Procespapir: Skoleudviklingsplan - PDF\nDownload "Procespapir: Skoleudviklingsplan 2014-2015"\n1 Procespapir: Skoleudviklingsplan Skolecenter Jetsmark\n2 Indhold Indledning... 3 Fokus på udvalgte kommunale indsatsområder... 4 Inklusion og læring... 4 Teamsamarbejde... 8 Reformens temaer i fokus Skolecenter Jetsmarks strategiplan Elevernes trives i en sammenhængende skole med både en undervisnings- og en fritidsdel Understøttende undervisning Evaluering og fagligt løft Læring gennem brugen af IT Skolens åbning mod det omgivende samfund natur, kultur og erhverv Bilag 1: Ledelsesmæssige overvejelser Bilag 2: Rammer der rummer\n3 Indledning Skoleudviklingsplan er at betragte som et procespapir. Vi har travlt på Skolecenter Jetsmark. Vi skal dels kvalificere den drift vi har gang i og dels skal vi selvfølgelig arbejde med fusionere tidligere Jetsmark Skole og Pandrup Skole i lyset af reformen. Skoleudviklingsplan er udarbejdet efter Forvaltningens skabelon. Vi har suppleret med to bilag: Bilag 1: Ledelsesmæssige overvejelser, som du kan lære, hvis du ønsker at læse nærmere om ledelsens teoretiske tilgang til arbejdet med at holde god skole anno Bilag 2: Rammer der rummer, som er et procespapir vi har arbejdet med henover vinteren. 3\n4 Fokus på udvalgte kommunale indsatsområder Inklusion og læring Sammenhæng: Vi ønsker at fremme en kultur, der understøtter lærere og pædagoger, som er dygtige ledere i klasserummet, har en god relation til sine elever, har struktur på undervisningen og gode fagdidaktiske kundskaber, så eleverne lærer så meget som muligt. Disse lærere og pædagoger fremstår som både faglige og personlige rollemodeller og inspiratorer for eleverne. Anvendelse af ICDP-teknikker er med til at eleverne giver de nære professionelle gyldighed til at være betydningsfulde voksne. Målet er at vi i et godt samarbejde med hjemmene - samskaber et læringsmiljø, som støtter læring og læringsprocesser. I sådanne læringskulturer har læring og en god arbejdsindsats på skolen social status. Et bedre læringsudbytte hos eleverne drejer sig om at videreudvikle lærernes og pædagogers praksis og etablere skolekulturer, som er samarbejdsorienterede og har fokus på elevernes læring, socialisering og sunde udvikling. Vi ønsker at tilrettelægge forholdene således, at lærerne og pædagogerne kan reflektere deres egen praksis og foretage nødvendige ændringer baseret nyttig viden om hvordan der holdes god skole. På Skolecenter Jetsmark har alle fastansatte i fritidsdelen enten færdiggjort eller er i færd med at færdiggøre ICDP-uddannelsen. I undervisningsdelen er det målet, at alle lærere skal gennemføre modul 1. Det anerkendende og ressourceorienterede syn med den gode relation som omdrejningspunkt afspejler sig i skolens tilgang til alle børns læring, og det skal som udgangspunkt afspejle sig i alle sammenhænge i det pædagogiske arbejde; både i forhold til børn, forældre og internt blandt de ansatte. Der arbejdes således kontinuerligt med at fremme grundlagsforståelsen. 4\n5 Vi arbejder på at få en stadig bedre overlevering fra børnehaverne til skolestart i fritidsdelen den 1. april. Vi ønsker at arbejde med faste kontaktpædagoger i det fireårige forløb i indskolingen. Dette vil understøtte oplevelse af sammenhænge, og det vil understøtte relationsarbejder og udviklingen af trivselsteamene i indskolingen. Vi gør endvidere brug af skolestartspædagoger en i hver by som er med til at understøtte børnenes gode skolestart. Skolestartspædagogen arbejder i årscyklusen 1. april 31. marts. Indskolingen på Skolecenter Jetsmark består som bekendt af en undervisningsdel og en fritidsdel. Indskolingspædagogerne har sin gang begge steder. I perioden fra 1. april og frem til sommerferien er den primære opgave i samarbejde med kontaktpædagogen - at arbejde med de kommende børnehaveklasseelevers skoleparathed. I perioden fra 1. august til 31. marts er den primære opgave at samarbejde med kontaktpædagogen og børnehaveklasselederen. Målet er inklusion, og inklusion lykkes, når alle elever er til stede og deltager aktivt i den almene undervisning, betyder noget for klassens fællesskab, har stort udbytte af læringen. Indskolingspædagogerne arbejder med at understøtte, at det enkelte barn har mulighed for at udfolde sin personlighed og føle sig betydningsfuld for fællesskabet. Du er bevidst om, at børn der føler at det de kommer med, bliver værdsat - får øget selvtillid og evne til at begå sig socialt blandt kammeraterne. for at Skolecenter Jetsmark skal være et både trygt og udfordrende sted at være også for de skolestartende børn. På Skolecenter Jetsmark mener vi, at de nye skolebørn har krav på at opleve og tilegne sig noget nyt, men de skal på samme tid erfare, at skolelivet også kræver noget nyt af dem selv. De skal føle sig trygge ved skolen, samtidig med at de bibringes en forståelse for, at der er normer og kultur der skal understøttes og samskabes vi skal samskabe en inkluderende skolekultur. 5\n6 Børnene skal have gode muligheder for at udfolde sig fysisk både inde og ude. I legen trænes og fæstnes det, børnene allerede har lært, og der udvikles nye læremotiver. I fritidsdelen arbejder der struktureret med leg og bevægelse. En stor del af den pædagogiske opgave er at give børnene mulighed for at lege mens de lærer, og samtidig øge deres bevidsthed om, at de lærer, mens de leger, og at de også lærer af hinanden. Børnene får øget bevidsthed om, at de er elever, mens det legende indhold bygger bro mellem daginstitutionens og skolens kultur. I 2012 udarbejdede vi en ny professionsunderstøttende skabelon til MUS. Mål: At de nære professionelle bliver stadig bedre til at facilitere børnenes udvikling og læring. At både lærere og pædagoger arbejder målrettet med den anerkendende og ressourceorienterede tilgang til det enkelte barn og dets familie. At pædagogikken er synlig i elevplaner, udviklingsplaner, i skole/hjemsamtaler, på netværksmøder, på kompetencecenter. At videofeedback også bliver et redskab til at facilitere teamenes arbejde med den enkelte læres/pædagogs relationskompetence. At der i samarbejdet lærer/pædagoger fremmes en fælles forståelse for tilgangen til det enkelte barn - med respekt for professionernes forskellighed og de forskellige fællesskaber, opgaverne skal løses i. At forældrene får kendskab til grundsynet og de arbejdsmetoder, vi gør brug af med henblik på at skabe trivsel, udvikling og læring. At vi de nære professionelle bliver stadig dygtigere til at inddrage de ressourcer der er i familierne. 6\n7 Tegn: At vi kan se, at børn og personale på Skolecenter Jetsmark trives. At børn, forældre og kolleger omtales i en anerkendende tone i alle sammenhænge. At en større del af de faglig svage børn og børn med særlige behov inkluderes og trives. At de 2 faggrupper på skolen i højere grad gør brug af hinandens ressourcer. At vi-tanken bliver dominerende. Tiltag: En realisering af ovenstående kræver mange tiltag. Et overordnet vigtigt tiltag er at kvalificere og facilitere teamsamarbejdet. Se dette foldet ud i nedenstående tema. Kontaktpædagogerne deltager i undervisningen i tre ugentlige overlapstimer. Vi har ansat to indskolingspædagoger én pr. spor. Etablering af ressourceteams i begge byer - bestående af en AKT-lærer og en AKTpædagog, som fleksibelt kan varetage en mere indgribende og specialiseret indsats. Evaluering: Det skal dagsordenssættes i skolens herunder i SFO ens team, at det bliver evalueret i hvilket omfang de ønskede tegn kommer til udtryk, herunder regulere tiltagene. Vi vil i skoleåret 2014/2015 justere vores praksisunderstøttende skabelon for MUS, herunder fokusere på TUS. 7\n8 Teamsamarbejde Vi ønsker et funktionelt teamsamarbejde i lærende organisation som organisatorisk grundlag for refleksioner og samarbejde om at efterleve kommunale og nationale fordringer. Sammenhæng: Udviklingen af det allerede eksisterende teamsamarbejde på Skolecenter Jetsmark er begrundet i den øgede udfordring fra mange interessenter både lokalt og nationalt - kravet om dokumentation, evaluering, elevplaner, handleplaner og mål- og indholdsbeskrivelser. Disse udfordringer stiller øgede krav til de didaktiske overvejelser og evnen til at begrunde de valg, der træffes i den pædagogiske praksis. Begrundelsen for denne udvikling er flere. Det er bl.a.: pædagogiske begrundelser, der fokuserer på teamets funktion i forhold til samarbejdet om det enkelte barn og udvikling af børnenes læring og undervisning. personalemæssige begrundelser, der fokuserer på teamets funktion i forhold til udvikling af lærernes og pædagogernes kompetencer evnen til at håndtere de mange udfordringer. arbejdsmiljømæssige begrundelser, der fokuserer på teamets muligheder for kollegial aflastning og udvikling af et bedre arbejdsmiljø. Vi er bevidste om, at et bedre læringsudbytte hos eleverne drejer sig om at videreudvikle lærernes og pædagogers praksis og etablere skolekulturer, som er samarbejdsorienterede og har fokus på elevernes læring, socialisering og sunde udvikling. Denne erkendelse fordrer en særlig indsats på Skolecenter Jetsmark. 