg kastet en kassekredit i nakken og den har været maxet ud. Jeg vil slet ikke tænke på, hvad jeg har betalt i renter på den. Og SU-gæld har jeg også.\nDet er faktisk først efter at jeg fyldte 30, at jeg begyndte at lave lidt opsparing og tænke på, om jeg skulle indbetale mere til pensionsordning end hvad jeg automatisk betaler gennem mit arbejde. Jeg er født uden sund fornuft når det kommer til penge. Min kæreste derimod har en indbygget sund fornuft, på trods af at hans forældre ikke aktivt har gjort meget for at lære ham om penge. Han har på 8 år betalt vores andel stort set ud og det er 99 % hans fortjeneste, at vi har kunnet købe det hus, vi har købt, for hvis ikke vi havde haft så stor friværdi havde det ikke kunnet lade sig gøre.\nIndlægaf Allmost_Famous » 15. maj 2018, 12:07\nJeg er vokset op i to meget forskellige hjem.\nI det ene hjem var penge sådan noget med, at man én uge om måneden brugte hele herligheden på smøger og pizza, og resten af måneden beklagede man sig over ikke at have penge til noget som helst.\nI det andet hjem kunne man ikke mærke om det var først eller sidst på måneden, for der var holdningen, at selvom pengene er til rådighed mandag, skal man jo stadig kunne betale sin regning om fredagen. Man brugte ikke penge, man ikke havde.\nJeg ved da godt hvor jeg har lært mest, og bedst. Det er så de ting, jeg lærer fra mig til sønnike.\nSelvfølgelig skal børn lære om økonomi. Personligt mener jeg så godt nok, at det til en vis grad handler om "monkey see, monkey do", så hvis man er et godt eksempel på eksempelvis økonomisk ansvarlighed, giver man sig barn de bedst mulige forudsætninger for at lære de fornuftige ting.\nIndlægaf Buller » 15. maj 2018, 19:41


Kursus: Deltidsansættelse, tidsbegrænset ansættelse og freelance — Jurainfo.dk\nOg lær, hvordan du tackler problemstillingerne i praksis. Deltag, hvis du er personalemedarbejder, leder eller advokat.\nDu beskæftiger dig med ansættelsesforhold for deltidsansatte, freelancere og andre løstansatte. Du er personalemedarbejder, leder eller medarbejder i en faglig organisation eller en arbejdsgiverorganisation. Du kan også være advokat.\nEn gennemgang af forskellige ansættelsesformer\nIndblik i, hvilke praktiske og principielle problemer du kan møde i dit arbejde med løse ansættelsesformer\nPraktiske værktøjer til at håndtere de problemer, der kan opstå med deltidsansættelser, tidsbegrænsede ansættelser og freelanceansættelser\nDKK 2.500 ekskl. moms (DKK 3.100 ekskl. moms – ikke medlemmer)


Giants Of Rock 2005: Slayer – diskant.dk\nDenne aftens hårdeste band var uden tvivl Slayer, der nærmest fejede de andre bands af scenen.\nMed klassikeren “South of Heaven” blev en særdeles hårdtslående koncert skudt igang, og det var tydeligt at Tom Araya, Jeff Hanneman, Kerry King og Dave Lombardo var i topform. Der blev headbanget, poseret og løbet rundt på scenen, og det var svært at se, at Slayer består af en flok halvgamle mænd. Kerry King og Jeff Hannemans hvinende soler skar sig gennem knolden på publikum, mens Tom Arayas vokal var brutal som den plejer. Som altid føltes Dave Lombardos præcise trommespil som en knytnæve i ansigtet på alle dem, der mener at Lars Ulrich er en fantastisk trommeslager – gæt igen.\nKoncerten bød på en god blandning af numre fra Slayers plader, og med klassikere som “War Ensemble”, “Post Mortem” og “Angel of Deatth”, var der ingen grund til utilfredshed blandt publikum. Tværtimod, så gik Slayer rent ind hos det blandede publikum. De gamle drenge på tribunerne frydede sig over genkendelsen, mens de unge piger og drenge i pitten foran scenen måtte sande at deres forældres generation så sandelig også forstå at spille brutal musik.\nGiants Of Rock, Slayer\nForrige indlægGiants Of Rock 2005: Accept\nNæste indlægGiants Of Rock 2005: Rammstein


Nemme måder at lave nudelsuppe på - Bedre Livsstil\nNudelsuppe er en nem ret at lave og der findes mange forskellige slags. Vi giver dig to eksempler på denne lækre suppe, som du kan prøve derhjemme.\nSuppe og pasta er meget alsidige fødevarer i køkkenet. Dette er, fordi de er lette at kombinere med andre retter. Derfor er nudelsuppe en blanding af to lette komponenter: Suppe og pasta.\nPå den ene side kan suppe-bouillon laves af både vegetabilske og animalske produkter. Med andre ord kan du lave en grøntsagssuppe, eller for eksempel en gryderet med suppe lavet af dyreknogler. Det samme gælder for fisk eller skaldyr.\nNår alt kommer til alt, er suppe ikke andet end mad, der koges sammen med vand. Smagen kommer fra de samme ingredienser og nogle krydderier såsom salt.\nDerudover koges pasta og nudler hurtigt. Det betyder, at du kan lave en lækker nudelsuppe på kun 15 minutter.\nDa det er varm mad, er nudelsuppe en af de bedste retter til vinteren, da den giver masser af næringsstoffer takket være kombinationen af fødevarer. Derudover er det et måltid med masser af varm væske, som altid værdsættes, når det er koldt udenfor.\nI denne artikel skal vi se på flere nemme måder at lave nudelsuppe på.\nTil denne opskrift laver vi Malaga nudelsuppe. Dette inkluderer en blanding af forskellige grøntsager og fisk, der er hjemmehørende i det sydlige Spanien.\nLæs også: To nemme opskrifter på gulerodssuppe\n1 pose frosne calamari (200 g)\n1 eller 2 fiskefileter til bouillon (200 g)\n1 tsk. paprika (5 g)\n150 g tykke nudler\nHak først løg, peberfrugter og hvidløg fint. Steg disse ingredienser i en gryde med olivenolie.\nNår disse ingredienser er møre, tilsættes tomaten (som allerede er skåret i tern) og rør konstant. Steg i omkring 10 minutter mere, eller indtil alle ingredienserne er helt kogte.\nI mellemtiden, bring saltet vand i kog i en anden gryde.\nRengør, skræl og filér fisken om nødvendigt: Fisken skal være helt ren og fri for ben, inden du lægger den i suppen. Hvis du ønsker det, kan du også tilføje fiskens skind og ben til bouillon for at give den mere smag.\nDernæst tilsættes paprika til stegningen og røres godt. Umiddelbart efter tilsættes det varme vand til den nævnte stegning. Hvis du tilføjede fiskebenene og/eller skind til vandet før, er du nødt til at sigte vandet, før du integrerer det i stegningen. Ellers vil du ende med ben i din suppe, hvilket faktisk kan være ret farligt. Du kan ikke tilføje ben eller skind til det færdige suppeprodukt.\nNu er det tid til at tilføje fisk, frosne ærter og nudler.\nLad det derefter koge i 8 til 10 minutter mere, indtil nudlerne er perfekt kogte.\nTil denne næste opskrift laver vi en traditionel nudelsuppe. Dette er en super nem opskrift at følge, og det tager kun 30 minutter at forberede.\nGå ikke glip af: Prøv denne lette opskrift på cremet linsesuppe\n4 spsk. stegte tomater (60 ml)\n1 spsk. stegt løg (15 g)\nHvidløg og persille\n1 spsk. olie (15 ml)\nSteg først kødet på begge sider i en gryde med lidt olivenolie.\nTilsæt løg og peberfrugt skåret i tern, og steg alle ingredienserne. Rør konstant, så det ikke brænder på.\nFor at gøre stegning færdig, tilsæt den stegte tomat og steg ingredienserne let i cirka et minut.\nI mellemtiden, kog vand med salt og knoglerne fra kødet i en anden gryde. Når det har kogt i 10 minutter, tilsættes denne bouillon til stegningen. Tilsæt også hvidløg og persille.\nSkru op for varmen, tilsæt pastaen, og lad den koge i nogle få minutter.\nNår det koger, skal du sænke varmen til lav og lade den koge i 10 til 15 minutter mere.\nVi håber, du har haft glæde af at læse om disse enkle, men smagfulde opskrifter på nudelsuppe. De tager ikke lang tid, og de transporterer dig til vintermåltiderne hos dine bedsteforældres hus fra din barndom.


Kæmpe fangst: Politiet finder stort fyrværkeri-lager på gård – Ekstra Bladet\nMandag d. 24. dec. 2018 - kl. 12:29 0\nEn 32-årig mand er sigtet, efter at politiet fandt et større fyrværkeri-lager ved Brædstrup nordvest for Horsens\nHer ses konfiskeret fyrværkeri fra et tidligere år. Politifoto\nPolitiet har beslaglagt et større fyrværkeri-lager på en gård ved Brædstrup nordvest for Horsens.\n- Vi finder otte-ni paller med professionelt fyrværkeri. Det er ikke ulovligt i de rette hænder, men private må ikke ligge inde med det, siger vagtchef Stig Simonsen til Ritzau.\nDet har nemlig med stor sandsynlighed været hensigten, at fyrværkeriet skulle videresendes før den store nytårsfest. Det er lovligt, men der er en række krav, som skal efterleves, før man må sælge nytårskrudt.\n- Køb nu hos autoriserede steder, lyder opfordringen til danskerne fra vagtchefen.\n- Det er klart, at det ikke er opmagasineret, som det skal. Det betyder, at det kan være farligt, også selvom der er tale om lovligt fyrværkeri, uddyber han til Ekstra Bladet.\nFyrværkeriet blev fundet søndag eftermiddag, og det blev bragt væk af hærens ammunitionsrydningstjeneste, EOD.\nBlandt fyrværkeriet var 1000 kanonslag, hvilket ikke er lovligt at være i besiddelse af. Den samlede NEM-vægt af fyrværkeriet var på 780 kilo. Det vil sige, at mængden af fyrværkeri svarer til, at der var fundet 780 kilo ren krudt.\nSom privatperson må man maksimalt ligge inde med fyrværkeri med en samlet NEM-vægt på fem kilo.\nI forbindelse med fundet er en 32-årig mand blevet sigtet for overtrædelse af fyrværkeriloven.