8\n9 Mål: Målet er en funktionel teamstruktur, der understøtter arbejdet med at implementere skolepolitikken på Skolecenter Jetsmark. Vi ønsker at fremme en kultur, der understøtter lærere og pædagoger, som er dygtige ledere i klasserummet, har en god relation til sine elever, har struktur på undervisningen og gode fagdidaktiske kundskaber, der skaber de bedste resultater. Disse lærere og pædagoger fremstår som både faglige og personlige autoriteter for eleverne. Vi ønsker i et godt samarbejde med hjemmene - at fremme en elev/børnekultur, som støtter læring og læringsprocesser. I sådanne læringskulturer har læring og en god arbejdsindsats på skolen social status. Tegn: Vi ønsker at se et funktionelt teamarbejde i forhold til: Struktur Indhold Proces Der skal være et godt samspil mellem teamstrukturen, opgavernes indhold og formen på arbejdsprocesserne. 9\n10 Tiltag: Evidensbaseret professionsarbejde: Vi vil tilrettelægge forholdene således, at lærerne og pædagogerne kan diskutere deres egen praksis og foretage nødvendige ændringer baseret på forskning. Vi ønsker at skærpe personalets bevidsthed om de tre lærerkompetencer. Vi ønsker at have fokus på hvordan vi kvalificerer vores indsats i forhold til at det pædagogiske personale bliver stadig mere professionelle i forhold til didaktiske kompetencer, relationskompetencer samt klasserumsledelse. Ledelsen vil forfølge tiltag med henblik på at efteruddanne og opkvalificere teamlederrollen i såvel undervisnings- som fritidsdelen. Organisering i teams: Arbejdet i klasseream understøtter det daglige arbejde. I indskolingen følger kontaktpædagogerne i fritidsdelen eleverne i en fireårig periode. Dette understøtter vores arbejde jf. grundlagsforståelsen, og understøtter inklusionsindsatsen, herunder det gode samarbejde med forældrene. For at understøtte det faglige fokus, vil vi fremover tillægge fagteams meget større betydning. Vi har tidligere med succes skemalagt klasseteamenes tid. Fremover vil vi få erfaring med skemalægning af dansk- og matematikfagteams. I grundskolen for årgangene årgang; årgang; årgang. Dette understøtter de nye muligheder for holddannelser på over halvdelen af tiden. Ledelsen vil i forbindelse med planlægningen af skoleåret 2014//15 sikre dette. Vi vil i planlægningen af skoleåret 2014/2015 ligeledes have stort fokus på hvordan vi bedst muligt inddrager teamfacilitatorernes nye indsigter. Planlægning og evaluering: Der skal skabes mere fortrolighed med brug af SMTTE- modellen som dynamisk værktøj til planlægning og evaluering på alle niveauer i organisationen. Ledelsen vil følge konkret op på dette i skoleåret 2014/\n11 Evaluering: Det er en ledelsesmæssig forventning, at SMTTE-modellen anvendes som dynamisk planlægningsog evalueringsværktøj. Dette gør sig gældende på alle niveauer i organisationen Skolecenter Jetsmark: De enkelte klasseteam Fagteam De enkelte SFO-team TUS MUS Skolens ledelsesteam Skolebestyrelsen 11\n12 Reformens temaer i fokus Skolecenter Jetsmarks strategiplan Elevernes trives i en sammenhængende skole med både en undervisnings- og en fritidsdel Tema: Eleverne trives i en sammenhængende skole med både en undervisnings- og en fritidsdel Målet er, at skolerne i Jammerbugt Kommune udgør professionelle og kvalificerede læringssteder, hvor der er et velfungerende og ligeværdigt samarbejde mellem lærere og pædagoger, således at børnene og de unge sikres et miljø og en hverdag, som er sammenhængende og som understøtter deres trivsel og læring. Lærerne og pædagogerne har i fællesskab ansvaret for, at det enkelte barn føler sig set, mødt og anerkendt som det det menneske, det er. Samarbejdet mellem pædagogerne og lærerne i skolen skal være med til at sikre, at børnene udvikler deres personlige, faglige, sociale og kulturelle kompetencer. Det er op til den enkelte skole i samarbejde med skolebestyrelsen at udarbejde mål- og indholdsbeskrivelser for fritidsdelen efter reformen under hensyntagen til, at fritidsdelen fremover udgør en kortere del af børnenes hverdag i skolen. Ungdomsskolen og folkeskolen forpligtes til at indgå i samarbejder og partnerskaber, der kan bidrage til opfyldelsen af folkeskolens formål og mål for fag og obligatoriske emner. Status: Hvor er vi nu? Status på arbejdet med at etablere en sammenhængende skoledag med et velfungerende samarbejde mellem lærere og pædagoger, som understøtter børnenes og de unges trivsel og læring. Kaas afdelingen: Samarbejdet mellem skoledelen og fritidsdelen er begrænset og ikke systematiseret eller formaliseret på daglig basis. Der er ikke indskolingspædagoger i indskolingen. Det daglige samarbejde er præget af ad hoc løsninger. Vi har fyraftensmøder 4 gange årligt med indskoling og fritids delen. Derudover deltager pædagoger i dele af skole-hjem samarbejdet. Pandrup afdelingen: Lærere og pædagoger arbejder sammen i lærings- og trivselsteam omkring den enkelte klasse i indskolingen. Der er skemalagt én lektion ugentlig til samarbejdet. kontaktpædagogen er tilknyttet klasse med 114 lektioner årligt på 3. årgang 78 lektioner grundet overgang til skolestartende børn start i fritidsdelen 1. april. Disse lektioners placering planlægger det enkelte team ud fra, hvad der giver mening i opgaveløsningen. Teamets opgave er at understøtte det enkelte barns samt klassens trivsel og læring. Pædagogens primære funktion er at understøtte trivsel og inklusion. der arbejdes med Trin for Trin eller Fri for mobberi. Teamet holder fælles forældresamtaler og forældremøder. Mål: Hvor vil vi gerne være i 2018? Hvordan vil man i fremtiden De nære professionelle er ansvarshavende og ansvarstagende. Der er et reelt samarbejde mellem de professionelle og hjemmet og hvor de professionelle skaber en helhedsorienteret indsats mod et sammenhængende børneliv. Målene er at 12\n13 kunne se i vores organisering og tilrettelæggelse af skoledagen, at hverdagen understøtter børnenes og de unges trivsel og læring? Hvordan ønsker vi at samarbejdet mellem pædagoger og lærere skal fungere fremover? Skabe intelligente og differentieret holddelinger Skabe fleksible undervisningsmiljøer Der er et formaliseret og tydelig samarbejde mellem faggrupperne som understøtter eleverne faglige, sociale og personlige udvikling. Med formaliseret mener vi, at ledelsen sætter rammer og strukturen for samarbejdet. Med tydelig mener vi fælles teammøder og arbejde som understøtter undervisningen og aktiviteter i fritidsdelen. Eleverne oplever udfordringer i egen udviklingszone De professionelle opstiller sammen med barnet læringsmål, der er tilpasset den enkelte elev. Der er et ligeværdigt samarbejde mellem lærere og pædagoger hvor de to professioners kompetencer kommer i spil. Trivselsundersøgelser indgår som en naturlig del som parametre for elevernes sociale og personlige udvikling. Tiltag: Hvordan kommer vi derhen? Hvilke skridt vil vi tage hen over de næste skoleår for at nå målene? Didaktiske overvejelser: Hvad gør vi? Hvorfor? - Begrundelserne Hvem? Hvordan? Hvornår? - Kort sagt det operationelle Uddannet personalet. 