Testing course – SOLUTION\nEFFECT-ORIENTED AND CO-CREATIVE MANAGEMENT\nAinal · 29. January 2021\nKurset introducerer et antal redskaber til identifikation af klienter, hvor det igangværende samarbejde ikke er til hjælp, samt principper for udvikling af organisatoriske rammer til håndtering af disse sager.\nUndervisningen er baseret på det, som forskningen peger på er de virksomme ingredienser i en indsats, der lykkes:\nBrug af effektmåleredskaber til tidlig identifikation af sager uden effekt.\nUdvikling af en evaluerende kultur, hvor brug af løbende feedback og effektmåling anvendes som redskaber til en løbende tilpasning af samarbejdet med klienten med henblik på at sikre, at klienten får den hjælp, som han / hun har brug for.\nDe væsentligste faktorer, som kan forudsige effekt af en indsats.\nIdeer til at “gøre noget andet”, når samarbejdet med klienten ikke er til hjælp.\nFleksibel organisering af indsatsen, som inddrager organisationens forskellige metodiske tilgange, ressourcer og erfaringer, herunder sikring af en sammenhæng imellem bekymringsgrundlaget i sagen og behandlernes arbejde med opgaven.\nRedskaber til at øge familiens samarbejde og engagement ved hjælp af løbende feedback.\nIntegration af evaluerende principper på sagskonferencer, netværksmøder og alle andre fora, hvor der tales om sagen.\nBrug af aggregerede effektdata til såvel faglig udvikling som løbende udvikling af organisationens aktiviteter.\nBliv et af de implementeringsprojekter, som lykkes\nKun et sted mellem 5 og 30% af projekter, hvis formål er implementering af en ny evidensbaseret praksis, lykkes. I væsentlig grad skyldes dette, at implementeringen alene består af undervisning af medarbejderne, og at der ikke tages hånd om den reorganisering af arbejdet og den udvikling af en ny kultur, som er nødvendig for, at de nye ideer får plads og liv i organisationen.\nPå uddannelsen vil du blive introduceret til de faldgruber, som implementeringsprojekter typisk ender med at falde i, samt få redskaber til dit arbejde som leder, der vil bidrage til, at dit projekt kommer i mål.\nImplementering af ny praksis kræver lederens aktive medvirken; deltagelse, vedholdenhed, tålmodighed og en dialogisk proces med medarbejderne.\nForskning peger på, at implementering af en ny evidensbaseret metode i større grad lykkes, når:\nDer er et fokus på organisationen og ikke alene på metoden og på udvikling af praktikerfærdigheder.\nUndervisningen foregår på arbejdspladsen, og involverer øvelser, feedback og coaching.\nImplementeringen styres af en projektgruppe med de involverede medarbejdere samt ledelsen.\nLederens og styregruppens opgave er herefter at:\nSkabe administrative procedurer, der understøtter arbejdet med de nye ideer, herunder at metoden anvendes i sager og på konferencer.\nSkabe rammer for, at metoden integreres på tværs af organisationens kontekster, hvor det kliniske arbejde drøftes, og hvor der lægges behandlingsplaner, f.eks. på visitationsmøder, netværksmøder, sagskonferencer og i supervision, ligesom det er afgørende, at:\nLederen har en væsentlig rolle i forhold til at udvikle en kultur omkring arbejdet med de nye ideer, herunder:\nUdvikle et opmuntrende og anerkendende miljø omkring arbejdet med den nye praksis.\nInvitation til drøftelse af de vanskeligheder, som kolleger oplever i arbejdet med tilgangen.\nHåndtering af udfordringer og tilbageholdenhed i forhold til arbejdet med tilgangen.\nSammenfattende lykkes implementeringen af den ny praksis således i større grad, når lederen og styregruppen løbende indsamler erfaringer med arbejdet med ideerne, herunder identificerer barrierer, der står i vejen for implementering af den ny praksis, samt genererer løsninger på disse barrierer.\nSamskabelse af en ny praksis\nI forlængelse af ovenstående, er udvikling af en ny praksis en systematisk proces fra forberedelse og pilotprojekt til den endelige implementering og vedligeholdelse af organisationens nye norm. Processen bør organiseres snarere som en evolution end en revolution, idet de nye ideer bygges oven på organisationens eksisterende praksis, og gradvist bringes ind i de eksisterende fora. Du vil i kursusforløbet få redskaber til at organisere projektet omkring en refleksivt, dialogisk proces, hvor den nye praksis udvikles i et samarbejde mellem ledelse, medarbejdere og organisationens brugere i et forum, hvor feedback og løbende evaluering er i fokus.\nKonstruktiv og engagerende mødeledelse\nLederens rolle som forandringsagent er i denne proces mange-facetteret. Du vil få redskaber til værtsrollen ved et møde, som den der nogle gange er igangsættende, andre gange afgrænsende, ofte medskabende, og altid sikrer, at mødet er engagerende, formålsrettet og konstruktivt. På uddannelsen vil du således få redskaber til forskellig organisering af møder, hvad enten de er problemløsende, produktionsorienterede eller refleksive. Du vil træne en række enkle dialogiske redskaber til problemløsning i komplekse situationer, herunder til udvikling af håb og muligheder, baseret på organisationens ressourcer og erfaringer.\nCoachende samtaler med fokus på faglig udvikling\nPå kurset vil du tillige få redskaber til coaching af dine kolleger, som er enkle og effektfulde, og som er baseret på løbende effektmåling og klientfeedback, og som således tager udgangspunkt i håndtering af arbejdet med de af jeres klienter, som ikke oplever en progression. I forbindelse med dette introduceres forskningsbaserede principper for læring, som understøtter medarbejderens faglig udvikling. Centralt i denne coaching er arbejdet med medarbejderens relationelle færdigheder, arbejde med klientens og sagens formål, samt principper for udvikling og fastholdelse af klientens engagement.\nUndervisningen på uddannelsen tager udgangspunkt i principper fra den løsningsfokuserede praksis, Signs of Safety, Feedback Informed Treatment og Deliberate Practice samt implementerings-empiri. Fælles for ideerne er udviklingen af en samskabende, dialogisk og lærende praksis, hvor løbende feedback fra organisationens brugere er i centrum af arbejdet.\nUndervisningen på holdet vil veksle mellem oplæg og øvelser. Mellem undervisningsgangene vil der være læsning og skriftligt arbejde med ideerne i forhold til dit projekt. Du vil få mulighed for at få løbende feedback i forhold til arbejdet med dit projekt, såvel på holdet som i forbindelse med en lukket elektronisk platform, hvor I som deltagere vil kunne få sparring og feedback mellem undervisningsgangene.\nKurset afholdes over 6 dage, i form af 3 moduler a 2 dages varighed den 8. – 9. juni, 17. – 18. august samt 19. – 20. oktober 2020. Undervisningen afholdes centralt i Århus.\nPris: kr. 9.000,- + ca. 1.000,- kr. til litteratur.\nHenrik Vesterhauge-Petersen har 15 års erfaring med ledelse af en privat organisation for unge med psykosociale vanskeligheder, samt mere end 20 års erfaring med undervisning af ledere og medarbejdere i den løsningsfokuserede praksis, Signs of Safety og Feedback Informed Treatment inden for en bred kreds af institutioner og forvaltninger på det sociale område. Henrik er certificeret underviser i Feedback Informed Treatment og Signs of Safety og medforfatter til bogen ‘Signs of Safety – arbejdet med udsatte børn og deres familier’ (Turnell og Vesterhauge-Petersen, Hans Reitzels Forlag, 2013).\nInformation og tilmelding: solution@solutionfocus.dk


Denne mand spiser chokolade hver dag og er formentlig sundere end dig - VICE\nDenne mand spiser chokolade hver dag og er formentlig sundere end dig\nChokolademageren Willie Harcourt-Cooze anslår selv, at han i løbet af et helt år spiser, hvad der svarer til 36 kilo kakaobønner.\n04 maj 2016, 9:00am\nChokolade hver dag, flere gange om dagen? Det lyder som en drøm, hvis altså blot man ser bort fra bumser, sukkerchok og de ekstra kilo, der følger med.\nMen sådan behøves det ikke at være. I hvert fald ikke for chokolademageren Willie Harcourt-Cooze fra Devon i England. Chokolade indgår i så godt som alle hans måltider, men på trods af dette hævder han, at han er lige så slank og energisk som juicedrikkende helsefreaks.\nHarcourt-Cooze opnåede nærmest notorisk status, da han i 2008 medvirkede i britiske Channel 4's dokumentarprogram Willies Wonky Chocolate Factory. Han starter dagen med en kop varm kakao, spiser chokolade konsekvent gennem hele dagen og bruger det i sin madlavning.\nChokolademageren anslår selv, at han på et år tygger sig gennem det, der svarer til 36 kg 100-procent chokolade. Til sammenligning fortærer Schweizerne, der er det folk i verden, der gennemsnitligt spiser mest chokolade, kun 10 kg om året. Harcourt-Cooze spiser derfor rimelig meget chokolade.\n"Masser af mennesker har spist den forkerte slags chokolade," forklarer Harcourt-Cooze. "Hvis man ser tilbage i tiden og tilbage på de originale chokolademagere, så var de nogle søde og rare mennesker, der gjorde alt hvad de kunne for at kreere fantastisk chokolade, som folk virkelig kunne nyde."\nHarcourt-Coozes kærlighedsaffære med kakaoen startede, da han rejste rundt i den venezuelanske del af Andesbjergene. En mand, der udlejede strandparasoller, fortalte ham om en kakaofarm i bjergene, der var til salg. Harcourt-Cooze besøgte den 400.000 kvadratmeter store grund i Henri Pittier National Park, blev forelsket i stedet og satte sig for at lære at gro kakaoplanter.\nI nogle dele af verden er det helt normalt at lave mad med chokolade, og så sent som i går rev jeg en 100-procents chokolade ned i min sovs\nI dag sælger Harcourt-Cooze "bønne-til-bar" produkter gennem firmaet Willie's Cacao, selvom det ikke har været en nem opgave at få de Nutella-krævende masser til at spise 70 procent kakao. Derudover kritiserede Venezuelas tidligere præsident Hugo Chavez angiveligt virksomheden, fordi man eksporterede kakaoen i stedet for at holde hele produktionen i Venezuela. På trods af dette advokerer Harcourt-Cooze stadigvæk for chokolade med så højt kakaoindhold som muligt.\n"I takt med at de [originale] chokoladeproducenter voksede, ændrede de mentalitet, og på et tidspunkt besluttede man sig for, at det var billigere at bruge sukker end kakao. Det var mere profitabelt og man puttede derfor mere sukker i chokoladen," fortæller han. "Derefter byttede chokoladeproducenterne kakaosmør ud med vegetabilsk fedt."\nDet betyder, at din tipoldemor sandsynligvis ikke ville kunne genkende sine gamle chokoladefavoritter, hvis hun stadig var i live.\n"Uden at vide af det, så har chokolade ændret sig på blot en enkelt generation," siger han.