3 slags skolepædagoger Skolestartspædagog Kontaktpædagog Inklusionspædagog Funktionsbeskrivelse af de tre pædagoger. Kompetence udvikling af lærere og pædagoger i form af refleksive samtaler, TUS, sparring, interne kurser, vidensdeling. Kontaktpædagog i team med klyngens klasselærere. Samarbejdet sker fra klasse Undersøgende på bedst muligt skolehjem samarbejde form, tid, sted Proces i forhold til at harmonisere lærerpædagogsamarbejdet i de to afdelinger ud fra best practice og nytænkning I fritidsdelen laves nye mål- og indholdsbeskrivelser Lave trivselsundersøgelser Evaluere, fintænke, undersøge, inddrage ny viden, tilpasse i samarbejdet mellem ledelse og personale\n14 Tegn: Hvordan vil vi vide, når målene er nået? Hvilke indikatorer vil vi opstille for et velfungerende og ligeværdigt samarbejde mellem lærere og pædagoger? Hvilke indikatorer vil vi opstille for en sammenhængende skoledag? Hvilke indikatorer vil vi opstille for børnenes trivsel? Evaluering: Hvordan vil vi evaluere og følge op? På hvilken måde vil vi evaluere og dokumentere, hvorvidt samarbejdet mellem lærere og pædagoger er velfungerende og ligeværdigt? På hvilken måde vil vi evaluere og dokumentere, om skoledagen er sammenhængende? Tegn og indikatorer: Vi arbejder med en forståelse af at skoledelen arbejder med skal forståelse og fritidsdelen med en kan forståelse. Der arbejdes med fælles læringsmål for barnet i skoledelen og fritidsdelen. Teammødernes form og indhold afspejler en fælles forståelse for opgaven De professionelle deltager i fælles skole-hjem samtaler og fælles forældremøder Holddeling praktiseres hvor der er fælles forståelse for formålet med holddelingen og form og indhold variere Den understøttende undervisning afspejler den fagfaglige undervisning og arbejdet med elevernes trivsel Eleverne oplever læring gennem læringsmål. Vi oplever trivsel og arbejdsglæde for børn og voksne. Trivsel forstået som man er inkluderet i faglige og sociale fællesskaber. Resultater af trivselsundersøgelserne viser fremgang Evaluering: Samarbejdet mellem lærer og pædagoger følges op af TUS samtaler og med deltagelse af nærmest leder på samarbejdsmøderne Der skal være dagsorden og referat fra de fælles møder. Dagsorden skal afspejle både et drifts og koordineringsniveau samt et udviklings- og refleksionsniveau Gennem test og samtaler med elever og forældre sættes der fokus på trivsel og læring. På hvilken måde vil vi evaluere og dokumentere børnenes trivsel? 14\n15 Understøttende undervisning børn og unges læring er styrende for skoledagens tilrettelæggelse Tema: Understøttende undervisning børns og unges læring er styrende for skoledagens tilrettelæggelse Jammerbugt Kommune vil skabe en skole, hvor læringsmålene, der er opstillet for det enkelte barn, den enkelte gruppe og for fællesskabet, er afgørende for tilrettelæggelsen af skoledagens indhold og organisering. Teamet omkring gruppen af børn og unge har ansvaret for såvel det enkelte barn som gruppens og fællesskabets læring og dannelse, og de tilrettelægger i fællesskab undervisningen og de pædagogiske aktiviteter med henblik på at skabe de bedst mulige forudsætninger for målrettet læring for alle børn og unge. Skolen i Jammerbugt Kommune skal være en skole, hvor alle børn og unge er en del af fællesskabet. Derfor skal skolen være inkluderende. Den understøttende undervisning skal bruges til at arbejde med en række elementer, der har betydning for at fremme børnenes og de unges læring og trivsel og gøre skoledagen mere spændende og afvekslende. Det er de opstillede læringsmål, der er styrende for de læringsaktiviteter, der skal foregå i den understøttende undervisning. Status: Hvor er vi nu? Status på arbejdet med at opstille læringsmål for børn og unge og indrette skoledagens indhold og organisering herefter. Status på inklusion. Lektiehjælp. Motoriktræning. Trivselsundersøgelser. Trivselssamtaler. Trivselsdage. Emneuger. Trin for Trin. Fri for mobning. Holdning og handling. Skilsmissegrupper/samtaler. Pitstop. Inklusionspædagoger/lærere. Perronen. Understøttende undervisning for specialklasserne: Status: Der er 3 specialklasser i specialafdelingen i år: Indskolingsklassen, hvor der er elever med massive generelle vanskeligheder. Der er pædagoger og pædagogmedhjælpere i både skole og sfo. Mellemtrinsklassen, hvor der både er elever med massive generelle vanskeligheder og generelle vanskeligheder. Der er pædagoger og pædagogmedhjælpere i både skole og sfo. Udskolingsklassen, hvor der både er elever med massive generelle vanskeligheder og generelle vanskeligheder. Her er der tilknyttet pædagogmedhjælper. Der arbejdes med temaer og meget aktivitet ud af huset. 15\n16 Fritidstilbud: Der er fritidstilbud fra 0. til 7. årgang. Der arbejdes på, at børnene skal forholde sig til få voksne i løbet af deres skoledag. Der arbejdes med individuelle undervisningsplaner, som revideres løbende. Eleverne inddrages ikke i udfyldningen af elevplanen. Forældrene får undervisningsplanen fremlagt ved skolehjemsamtaler. Der arbejdes på tværs af klasser og faggrupper, så eleverne bliver inkluderet i det omfang, de kan magte. Der justeres og planlægges løbende i forhold til den enkelte elev her inddrages forældrene. Der opstilles både faglige og sociale mål for den enkelte elev. Der arbejdes med gode overgange for eleverne. I det daglige mellem skole og sfo, og overordnet når eleverne skal skifte fra en klasse til en anden. Personalet i specialafdelingen ser frem til den nye skolereform, som giver mulighed for at arbejde mere sammen på tværs af faggrupper. De ser muligheder for større fleksibilitet. Rådgiverne bidrager i de enkelte team og i hele afdelingen. Mål: Hvor vil vi gerne være i 2018? Hvordan vil man i fremtiden kunne se i vores organisering og tilrettelæggelse af skoledagen, at der tages udgangspunkt i de opstillede læringsmål? Hvilke mål har vi for sammenhængen mellem den fagdelte undervisning og den understøttende undervisning? Hvilke mål ønsker vi at opstille for inklusionsindsatsen? Eleverne oplever kobling mellem den fagopdelte undervisning og bred anvendelse af denne. At vi som organisation er kompetente til at understøtte børnenes personlige, sociale og faglige læring i alle sammenhænge og aldersklasser. At eleverne bliver studerende. Mere fleksible læringsrum. Fleksibel undervisning. Endnu tættere samarbejde de professionelle imellem. Den understøttende undervisning kan ses i forhold til den enkeltes læreprocesser samt faglige kunnen. Den understøttende undervisning er med til at kvalificere læreprocesserne og bidrage til inklusion. Specialklasserne: Mål: Vores mål er, at specialklasserne får en sammenhængende skoledag. Der tages udgangspunkt i den enkelte elev, og der arbejdes med, at eleverne skal blive så livsduelige som muligt. Vi ser gerne, at vi har en afdeling, hvor eleverne får morgenmad, 16\n17 frokost og eftermiddagsmad. Indkøb, tilberedning og oprydning er en del af undervisningen. Faglig indlæring sker gennem praktiske opgaver, og der bliver flere aktiviteter ud af huset. Der opstilles faglige og personlige mål. Større samarbejde på tværs i afdelingen og arbejde i helheder. Lærere og pædagoger i specialklasserne skal koble sig på almenområdet, idet de kender det enkelte barns kompetence og udviklingspotentialer. Tiltag: Hvordan kommer vi derhen? Hvilke skridt vil vi tage hen over de næste skoleår for at nå målene? Didaktiske overvejelser: Hvad gør vi? Hvorfor? - Begrundelserne Hvem? Hvordan? Hvornår? - Kort sagt det operationelle Kompetente nære professionelle, der samarbejder i smarte sammenhænge, Kvalificering af de særlige indsatser Tættere pædagogisk ledelse og opfølgning Trivselsundersøgelser Elevsamtaler Beskrivelser af de særlige indsatser Holdindsatser Holddannelser. Trivsels- og læringsteams. Kompetenceudvikling. Fokus på læsning (læsevejleder). Specialklasserne: Tiltag: Større fokus på elevplanerne. Større inddragelse af både elever og forældre. Lærer- pædagogsamarbejde i alle klasser. Faste teammøder: Klasseteam, afdelingsteam og fagteam Holddannelser. Effektivisere specialpædagogiske indsatser. Specialklasserne: Madordning for alle. Fokus på sundhed. 17\n18 Evaluering af ovennævnte tiltag. Specialklasserne: Inddragelse af lokalsamfundet Evaluering af ovennævnte tiltag. Specialklasserne: Specialklasserne fungerer fuldt ud som et heldagstilbud. Større samarbejde med almenområdet. Tegn: Hvordan vil vi vide, når målene er nået? Hvilke indikatorer vil vi opstille for teamenes arbejde med at opstille læringsmål? Hvilke indikatorer vil vi opstille for sammenhængen mellem læringsmål og tilrettelæggelse af skoledagen? Hvilke indikatorer vil vi opstille for en vellykket inklusionsindsats? Når trivselsundersøgelserne viser, at børnene er i trivsel. Når eleverne klarer sig bedre i nationale tests. Når der er færre konflikter eleverne imellem. Når samarbejdet mellem lærere og pædagoger er yderligere udviklet. Når der ekskluderes færre elever. Specialklasserne: Tegn: : Elevplanerne bliver aktive, og eleverne får et ejerskab til dem. Målene revideres løbende samt information til forældrene. Større trivsel hos eleverne. Barnet ses som en helhed : Børn der indlærer og trives bedre : Bedre forberedelse til et arbejdsliv Der er bygget en ny afdeling, som hænger sammen med den øvrige skole. Eleverne i specialklasserne føler sig inkluderet. Evaluering: Hvordan vil vi evaluere og følge op? På hvilken måde vil vi evaluere og dokumentere Vi vil løbende evaluere i teamsene, herunder ledelsesteamet. Vi vil bruge de faglige erfaringer fremadrettet, og koble det med ny viden på området. 18\n19 teamenes arbejde med at opstille læringsmål? På hvilken måde vil vi evaluere og dokumentere sammenhængen mellem læringsmål og tilrettelæggelse af skoledagen? På hvilken måde vil vi evaluere og dokumentere inklusionsindsatsen? Vi vil evaluere de enkelte børn ud fra trivselsundersøgelser, tests m.m. Specialklasserne: Evaluering: Der laves et årshjul for hver klasse og for hele afdelingen. Hvorfor gør vi det, vi gør? Aktiviteterne skal have et formål. Større skriftlighed. Ledelse i teammøder. Videodokumentation: se på det, der lykkes. 19\n20 Evaluering og fagligt løft Tema: Evaluering og fagligt løft I Jammerbugt Kommunes skolevæsen er det vigtigt, at alle børn og unge bliver så dygtige som muligt. Derfor er barnets og den unges læring og trivsel det grundlæggende udgangspunkt for teamets planlægning, gennemførelse og evaluering af undervisningen og den pædagogiske praksis. Teamet organiserer, tilrettelægger og evaluerer undervisningen, så den tager udgangspunkt i det enkelte barns forudsætninger og potentialer og rummer udfordringer for alle børn og unge. Evaluering af læreprocesserne og børnenes faglige og personlige udvikling foregår i en kontinuerlig proces og som en integreret del af undervisningen og den pædagogiske praksis. Teamets arbejdsform er kendetegnet ved, at der foregår en løbende faglig, didaktisk og metodisk diskussion om undervisningen og den pædagogiske praksis med udangspunkt i systematik og skriftlighed. Elevplanen skal bidrage til en differentieret undervisningsmæssig og pædagogisk praksis. Status: Hvor er vi nu? Status på teamsamarbejdet herunder status på arbejdet med elevplanen. Skolen er afdelingsopdelt hvor hver afdeling udgør et team. Der er klasseteams. Der er en koordinator for hver afdeling. Skolen har teamfacilitatorer i hver afdeling, men ikke til hver klasseteam. Klasseteams er omdrejning for det primære forum for læring og trivsel. Teamets opgaver er overvejende på driftsniveau og i mindre grad på lærings- og refleksionsniveau Afdelingsledere deltager i teammøder ad hoc Elevplaner udarbejdes i dialog i teamet en gang årligt. De nationale test anvendes som en del af undervisningen Der anvendes prøver inden for dansk og matematik som en del af undervisningen I forbindelse med læsekurser afvikles der prøver før og efter kurset Fokus: Ved planlægning af næste skoleår har vi fokus på det faglige teamsamarbejde. Fokus på formativ, dynamisk evaluering Elevinddragelse Få båret viden ind. Gerne inddragelse af konsulenter (kommunalt indsatsområde). Aktiv anvendelse af vejlederne ifht. kollegaer. Mål: Hvor vil vi gerne være i 2018? Alle teams skal både have et drifts- og koordineringsniveau samt et lærings- og refleksionsniveau. Der er forskellige former for teams i organisationen som 20\n21 Hvilke mål har vi for teamenes arbejdsform? Hvordan vil man i fremtiden kunne se, at teamet organiserer, tilrettelægger og evaluerer undervisningen, så den tager udgangspunkt i det enkelte barns forudsætninger og potentialer og rummer udfordringer for alle børn og unge. Hvilke mål har vi for teamenes evaluering af læreprocesser og børnenes faglige og personlige udvikling, og deres arbejde med elevplanerne? løser specifikke opgaver og har forskellige funktioner. Vi arbejder med fagteams og klasseteams i hver afdeling. Der er en teamfacilitator tilknyttet både fagteams og klasseteam. Ressourceteamet bestående af ressourcepersoner tilknyttet Kompetencecentret arbejder på tværs af afdelingerne. Teamfacilitatorerne inddrages både som kvalificering af praksis og som aktive bidragsydere i organisationsdidaktiske refleksioner. Der er til teammøderne en fælles afklaring af mødekultur. Kodeks for teamsamarbejde er i tale sat og skriftlig formuleret. Tydelig pædagogisk ledelse fordrende og udfordrende dialoger. Hvor ledelsen er styrende på rammer og møder teamet med et læringsperspektiv Ressourcepersoner som vejledere indgår som naturlig sparringspartner i teamets kvalificering af undervisningen Teamet og den enkelte fagperson arbejder bevidst og naturligt med en bred vifte af evalueringsmetodikker som en del af undervisningen og samværet med eleverne. Teamet arbejder med tydelig feedforward, proces og feedback Teamet udarbejder perioderplaner bundet op på holddelingsperioden. I periodeplanen fremgår mål for elevernes læring og kompetenceudvikling. Den enkelte elev er i centrum for læring med fokus på læringsmål, fagfaglige udvikling og alsidige sociale udvikling Eleverne er medspillere på egne læringsmål og evaluering heraf. Elevplanen er et dynamisk redskab hvor læringsmålene indgår. Tiltag: Hvordan kommer vi derhen? Hvilke skridt vil vi tage hen over de næste skoleår for at nå målene? Didaktiske overvejelser: Hvad gør vi? Hvorfor? Begrundelserne Hvem? Hvordan? Hvornår? Kort sagt det Fagsteams etableres og kvalificeres med fokus på samarbejde og funktionalitet Evalueringskultur påbegyndes, der eksperimenteres med forskellige evalueringsmetodikker i de enkelte teams Perioderplaner etableres i forbindelse med holddeling. Vi skal eksperimentere med form og indhold Læringsmål påbegyndes. Der aftales med teamet en plan for i hvilke og hvordan læringsmålene skal bruges og beskrives Ovenstående videreføres Evalueringsbånd indlægges som en fast del af skoledagen 21\n22 operationelle Kvalificering af evalueringskulturen Kvalificering af læringsmål Ovenstående videreføres Tegn: Hvordan vil vi vide, når målene er nået? Hvilke indikatorer vil vi opstille for teamets arbejdsform? Hvilke indikatorer vil I opstille for teamenes arbejde med at organisere, tilrettelægge og evaluere undervisningen? Hvilke indikatorer vil vi opstille for teamenes inddragelse af elevplanen i teamsamarbejdet og i samarbejdet med børn, unge og forældre? Evaluering: Hvordan vil vi evaluere og følge op? På hvilken måde vil vi understøtte, evaluere og dokumentere at teamets arbejdsform er kendetegnet ved, at der foregår en løbende faglig, didaktisk og metodisk diskussion om undervisningen og den pædagogiske praksis med udgangspunkt i systematik og skriftlighed? Teamfacilitatorerne faciliterer teammøderne og at teamet arbejder på begge niveauer som beskrevet ovenfor. Samtidig afspejler møderne at den viden om læring og mødekultur som facilitatorerne har tilegnet afspejles i praksis. Perioderplaner anvendes i teamet planlægning Der kan spores fremgang i elevernes præstationer mål ud fra læringsmål, nationaltest etc. Evalueringskultur, det er en naturlig del at bruge evalueringsværktøjer for elever og personale i forhold til de læringsmål der er opstillet. Der er et tæt samarbejde mellem medarbejder og den pædagogiske ledelse i form af Deltagelse på teammøder TUS Ledelsen følger op på teamets arbejde og dokumentation På hvilken måde vil vi understøtte, evaluere og dokumentere teamenes arbejde med at organisere, tilrettelægge og evaluere undervisningen, så den tager udgangspunkt i det 22\n23 enkelte barns forudsætninger og potentialer og rummer udfordringer for alle børn og unge? På hvilken måde vil vi evaluere og dokumentere teamenes inddragelse af elevplanen i teamsamarbejdet og i samarbejdet med børn, unge og forældre? 