\nSelvom man ikke kan anfægte Harcourt-Coozes chokoladepassion, så gnasker han måske alligevel ikke så helt så meget chokolade, som man skulle tro. Hans kop morgenkakao laver han med 45 gram 100-procents kakao. Chokoladen, han spiser i løbet af dagen, i takt med at han fører tilsyn med produktionen af chokolade (en af frynsegoderne ved at være en pseudo Willy Wonka), indeholder 70 procent kakao, og chokoladen, han bruger i sin madlavning, er 100 procent kakao.\nHarcourt-Coozes hemmelighed ligger i, at han spiser den rigtige slags chokolade. Det er måske ikke så overraskende den slags, der har et højt indhold af kakao. Den slags der ofte omtales som "super food". God chokolade har et højt indhold af uforarbejdede kakaobønner. Det betyder, at man både får mere smag og mere af kakaoens gode egenskaber.\n"Når man taler om chokolades indhold af antioxidanter og de helbredsmæssige fordele, de fører med sig særligt for tarmsystemet, så taler man om mørk chokolade af høj kvalitet," forklarer Harcourt-Cooze. "Ikke mælkechokolade."\nJo Travers, der er diætist ved The Harley Street Nutritionist, er enig i, at mørk er det sundere chokoladevalg.\n"Kakao indeholder store mængder mikronæringsstoffer som for eksempel jern, magnesium og zinc, og så indeholder det også plantestoffer, man mener har antioxiderende egenskaber," forklarer hun.\nOg det er de næringsstoffer, der er årsag til de mange pseudo-videnskablige artikler, der florerer rundt omkring på nettet om chokoladens gode egenskaber. Artikler der sørger for, at vores dårlige samvittighed ikke tager overhånd, når vi fortærer en hel plade Marabou hjemme foran fjernsynet.\n"Der er foretaget undersøgelser, der angiveligt indikerer, at indtagelse af kakaopulver kan føre visse helsefordele med sig. Det skulle for eksempel være godt for blodtrykket og sågar kunne beskytte mod særlige former for kræft," fortæller Travers. "Det skal dog understreges, at man endnu ikke har kunnet bevise noget af dette helt endegyldigt. Problemerne opstår, når man blander kakaoen med fedt og sukker. Så er det mere sandsynligt, at det fører negative konsekvenser for helbredet med sig."\nOg de fleste chokoladebarer i supermarkedet drukner rigtig nok i sukker og tilsætningsstoffer.\nDer er foretaget undersøgelser, der angiveligt indikerer, at indtagelse af kakaopulver kan føre visse helsefordele med sig. Det skulle for eksempel være godt for blodtrykket og sågar kunne beskytte mod særlige former for kræft. Problemerne opstår, når man blander kakaoen med fedt og sukker. Så er det mere sandsynligt, at det fører negative konsekvenser for helbredet med sig.\n"Jeg forstår udemærket godt, hvorfor firmaerne gør det - når folk tager en bid af deres yndlings chokoladebar, så vil de gerne have, at oplevelsen skal være den samme hver gang. Derfor blander de store producenter en masse forskellige slags bønder sammen, som de derefter manipulerer for at bevare den velkendte smag," fortæller Harcourt-Cooze. "I Storbritannien betyder det, at mælkechokolade i gennemsnit kun indeholder 12,5 procent kakaobønner, og derfor går kakaoens mange gode egenskaber tabt."\nOg det er ikke kun næringen, der går tabt. Man går også glip af kakaoens berusende effekt. Kakao indeholder theobromin, der resulterer i en langsom udløsning af endorfiner. Det kick, man får, når man spiser en almindelig chokoladebar, et en korterevarende sukkerrus, men god chokolade rammer dig med masser af theobromin, præcis som et skud koffein gør - bare helt uden angst.\n"Når man er på udkig efter god chokolade, så skal man holde øje med, hvor bønnerne kommer fra," siger Harcourt-Cooze. "Den ekstra indsats der skal til for, at man finder 'single estate' chokolade, der kun indeholder bønner fra samme plantage, er det hele værd. Men 'single estate' må ej forveksles med 'single origin', som bare er chokolade fra samme land eller region. Denne betegnelse er nemlig ikke garant for kvalitet, da alle kakaoplantager er forskellige. Det er også vigtigt at være opmærksom på, om der er blevet tilføjet alt muligt til chokoladen som for eksempel sojaemulgator eller vanilje. Hvorfor ville man dog tilføje den slags, hvis man bruger de allerfineste bønner? De maskerer jo kakaoens smag."\nHelt basalt så betyder det, at chokoladens næringsindhold stiger i takt med indholdet af kakao. Selvom det måske vil være lige voldsomt nok at kaste sig over 100-procent chokoladebarer (smagen er ikke ligefrem velsmagende), så ville det måske ikke være en helt dårlig idé, hvis vi i højere grad begyndte at inkorporere kakaoen i vores daglige madlavning.\n"I nogle dele af verden er det helt normalt at lave mad med chokolade, og så sent som i går rev jeg en 100-procents chokolade ned i min sovs," fortæller Harcourt-Cooze. "Det er en rigtig god ingrediens at bruge, når man skal opbygge smag. Jeg koger altid min brune ris sammen med en lille klump chokolade, og når jeg bager brød, tilføjer jeg altid 90 gram chokolade for hver kilo mel, jeg bruger. Det giver brødet en rig brun farve og en kakao-nøddeagtig smag."\nDrømmen kan altså godt blive til virkelighed. Vælger man det rette stads, så kan man faktisk godt spise chokolade både morgen, middag og aften.\nDenne artikel udkom oprindeligt på MUNCHIES USA i maj 2015.