23\n24 Læring gennem brugen af IT Tema: Læring gennem brugen af IT Jammerbugt Kommune ønsker et øget fokus på, at digitalisering bliver et middel, der støtter skolerne med: At understøtte skolernes opgaveløsning samt børnenes og de unges læring og udvikling At fremme differentieret undervisning At børnene opnår kompetencer til at tage en ungdomsuddannelse At understøtte de politikker som kommunen udformer At støtte vejledere og andre ressourcepersoner Der er derfor udarbejdet og vedtaget en digitaliseringsstrategi. Status: Hvor er vi nu? Status på skolens arbejde med digitaliseringsstrategien. Mål: Hvor vil vi gerne være i 2018? Hvilke mål har I for digital læring og undervisning? It-didaktorer i fagene dansk og matematik Skolen er dækket med trådløst netværk. Skolen er en del af serviceaftalen. Computer pr. hver 4. elev Skolens elever benytter Microsofts Officepakke Skolen anvender it programmer i specialafdelingen Der er Smartboard i udskoling, mellemtrin og til dels indskoling. Interaktive tavler i alle klasser Papirløs/digital udskoling Anvend skyen som den digitale platform Tablet i indskolingen som læringsredskab Der er udarbejdet en lokal og dynamisk digitaliseringsstrategi, herunder etik, brug af sociale medier og Passende adgang til og brug af hjælpeprogrammer Optimer interessen for BYOD og opbevaring til BYOD Digital og dynamisk elevplan Tiltag: Hvordan kommer vi derhen? Hvilke skridt vil vi tage hen over de næste skoleår for at nå målene? Didaktiske overvejelser: Hvad gør vi? Hvorfor? - Begrundelserne Vi melder os ud af IT-aftalen Der etableres google-drev for alle elever Digitaliserings strategi udarbejdes Pilot projekt i udskoling ift. digitalisering og papirløs undervisning Vi indkøber digital funktionsbestemte devices Indkøb af opbevaring til BYOD Digital og dynamisk elevplan indføres på alle klassetrin Videre udvikling af ovenstående 24\n25 Hvem? Hvordan? Hvornår? - Kort sagt det operationelle Tegn: Hvordan vil vi vide, når målene er nået? Hvilke indikatorer vil vi opstille for den digitale understøttelse af skolens opgaveløsning og børnenes/de unges læring og udvikling? Hvilke indikatorer vil vi opstille for at digitalisering bliver et middel til fremme af differentieret undervisning? Evaluering: Hvordan vil vi evaluere og følge op? Se mål. Vi vil løbende evaluere behov for devices ift læringsmål og undervisningens form og indhold På hvilken måde vil vi evaluere og dokumentere den digitale understøttelse af skolens opgaveløsning og børnenes/de unges læring og udvikling? På hvilken måde vil vi evaluere og dokumentere at digitalisering bliver et middel til fremme af differentieret undervisning? 25\n26 Skolens åbning mod det omgivende samfund natur, kultur og erhverv Tema: Skolens åbning mod det omgivende samfund natur, kultur og erhverv Med folkeskolereformen er det besluttet, at der skal skabes en større inddragelse af det lokale idræts-, kultur-, erhvervs- og foreningsliv i skolen, lige som folkeskolen og kulturskolen forpligtes til et gensidigt samarbejde. Samarbejdet med parterne fra det omgivende samfund skal didaktisk begrundes i læringsmålene for det enkelte barn eller den enkelte gruppe. Samarbejdet skal fremme den lokale sammenhængskraft og bidrage til, at børnene og de unge i højere grad stifter bekendtskab med foreningslivet og de muligheder som foreningslivet rummer. Samarbejdet vil ligeledes give skolen en stærkere lokal base, og skolen vil være med til at give lokalsamfundet profil og identitet. Status: Hvor er vi nu? Status på samarbejdet med ungdomsskolen, kulturskolen og med inddragelsen af det lokale idræts-, kultur-, erhvervs- og foreningsliv. Mål: Hvor vil vi gerne være i 2018? Der har været afholdt indledende møder med Ungdomsskolen og Kulturskolen angående forestående udvidede samarbejde. Der vil blive fulgt op på dette i forbindelse med vores skabelse af en meget mere spændende overbygning. Ind til videre har vi haft primært fokus på at få eliteidrætsklasserne op at stå. I første ombæring bliver dette i et godt samarbejde med den lokale boldklub og den lokale bokseklub. Vi skal samarbejde der hvor det giver mening. Og det er der, hvor det understøtter elevernes dannelse på nyttig vis. Hvilke mål har vi for samarbejdet med ungdomsskolen, kulturskolen og med inddragelsen af det lokale idræts-, kultur-, erhvervsog foreningsliv? Tiltag: Hvordan kommer vi derhen? Eliteklasser for fodbold, boksning og cykling. Linier og interesser i overbygningen. Kreative fag på mellemtrinnet. Hvilke skridt vil vi tage hen over de næste skoleår for at nå målene? Didaktiske overvejelser: Hvad gør vi? Hvorfor? - Begrundelserne Hvem? Hvordan? Hvornår? - Kort sagt det operationelle Tegn: Hvordan vil vi vide, når målene er nået? Udvidelse Evaluering og udvidelse Vi ønsker at se tegn på stadig flere positive tilkendegivelser om Skolecenter Jetsmark fra flest mulige perspektiver. 26\n27 Hvilke indikatorer vil vi opstille for et vellykket samarbejde med henholdsvis ungdomsskolen, kulturskolen og med inddragelsen af det lokale idræts-, kultur-, erhvervs- og foreningsliv? Evaluering: Hvordan vil vi evaluere og følge op? Samarbejdet skal give god mening for alle parter. Vi skal være fortsat nysgerrige på hvordan vi holder god skole forog i lokalområde Jetsmark. På hvilken måde vil vi evaluere og dokumentere et vellykket samarbejde med henholdsvis ungdomsskolen, kulturskolen og med inddragelsen af det lokale idræts-, kultur-, erhvervs- og foreningsliv? 27\n28 Bilag 1: Ledelsesmæssige overvejelser Overordnet kontekstafklaring: Vi arbejder med skoleledelse i et hyperkomplekst samfund. Der er derfor brug for at gå fra lineær, kausal tænkning til hyperkomplekse refleksioner. Der er brug for værdibaseret ledelse og medledelse. For vores arbejde skal give mening. Og enhver indsats må måles på hvorvidt frontmedarbejderne de nære professionelle lærerne og pædagogerne - kobler sig på forståelsen og indsatsen RETNINGEN. I værdibaseret ledelse er kongstanken at erstatte kontrol- og regelstyring med uddelegering og ansvar til medarbejderne, som opfordres til at handle værdibaseret (Thyssen). En stærk organisation har ansvarshavende og ansvarstagende frontmedarbejdere. Vi skal som ledere sørge for at der er rammer der rummer, og at der er retning der rummer - og medarbejdere der har erstattet løs snak med struktureret kommunikation om opgavevaretagelserne (produktionens domæne skal kvalificeres via refleksionens domæne). Det fælles skal blive retningsgivende, men der skal være rum til decentrale prægninger (tiden er løbet fra at én gang givne anvisninger giver mening i alle sammenhænge). Retning må koble sig på konteksten hvad er udfordringen hvad er opgaven? (Her må rejses mange spørgsmål, fx: Hvordan kobler vi læringsdiskursen og omsorgsdiskursen? Hvordan nedbryder vi fagskel og får fokus på komplementær opgavevaretagelse? ). Meningskommunikation meningsledelse er afgørende, når vi tænker systemisk: Vi skal skabe organisatorisk sammenhængskraft. I systemisk tænkning forstås kommunikation som meningsdannelse og handlingskoordination. Det er i kommunikationen at vi skaber sammenhæng/koblinger mellem vore individuelle billeder af situationen (vores meningsdannelse) og samtid muliggør, at vi kan koordinere vore handlinger på tværs af personer og teams. Der er jo så forunderligt, at ethvert individ reflekterer kommunikationen på baggrund af sin forståelse (autopoesis), og vores evne til at handle koordineret er koblet med graden af koordineret forståelse eller mening. 