Hver fjerde rocker eller bandemedlem er faldet fra exitforløb i år\nI 2017 har 36 rockere eller bandemedlemmer forladt deres tidligere kriminelle miljø og er nu i exitforløb. 13 andre har haft samme ønske, men er faldet eller sorteret fra. Exitenhederne har en forkert forståelse af deres motivation, mener forsker.\nMandag D. 28. AUGUST 2017 KL. 15:20\nArkivfoto: »I danske exitprogrammer har vi en tænkning, hvor man skal gøre sig fortjent til et forløb og ad flere omgang vise, at man er motiveret, men det er et problem, for det tilsvarer ikke de erfaringer, vi har med målgruppen,« siger forsker Tina Wilchen Christensen.\n49 rockere eller bandemedlemmer har i løbet af årets første otte måneder forsøgt at komme i et såkaldt exitforløb, hvor de kan få hjælp og støtte til at forlade deres kriminelle miljø. Det viser en aktindsigt hos Rigspolitiet, som Berlingske har fået.\nDe 49 personer er i løbet af årets første måneder blevet screenet for at finde ud af, om de er motiverede nok og klar til at starte i exit.\n37 af de 49 levede op til exitprogrammets kriterier og har fået tilbudt et forløb. En er siden faldet fra, mens 12 blev sorteret fra i den indledende screening.\nDet er de enten fordi de selv har mistet modet undervejs, fordi de ikke er vurderet egnet til exit på grund af manglende motivation, eller fordi kommunen har et andet, mindre indgribende tilbud, man vurderer, er bedre.\n»Jeg kan nok ikke nå at stoppe mine tidligere fjender og sige: Undskyld, før du skyder – jeg er ikke bandemedlem mere«\nI flere af landets store byer sker det ofte, at tidligere rockere og bandemedlemmer får et nej til at komme i exit. I Aarhus har man haft 30 exitdeltagere, men oplever, at interessen er markant større. Cirka halvdelen af dem, der henvender sig, bliver således sorteret fra, fortæller politikommissær hos Østjyllands Politi, Allan Aarslev.\n»Det kan være, hvis de ikke er villige til at efterleve de krav, vi har til dem. Det er svært at sige helt firkantet, men det kan være, hvis de ikke er villige til helt at forlade det kriminelle miljø og vise, at de vil noget andet nu,« siger Allan Aarslev.\nSamme billede tegner sig i Odense. Siden maj 2013, hvor kommunen etablerede en exitenhed, har man haft 20 forløb.\n»Der er mange flere, der har henvendt sig, men hvor vi har vurderet, at der ikke var den nødvendige motivation eller evne til at kunne komme igennem det,« konstaterer leder i Center for Familie og Unge, Anders Nordentoft, og nævner, hvordan man i kommunen har set eksempler på, at bandemedlemmer har forsøgt at komme i exitforløb alene for at få bedre vilkår i forbindelse med en afsoning.\nKommunen har ikke tal på, hvor mange rockere og bandemedlemmer man afviser at give exitforløb, men det er »nok flere, vi siger nej end ja til«, vurderer Anders Nordentoft:\n»Vi er meget kritiske og holder mange møder med borgerne, før vi tager stilling til, om det er noget, vi vil investere i. Det er ikke sådan, at de bare kan komme fra den ene dag til den anden og få et exitforløb. Det er noget, de skal have nævnt flere gange, og som vi skal have talt igennem med dem.«\nExitforløb er programmer henvendt til stærkt kriminelle, som oftest tidligere rockere og bandemedlemmer, som ønsker at forlade deres kriminelle løbebane.\nProgrammerne tilbyder alt fra hjælp til at finde en bolig og få job eller uddannelse til psykologsamtaler og bistand til at fjerne bande- og rockerrelaterede tatoveringer.\nExitforløbene er organiseret i et samarbejde mellem politi, kommune og kriminalforsorg i lokalt forankrede enheder.\nFor at få et exitforløb skal man igennem en screening, der viser, at man er motiveret til at forlade det kriminelle miljø.\nDer er store udsving i, hvor lang tid et exitforløb strækker sig over, men de fleste forløb er afsluttet efter 12-24 måneder, oplyser Rigspolitiet.\nRigspolitiets opgørelse tæller alene personer, der før deres kontakt med exitprogrammet var registreret som rockere eller bandemedlemmer hos politiet.\nKilder: Justitsministeriet og Rigspolitiet.\nMen exitenhedernes minutiøse gennemgang af rockere og bandemedlemmers motivation for at forlade deres kriminelle fortid og begynde i exit er ifølge Tina Wilchen Christensen forfejlet. Hun forsker i exitprogrammer ved Senter for ekstremismeforskning på Oslo Universitet.\n»I danske exitprogrammer har vi en tænkning, hvor man skal gøre sig fortjent til et forløb og ad flere omgange vise, at man er motiveret, men det er et problem, for det tilsvarer ikke de erfaringer, vi har med målgruppen,« siger hun og henviser til forskellige forskningsprojekter, der viser, at »motivation kan opstå meget pludseligt og være meget kortvarig.«\nMen fra man som rocker eller bandemedlem henvender sig første gang med en interesse i at komme i et exitforløb, og til man faktisk er igennem de indledende samtaler og screeningen, kan der gå flere måneder. Og det er alt for lang tid, siger Tina Wilchen Christensen, der mener, myndighederne skal stå klar med et exittilbud få dage, efter at en rocker eller et bandemedlem har henvendt sig første gang.\nMen er der ikke omvendt en pointe i, at man er nødt til at screene hårdt, så man undgår at få en masse ind, som egentlig slet ikke er motiverede og som så falder fra?\n»Jo, men vi har ikke en fast forståelse af, hvad motivation er. Jeg har talt med ansatte i politiet i Danmark og i exitenheder i Sverige, der fungerer som mentorer, som siger, at det er afgørende, at deltagerne møder til tiden. Gør de ikke det, tolker de det som et tegn på, at de ikke er motiverede. Men hvem siger, at det at være der til tiden er udtryk for motivation?« spørger Tina Wilchen Christensen retorisk.\nAf de tidligere rockere og bandemedlemmer, der kommer igennem nåleøjet og får tilbudt exitforløb, er der også af og til nogen, der falder fra.\nEn tendens som er ekstra udpræget, når gadebander og rockerklubber ligger i åben krig, som tilfældet er i København i øjeblikket, hvor banderne Loyal to Familia (LTF) og Brothas bekriger hinanden. For krig kræver ekstra fodsoldater, og dem forsøger banderne at rekruttere fra exitprogrammerne.\n»Der vil være nogen, der får tilbagefald i de her perioder. Det kan skyldes flere ting: At de ikke har et sted at gemme sig, at de er bange for deres liv og oplever, de er nødt til det, at de lige pludselig igen får fjender, selv om de ikke er i miljøet mere, og så er der nogen, der bliver opsøgt og får at vide, at »enten er du med os eller også er du imod os,« siger områdechef for exitprogrammet i kommunen, Joy Torpdahl.\nTil gengæld oplever man også i exitenheden i København, at interessen for at komme i exit stiger, når verserende bandekrige ebber ud, fortæller Joy Torpdahl.\n»Når mennesker først har ønsker for sig selv, forsvinder de jo ikke bare. Jo flere forsøg de får her, des større chance for, at det lykkes. For så ved de præcis, hvad de går ind til, og er afklarede med, at det er det, de vil,« siger hun.\nMangel på netværk\nSamme indtryk har man dog ikke i foreningen Tidligere Bandemedlemmer (TBM).\nI den frivillige forening, der tæller 1.500 medlemmer – alt fra tidligere rockere og bandemedlemmer til tidligere nynazister og hooligans - fra otte forskellige lande, har man flere medlemmer, der har været i exit, men som har afbrudt deres forløb og aldrig er vendt tilbage.\nSkoleleder: »Ingen ønsker at blive bandemedlem, men hvad skal de gøre?«\nProgrammerne er, selv om de beskrives som individualiserede forløb, for standardiserede, og flere TBM-medlemmer oplever ikke den nødvendige forståelse undervejs, fortæller talsperson for TBM Scandinavia, Michael Green.\n»De her mennesker mangler ikke en ny lejlighed eller en jobhenvisning. Den vigtigste ingrediens for at komme ud af miljøet – og det kan du ikke lave i sådan et program – er et netværk og noget socialt samvær,« siger han med henvisning til, at de fleste rocker- og bandemedlemmer, der forlader deres kriminelle miljø, samtidig vinker farvel til både socialt og forretningsmæssigt netværk.\nExit: Halvdelen af eksrockere og bandemedlemmer i København fortsætter den grove kriminalitet For abonnenter\nPolitikerne vil mistrivsel hos unge til livs: »Det er nemt at give test og karakterer skylden, men det er ikke virkeligheden«\nPolitikere siger, det er vejen frem – de unge ser en blindgyde For abonnenter