28\n29 Derfor er en aktiv involvering af lærerne og pædagogerne i dialogen om beslutninger ikke mindst intentionerne hermed meget vigtige. Vi skal reflektere beslutningspræmisserne. Det er en vigtig forudsætning for, at beslutninger giver så tilstrækkelig mening for lærerne og pædagogerne, at de kan handle koordineret og i overensstemmelse med ledelsens ønsker. Også når vi vender ryggen til. Som skoleledere har vi derfor både en chefrolle og en coachrolle. Vi skal have en fordrende og en udfordrende dialog med de respektive enheder skolens team. Med en socialt konstruktiv lederrolle, er vi opmærksomme på at det er godt at have retning og rammer, men vi skal samtidig være opmærksomme på hvad der sker i rummet. Det er gennem kommunikationen, at vi som ledere skal have lærerne og pædagogerne til at koble sig på retning og rammer. Og der skal være plads til emergens. Forandringer skabes i kommunikationen, idet omfang lærerne og pædagogerne kobler sig på retning og rammer. Mintzberg siger, at jo mere komplekse omgivelserne er, jo større er nytten af decentralisering. Det er komplekst at drive skole, og der er evidens for, at en teambaseret organisation er i stand til at agere hurtigt og hensigtsmæssigt i forhold til ændrede opgaver. Men det forudsætter, at der ikke blot er tale om teamorganisering af navn, men om teamorganisering af gavn at der er tale om funktionelle team. Og funktionelle team skal koble sig på retning og værdier. Og teammedlemmerne skal medskabe perspektiver inden for de fastsatte retninger og rammer (der skal ske en udnyttelse af råderummet handlingsrummet). Velfungerende teamarbejde med højt funktionsniveau kendes ved at teammedlemmerne kobler sig socialt og opgavemæssigt på hinanden (høj opgaveorientering og høj social orientering). Vi skal have teams der reflekterer over opgavevaretagelsen (konteksten retningen). Metarefleksion hvorfor gør vi det vi gør? Det er vigtigt at tænke anerkendende undersøgende Hvad nu hvis? (dobbeltlooplæring). Lærerne og pædagogerne de nære professionelle - skal kommunikere med henblik på at koble sig på at koordinere forståelser, forventninger og handlinger i et konstant samspil og en løbende dialog med henblik på at nå de mål, Skolecenter Jetsmark er sat i verden for at nå. Klavs Nielsen taler om distribueret ledelse. En organisation består af en række praksisfællesskaber. Praksisfællesskaberne udgør rygraden i organisationen. Ledelse handler om at forstå og fordybe sig 29\n30 i, hvad der er på spil i disse praksisfællesskaber og forholde sig ledelsesmæssigt til dette. Og det er her vores rolle som teamchef og teamcoach kommer i spil. Weich gør opmærksom på, at det er i processerne, og dermed i organiseringen, at den egentlige organisation kommer til udtryk. I en pluralistisk omverden er der brug for lærere og pædagoger, der aktivt kan bidrage til skabelse af omgivelser (enactment). En pædagogisk formulering af den systemiske tænkning lyder i dagligdagen på Skolecenter Jetsmark således: Den der ejer begrundelserne ejer i høj grad perspektivet for indsatsen. Der fordres pædagogisk argumentation og overensstemmelse med tale og handling. Vi skal have mindsket skellet mellem det vi i ledelsen kommunikerer at der foregår på Skolecenter Jetsmark og så det, der reelt kommer til udtryk i den pædagogiske praksis. Vi skal som ledere hele tiden have et undersøgende perspektiv på hvor lærerne og pædagogerne er i forhold til at arbejde med retning. Der er brug for nære professionelle, som ikke blot er ansvarshavende, men i høj grad også er ansvarstagende. Selve afdelingsopdelingen og teamorganiseringen er let at organisere på papiret. Den kvalificerede ledelsesopgave går dels på at kvalificere kulturudviklingen at bidrage til at lærerne og pædagogerne er stadigt reflekterende i forhold til grundforståelser og kerneydelser. Og den kvalificerede ledelsesopgave går på at kvalificere kompetenceudviklingen at bidrage til at de nære professionelle evner at agere i et relationelt samspil om opgavevaretagelserne. En måde at måle succesraten på er ved at konstatere, at der lander stadigt færre sager på vores bord, - altså sager som lærerne og pædagogerne selv burde håndtere. Forandring skal måles på at du gør noget andet i morgen, end du gjorde i går. Hvorfor har vi skemalagt trivsels- og læringsteammøderne på Skolecenter Jetsmark? - Det har vi fordi vi har brug for at alle frontmedarbejderne lærerne og pædagogerne de nære professionelle - kobler sig på at reflektere skolens opgave retningen, og samskaber en nyttig opgavevaretagelse inden for de givne rammer. Der skal være fokus på råderummet handlingsrummet mere fokus på egen ageren mindre fokus på børnenes fremtoning og på for få ressourcer (rammerne). 30\n31 Vi skal arbejde med situeret læring den læring, der er forbundet med at mødes med kollegaer med henblik på at kommunikere om daglig praksis. Og hvis der skal skabes situeret læring, skal erfaring med praksis bæres ind i en anerkendende undersøgelse. Det er en kontinuerlig proces at have føling med praksisfællesskaberne. Vi skal bruge vores ledelsestid på at give indsatsen gyldighed. At leden en afdeling at lede et team betyder grundlæggende at lede en samtale om et væsentligt, relevant indhold i en kontekst. Udviklingssamtale skal ikke være en rituel handling, som blot finder sted en gang om året At arbejde med systemisk ledelse handler ikke om teori. Det handler om det, du med fordel gør anderledes i morgen. Ved at invitere til refleksiv dialog arbejder vi i ledelsen med at skabe organisatorisk sammenhængskraft og organisatorisk læring. Dokumentation og skriftlighed er vigtigt men handlingerne i relation til retningen er endnu vigtigere - i balancen mellem det fælles og det lokale. Og så prøver vi at være bevidste om at træde i karakter i forhold til det vi vælger at gøre (det er bedre at gøre 5 ting helhjertet end 27 ting halvhjertet). Der er for mange, der vil for meget for lidt. Det er vigtigt, at vi som ledere ikke drukner i enkeltsager, som de nære professionelle skal klare, men at vi som ledere arbejder med den pædagogiske og strategiske ledelsesopgave. Vi skal arbejde med hvordan enhederne i den polycentriske orden er forbundet. Altså pædagogisk argumentation om hvad vi er fælles om. Om retning og udvikling. Samtidigt skal vi understøtte, at hvert team er centrum for egen udvikling for egen orden. Vi skal arbejde med at distribuere ledelsen (Klavs Nielsen) at de nære professionelle kobler sig på retningen og forståelsen. At de også tager ledelsesperspektivet fordi det giver mening. Vi skal understøtte dette i et fordrende og udfordrende samspil med de nære professionelle. Vi skal bidrage til udviklingen fra en fast defineret ramme til en mere flydende form, hvor det enkelte individ får en større rolle og mere indflydelse 31\n32 Skåret til benet handler systemisk ledelse ikke om teori. Det handler om det du med fordel kan gøre anderledes i morgen. 32\n33 Bilag 2: Rammer der rummer Procespapir: Rammer der rummer En meningsfuld og fair proces i forbindelse med skabelsen af en ny struktur Rammer, der rummer, som bedst muligt faciliterer læringsledelse til gavn for alle børnene i nærområde Jetsmark. Folkeskolen skal udfordre alle elever, så de bliver så dygtige, de kan. Folkeskolen skal mindske betydningen af social baggrund i forhold til faglige resultater. Tilliden til og trivslen i folkeskolen skal styrkes blandt andet gennem respekt for professionel viden og praksis. Revideret: 2. februar\n34 Indspark pædagogisk råd december\n47 Indspark pædagogisk råd januar\n59 (Se bilag: Tilbagemeldinger fra januarmødet) 59\n60 Den lokale kontekst - Folkeskolen skal mindske betydningen af social baggrund i forhold til faglige resultater Det er en særlig udfordring i nærområde Jetsmark Det er vi vidende om, og denne viden er bragt i spil ved udlægningen af de specialpædagogiske ressourcer. 60\n62 Uddrag fra skolepolitikken i Jammerbugt Kommune 62


Alle restauranter i Ulverston Restauranter i nærheden af Naaz\nAlle aktiviteter i Ulverston Aktiviteter i nærheden af Naaz\nEuropa Storbritannien (UK) England Cumbria Ulverston Restauranter i Ulverston Naaz\nNr. 30 af 59 Restauranter i Ulverston $$ - $$$\nIndisk, Asiatisk, Balti 15-17 Queen Street, Ulverston LA12 7AF, England+44 1229 588947Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 3,5 166 anmeldelserFremragende42 %Rigtig god26 %Gennemsnitlig10 %Dårlig9 %Frygtelig13 %Lukket nusø - lø17:30 - 22:30Alle åbningstider KØKKENER Indisk, Asiatisk, Balti, Vegetarvenlig PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 15-17 Queen Street, Ulverston LA12 7AF, EnglandAlle oplysninger Forbedr denne registreringTilbyder denne restaurant barnestole?Ja Nej Ved ikke Er dette en bangladeshisk restaurant? Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant romantisk?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til forretningsmiddage?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant udbringning?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til store grupper?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (166)Medlemsvurdering Fremragende37Rigtig god24Gennemsnitlig6Dårlig2Frygtelig6Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (75)Engelsk (165)Tysk (1)Sprog Dansk (75)Engelsk (165)Tysk (1)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 75 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejpixiestarrUlverston, Storbritannien3126Anmeldt 14 juni 2017 OK mad, dårlig serviceMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKevin K132Anmeldt 2 maj 2017 fra mobile enheder Fantastisk mad, god prisHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMike G5Anmeldt 21 april 2017 fra mobile enheder Sidste Øjebliks Take-awayMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejBorderblokeCumbria, Storbritannien4013Anmeldt 13 april 2017 fra mobile enheder Ret godtMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejEsp_TravellUlverston, Storbritannien465Anmeldt 3 april 2017 fra mobile enheder Fantastisk familie sammenMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejNowMrJJ289Anmeldt 26 marts 2017 fra mobile enheder Meget dårlig oplevelseMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSusan M44Anmeldt 10 marts 2017 Et måltid for at 'dø'forMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejZakariya74227736Anmeldt 5 marts 2017 fra mobile enheder De bedsteMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejTony H52Anmeldt 27 januar 2017 fra mobile enheder AftenHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJTPMidlandsBurton upon Trent, Storbritannien11842Anmeldt 13 januar 2017 fra mobile enheder Har det varmt kød ForretMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nForrigeNæste123456…8Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenL'al Churrasco225 anmeldelser 0,11 km væk Virginia House157 anmeldelser 0,05 km væk Amigos Mexican Restaurant & Steakhouse334 anmeldelser 0,12 km væk The Farmers Arms Ulverston444 anmeldelser 0,06 km væk Seværdigheder i nærhedenLaurel and Hardy Museum314 anmeldelser 0,16 km væk The Hoad Monument119 anmeldelser 1,18 km væk Swarthmoor Hall55 anmeldelser 1,09 km væk Ulverston Leisure Centre6 anmeldelser 1,28 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Naaz.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\n15-17 Queen Street, Ulverston LA12 7AF, England Placering:


Superliga Ole Hoffskov 12. August. 2018 kl. 11:03\nSå er det blevet tid til sæsonens første derby. FC Købehavn får besøg af Brøndby IF i nationalarenaen søndag eftermiddag.\nAf Ole Hoffskov 12. August. 2018 kl. 11:03\nStåle Solbakkens mandskab er oppe på tre sejre i træk i Superligaen, og de er vel at mærke kommet i hus uden at indkassere mål. Den lovende start på sæsonen har fået nogle af sårene fra sidste sæson til at hele, men Brøndby repræsenterer stadig et stort, blødende sår hos FCK-fansene.\nFC København vandt ikke en eneste kamp over de blå-gule i sidste sæson, og hvis der er noget, man samler på i hovedstaden - udover titler - er det derbysejre. Nu har FCK chancen for at vise, at de også på det parameter er tilbage.\nDet kører som nævnt for løverne i øjebliket, og især defensiven har set stærk ud. Om det hele skyldes Andreas Bjellands indtog på holdet er tvivlsomt, men han har i hvert fald givet FCK et løft. I den modsatte ende er Viktor Fischer og Dame N'Doye i storform, mens Rasmus Falk var flyvende i 1-0-sejren over OB i seneste runde.\nFC København har spillet en del europæiske kampe, og holdet varmede også op til søndagens derby med et opgør mod CSKA Sofia i Bulgarien. Her vandt løverne 2-1 og gik dermed en god optakt.\nPieros Sotiriou er begyndt at træne med igen, men han bliver næppe klar til Brøndby-kampen. Jonas Wind er definitivt ude, mens Pierre Bengtsson er klar igen efter en mindre skade. Der er desuden tvivl om Andreas Bjelland, der måtte udgå med en skade mod CSKA Sofia.\nBrøndby forsvarede førstepladsen i Superligaen med en 2-0-sejr over FC Nordsjælland i seneste runde. Farum-klubben er en svær størrelse for de fleste, men Brøndby var bedst og vandt fortjent i egen hule.\nDe blå-gule havde i mange år et kompleks i Parken, men det fik holdet bugt med i sidste sæson, og selv om det nu er en ny sæson, er nationalarenaen helt sikkert ikke nær så skræmmende et sted at spille som tidligere set med Brøndby-briller.\nSommeren har budt på en større udskiftning i Brøndby-truppen, men spillestilen er den samme, og resultaterne har indtil videre ikke taget skade. Nye spillere som Marvin Schwäbe, Ante Erceg og Mikael Uhre er kommet godt i gang på Vestegnen.\nBrøndby har haft en lille fordel i forhold til de øvrige mesterskabsbejlere i denne sæson, idet holdet ikke har haft europæiske kampe i kalenderen. Det har sparet klubben rejsedage og gjort opladningen til Superligaen lidt nemmere. Nu er Brøndby imidlertid checket ind i Europa League, og opvarmningen til søndagens derby bestod af en kamp i Serbien mod Spartak Subotica. Her leverede Alexander Zornigers mandskab en overbevisende præstation og vandt 2-0.\nKevin Mensah er på skadeslisten som den eneste spiller i Brøndby IF.\nFC København (4-4-2): Joronen - Ankersen, Vavro, Bjelland, Boilesen - Skov, Zeca, Falk, Thomsen - N'Doye, Fischer\nBrøndby IF (4-3-1-2): Schwäbe - Larsson, Arajuuri, Röcker, Jung - Radosevic, Tibbling, Fisker - Mukhtar - Erceg, Wilczek\nAlexander Zorniger gav debut til Josip Radosevic mod FC Nordsjælland, og dermed var der lejlighed til at tage et nærmere kig på Brøndbys nye 6'er. Kroaten er i hvert fald ikke umiddelbart nogen Christian Nørgaard-klon. Radosevic er ikke helt så dygtig på bolden som Nørgaard, men han er en god bolderobrer og skåner bestemt ikke sig selv. Det skal blive spændende at følge ham i en kamp mod Brøndbys arvefjender.\nBrøndby er ubesjeret i 17 udekampe på stribe. Undgår holdet at tabe i Telia Parken, tangerer det Superliga-rekorden for flest udekampe uden nederlag. Den rekord har FCK aktuelt alene.\nVi ved, at det bliver intenst, og vi ved næsten med sikkerhed også, at det bliver målfattigt. FC København og Brøndby scorer ikke ret mange mål mod hinanden, og som regel er det også småt med chancer, så det handler om at kende sin besøgelsestid. FCK har i adskillige år haft overhånden mod Brøndby, men nu er det løverne, der jager, og det kan gøre søndagens opgør uhyre interessant.\nBuddet herfra bliver, at de to mandskaber deler i porten. 1-1.


Bilsalget eksploderede i maj\n21. juni 2011 - Børsen\nMaj blev den bedste måned i 14 år.\nBilsalget sted med hele 27,3 pct. sammenlignet med samme periode sidste år.\nStor stigning i bilsalget\n16.517 personbiler drejede for første gang hjulene rundt, hvilket er en stigning på 27,3 pct. sammenlignet med samme periode sidste år. Det oplyser De Danske Bilimportører.\nDet er 14 år siden, der er blevet solgt så mange personbiler, som der blev i maj.\n"Personbilsmarkedet har vist sig endog meget robust i løbet af hele 2011, og de meget stærke tal for maj måned vidner om fortsat fremgang. Hvor det sidste år især var de helt små biler, der drev væksten, så kan vi bl.a. i tallene fra maj se, at også de større biler nu er med til at trække salget frem," siger Bent Mikkelsen, administrerende direktør hos De Danske Bilimportører.\nFremgang for varebiler og lastbiler\nAntallet af solgte varebiler i maj endte på 2041, mens 349 lastbiler fik sat nummerplader på. I begge tilfælde er der tale om massive stigninger i salget på henholdsvis 71,1 og 87,6 pct.\nUmiddelbart venter bilimportørerne, at væksten vil fortsætte i de kommende måneder, om end Bent Mikkelsen ikke regner med, at tallene vil fortsætte med at slå rekorder.\n"Vi ser en meget stærk udvikling i markedet, specielt set i lyset af den generelle økonomiske udvikling. De kraftigt stigende brændstofpriser er helt klart med til at drive markedet frem, og vi oplever i endnu højere grad end tidligere, at der er fokus på brændstoføkonomien blandt bilkøberne," siger Bent Mikkelsen og fortsætter:\nSkifter fra ældre til ny\n"Vi ved, at også antallet af skrotninger stiger, og det underbygger, at en del af det store nybilssalg skyldes, at mange ønsker at spare brændstof ved at skifte en ældre bil ud med en ny, der kan køre længere på literen. Når det er sagt, er det trods alt nok forventeligt, at fremgangen flader lidt ud i andet halvår," fortæller Bent Mikkelsen.\nI årets første fem måneder er der solgt 70.703 personbiler, 9047 lastbiler og 1641 lastbiler.