Sådan tegner du et indrammet jacuzzi\nSådan monteres kabinetter på en betonvæg\nDIY flydende gulv\nTravertin Badeværelse Idéer\nSådan tilslutter du en lejr med solkraft\nSådan ændres bladet på en mitsave\nHvordan man opbygger en billig rustik hytte\nSådan installeres en skorstensflue til en brændeovn\nSådan tegner du et indrammet jacuzzi\nMål og mark midten af væggen langs den vandrette ramme af boblebadet. Marker en lodret linje op ad midten af væggen på dette mærke.\nSpred fliseremørtel langs bunden af væggen over rammen af boblebadet. af mørtel, der er højere end højden af en flise.\nSæt fliser i morteren, der starter ved den lodrette linje. Sæt afstandsstykker mellem fliserne og under dem, at adskille dem fra boblebadrammen. Arbejd dig ud fra midten til enden af væggen og skære endefliserne på en fliseskærer.\nGentag processen for hver successivt højere række fliser over boblebadrammen opbygger du væggen i et gittermønster, indtil hele væggen er dækket.\n5. Gentag for hver væg omkring boblebadet Hvis en del af boblebadrammen løber vandret ned ad en mur, skal fliserne sidde ved siden af.\nLad mørtelet tørre i en dag. Fjern afstandsstykker.\nFrugt fliserne ved hjælp af en fugemasse for at presse fugten ind i linjerne og tørre den overskydende fugemængde med en fugtig svamp, så det er nly forbliver i rummene. Lad være med at fordybe rummet mellem bundfliserne og boblebadrammen, men lad rummet være der.\nLad fugemassen indstilles til en dag. Kør en kugle af caulk i mellemrummet mellem bundfliserne og boblebadrammen. Lad caulk og fugemasse indstilles i tre dage før du bruger boblebadet.\nBrug øjenbeskyttelse ved skæring af fliserne.\nEn jacuzzi, der er indbygget i dit badeværelse, vil ofte have en ramme der dækker den og adskille den omgivende væg. Hvis du beslutter dig for at tegne den væg, giver rammen en perfekt ramme til fliserne. Som med alle flisebelægningsprojekter, ll starter fra midten af hver væg og træner ud mod siderne. Caulk snarere end fuger samlingerne mellem fliserne og rammen, for at give ekstra fugt modstand.\nSådan tegner du en udendørs gårdhave\nSådan installeres Engineered Floating Hardwood Floors\nSådan laver du en keramisk brusekabine\nDIY Garage Workbench\nSådan tilføjes Beadboard til køkkenskabe


Irske medier bøjer sig i støvet for Eriksen - TV 2\nIrske medier bøjer sig i støvet for Eriksen\n15. nov. 2017, 05:06\nChristian Eriksen Foto: Liselotte Sabroe / Scanpix Denmark\nChristian Eriksen forvandlede de irske VM-drømme til et mareridt, skriver irske medier i nederlagets stund.\n- Mere end 1200 år efter at de første gang svingede forbi og begyndte at give udlændinge et dårligt ry, var Danmark tilbage for at forvandle irske drømme til mareridt.\nSådan lyder indledningen på kampreferatet af tirsdagens 5-1-sejr til Danmark over de grønblusede irere i Irish Times, der er en af Irlands største aviser.\nSe videoen fra efter kampen: Her går Schmeichel og co. amok\nHenvisningen til vikingernes indtog på de nordatlantiske øer er passende, efter at de danske landsholdsspillere udraderede de hårdt kæmpende irere.\nIsær én spiller bliver fremhævet som bødlen over de irske VM-drømme.\nPå de britiske øer kender de selvfølgelig Christian Eriksen fra Premier League, hvor han gennem flere sæsoner har været en af nøglespillerne i topklubben Tottenham, så fokus var inden playoffkampene rettet mod fynboen.\nMed god grund. Eriksen sprudlede og sendte irerne ud i VM-mørket med et hattrick, så det er ham, der løber med overskrifterne i de irske medier.\n- Christian Eriksen retfærdiggjorde al den spalteplads, der er blevet tildelt ham efter lodtrækningen til playoffkampene ved at score hattrick og generelt rykke irerne fra hinanden, skriver Irish Times.\nIrlands mest læste avis, Irish Independent, hylder også Christian Eriksen, der pillede pynten af irerne.\nEngelsk legende hylder Eriksen: Fremragende\n- Martin O'Neills (den irske landstræner, red.) hold blev udklasset og smadret af Danmark og den danske stjerne Christian Eriksen, der beviste, at han er en matchvinder i verdensklasse, som vil pynte på sommerens slutrunde, skriver avisen.\nTabloidavisen Irish Mirror hæfter sig ved, at Irland endnu en gang var ude af stand til at bevare en føring. Det skete ifølge avisen ved at give Danmark "to mål på en tallerken, der fik modstanderne til se bedre ud, end de var".\n- Og herfra kiggede Danmark sig aldrig tilbage, og Christian Eriksen fileterede de knækkede mænd i grønne bluser med et brillant hattrick, skriver avisen.\nI England, hvor Christian Eriksen altså spiller til daglig, sender The Guardians sportsjournalister også rosende ord mod Eriksen efter kampen.\n- Danmark, der var Irland overlegen i denne playoffkamp, tager afsted (til VM, red.) i stedet for Irland. I Christian Eriksen har de en spiller, der hører til blandt eliten. Et faktum, han understregede smukt i Dublin med et forrygende hattrick.\nLodtrækningen til VM i Rusland finder sted den 1. december. Det er endnu ikke fastlagt, om Danmark ender i andet eller tredje seedningslag. Få overblikket her:\nDanmarks seedning til VM afhænger af én kamp - og forskellen er enorm