E-LÆRING i Sundhed og Omsorg - PDF\nDownload "E-LÆRING i Sundhed og Omsorg"\n1 E-LÆRING i Sundhed og Omsorg\n2 Vi har valgt at satse på e-læring som en vigtig og integreret del af det samlede kompetencearbejde. God e- læring skal være tilgængelig på arbejdet og hjemme. Vi skal udvikle vores egen e-læring, når det er relevant, og vi skal købe det bedste, andre har udviklet. Det skal gøres overskueligt, hvem der skal gennemføre de enkelte kurser, og det skal være let at udtrække rapporter over e-læringsaktiviteten. I løbet af de næste år skal Aarhus blive førende på e-læringsområdet blandt de danske kommuner. Hosea Dutschke Kirstine Markvorsen Thor Davidsen Thune Korsager DIGITALISERING Sundhed og Omsorg Aarhus Kommune September 2013 Tlf\n3 E-LÆRING Det er stadigvæk pionertid for e-læring i Sundhed og Omsorg, men der er allerede sket meget, og der er solide planer for den kommende tid. En oversigt over aktuelle og fremtidige e-læringstilbud vil kunne øge udbyttet for alle. Du vil derfor i pjecen kunne finde svar på spørgsmål som: Er der allerede adgang til e-læringskurser? Kan jeg gennemføre e-læring hjemmefra? Hvilke nye e-læringskurser er på vej? Kan jeg også gennemføre formel uddannelse som e-læring? Kan jeg selv være med til at udvikle e-læring? Er der mulighed for at se statistik over, hvem der har gennemført de enkelte e-læringskurser? På de næste sider kan du se en kort oversigt over eksisterende e-læringskurser, læse noget om produktionsplanen, se, hvordan vi udvikler e-læring, se omtale af det fremtidige system til administration af e-læring samt finde kontaktoplysninger. Go fornøjelse med læsningen! 3\n4 EKSISTERENDE E-LÆRINGSKURSER På Sundhed og Omsorgs medarbejderportal er der under menupunktet Medarbejder/Kompetenceudvikling/E-læringskurser adgang til en række kurser, der er relevante for de ansatte. Du kan også komme ind i kurserne hjemmefra via adressen nemadgang.aarhuskommune.dk. Du skal så logge på med NemID. Endelig kan du se kurserne på elaer.dk. Der er fri adgang til alle de omtalte kurser: Demens: 4 kurser fra Nationalt Videnscenter for Demens Fysiske symptomer Myter om demens Vind bedre tid Hvad siger loven? Link til kurset ABC Demens app til din telefon! Sygeplejeprocessen: Kursus fra VIA University College Praktikvejledning: En stor samling af inspirationsmaterialer fra SOSUMedia SOSUMedia - 4 kurser: Motion & Sundhed Rehabilitering af hjerneskadede Sorg og Krise i forbindelse med sygdom Alkoholmisbrug blandt klienter 4\n5 Førstehjælp Aarhus Kommune, baseret på materiale fra Trygfonden og Falck PPS: Praktiske Prosedyrer i Sykepleietjenesten Gennemgang af sundhedsfaglige procedurer underbygget med kundskabsstof fra forskellige kilder. Illustrationer, animationer og videoer visualiserer indholdet og giver pædagogisk støtte for læring og udførelse. BrandParat: TrygFondens kursus om brand til kommuner (4 versioner til henholdsvis plejehjem, kontor, folkeskolen og daginstitutioner) Office: 5 e-læringspakker fra Microsoft: Word Excel PowerPoint Access Outlook Grundbegreber i MED-arbejdet Videoforedrag ved Lone Justesen 5\n6 Den røde tråd i journalen Videoforedrag ved Randi Busk Faglig referenceramme Videoforedrag ved Kirsten Piltoft. Enkeltmandsforflytning Videoopfølgning på tilstedeværelseskursus i enkeltmandsforflytning. Erfaringer med siddende crosstrainer Situationer og interviews. El-cykel instruktion 6 video-sekvenser der klæder dig på til at bruge din afdelings el-cykel. Risikostyring Den traditionelle APV-undersøgelse afløses af de såkaldte RisiKort suppleret med Risikokatalog og Arbejdsmiljøhandleplan. Det første kursus til Risikostyring har målgruppen SOSU er i hjemmeplejen. 6\n7 FORMEL UDDANNELSE VIA E-LÆRING Ud over de enkeltstående e-læringskurser, du kan finde under menupunktet e- læringskurser, kan du også via e-læring gennemføre formel uddannelse. Sundhed og Omsorg har indtil videre etableret samarbejde på dette område med VUC Aarhus og Restudy. AVU-fag på VUC Aarhus Sundhed og Omsorg betaler din deltagelse i et fag på AVU Flex, som er almen voksenuddannelse som web-baseret undervisning. Du kan bl. a. tage fagene naturvidenskab, samfundsfag, dansk, engelsk og matematik på forskellige niveauer op til folkeskolens afgangsprøve. Målgruppe: SOSU-hjælpere og -assistenter samt andre interesserede. Gymnasiefag hos Restudy Firmaet Restudy har videofilmet lektioner til næsten alle emner inden for de fleste gymnasiefag. Du kan se videoerne, spørge medstuderende og eksperter til råds, gennemføre quizzer mm. Der er mulighed for at gå til eksamen hos samarbejdspartner i Aarhus. Målgruppe: Sygeplejersker, fysio- og ergoterapeuter samt kliniske diætister ansat i Sundhed og Omsorg. Se detaljer om fag, tilmelding mm i Sundhed og Omsorgs medarbejderportal under Medarbejder/Kompetenceudvikling/Formel uddannelse via e-læring. 7\n8 NYE E-LÆRINGSTILBUD PÅ VEJ Bruttolisten over forslag til nye e-læringskurser er meget lang. Af projekter, der allerede er i gang, kan nævnes: Sår E-læring til SOSU er omkring hudens opbygning og funktion samt forebyggelse af de hyppigste former for hudproblemer og sår. Grib hverdagen Vi er netop startet på udviklingen af en serie kurser til Grib Hverdagen. MobilIT til sundhedsenhederne Til projektet MobilIT til sundhedsenhederne er der ved at blive udviklet e-læring. Første modul, der introducerer til projektet og de vigtigste idéer bag det, kan allerede ses i projektrummet på portalen. Borgerjournalen I forbindelse med implementeringen af den nye borgerjournal planlægger vi e-læring i en model med 3 lag. Dele af modellen vil blive udviklet som prototyper til den eksisterende journal, så vi kan gøre os tidlige erfaringer og få glæde af løsningen hurtigst muligt. Vidensdelingsplatformen vil også kunne bruges til anden vidensdeling. Videoer og e-læringskurser om principper og systemsammenhænge Interaktive vejledninger med links til e-lærings bidder Platform med bruger-tilbruger-support 8\n9 HVORDAN UDVIKLER VI E-LÆRING? Hvis du får en idé om e-læring som løsningen på et problem i daglig praksis, bør du altid starte med en nærmere analyse af mål, delmål, læringsmål, rammer, forventet effekt mm. Så sikrer du dig mod e-læring, der ikke lever op til forventningerne, og opnår en præcis styring af projektet fra start. E-læringsenheden i Digitalisering har udviklet en pdf-formular, du med fordel kan anvende til disse indledende overvejelser. Vi opererer med 2 udviklingsmodeller: drejebogsbaseret udvikling og hurtig e-læring. Den udfyldte formular kan blandt andet anvendes til at afgøre, hvilken af vores 2 udviklingsmodeller, der vil være bedst egnet til projektet. Drejebogsbaseret udvikling Efter en indledende snak med e- læringsenheden udarbejder indholdseksperterne bag kurset en fuldstændig drejebog, der skærmbillede for skærmbillede specificerer, hvad der skal vises på skærmen, hvad brugeren kan gøre på skærmen, hvilke svarmuligheder der er rigtige/forkerte, hvad responsen på den enkelte svarmulighed skal være etc. Derefter skal grafikere, fotografer og programmører i princippet kunne producere e-læringskurset uden yderligere dialog med indholdseksperterne. I virkeligheden er der noget mere samarbejde undervejs. Hurtig e-læring Indholdseksperterne udvikler selv det færdige e-læringskursus i et særlig brugervenligt forfatterværktøj. Dermed bliver tiden fra idé til færdigt kursus meget kortere, og indholdseksperten har undervejs en meget bedre fornemmelse af, om produktet kommer til at svare til hendes forventninger. Helt konkret anvender vi et produkt, der hedder Adobe Presenter til hurtig e-læring. Det er en udvidelse af PowerPoint, så er man vant til PowerPoint, er det let at komme i gang med hurtig e-læring. Sammenfattende er drejebogsbaseret udvikling dyrt og langsomt, men giver til gengæld avancerede, forkromede løsninger. Hurtig e-læring er fleksibelt og billigt og derfor velegnet til løsninger med små målgrupper eller krav om hyppige opdateringer. Tag kontakt til Jørgen Nielsen i e-læringsenheden i Digitalisering på eller , hvis du overvejer at udvikle et nyt e-læringskursus. 9\n10 SYSTEM TIL ADMINISTRATION AF E-LÆRING Et Learning Management System eller LMS, kan sammenlignes med en elektronisk skole på nettet. Her kan alle organisationens e-læringskurser lægges ind, og her kan de ansatte oprettes som kursister. Derefter kan der oprettes regler for, hvilke kursister der automatisk skal tilmeldes de enkelte kurser. Man kan eksempelvis oprette en tilmeldingsregel, der siger at alle sygeplejersker og SOSU er i det og det område skal tilmeldes håndhygiejnekurset og sårkurset. Der vil naturligvis også være mulighed for, at de ansatte selv tilmelder sig kurser. Når kursister gennemfører kurser, husker systemet, hvor langt de er nået, og hvor godt de har klaret sig. Når så LMS et har været anvendt et stykke tid, kan de ansatte selv og deres ledere og uddannelsesansvarlige begynde at trække rapporter over anvendelsen af kurserne. Derudover kan LMS et indeholde faciliteter til debatfora, spørg-eksperten og andre former for gruppebaseret læring. Med et LMS, vil den enkelte medarbejder altid kunne dokumentere gennemført e-læring og let kunne finde frem til relevante e-læringstilbud. For ledelsen er LMS et et vigtigt middel til at sikre, at alle medarbejdere er opdaterede på vigtige nøgleområder. Aarhus Kommune har besluttet at anskaffe et fælles LMS til hele kommunen. Anskaffelsesprocessen er i gang, så i løbet af nogle måneder vil der være sikker administration af al e-læringsaktivitet. 10\n11 KONTAKT Chefkonsulent Poul Martin Christensen Digitalisering Projektleder for e-læring Jørgen Nielsen Digitalisering E-læringskonsulent Marie Klit Digitalisering Der er fri adgang til alle de omtalte kurser på medarbejderportalen. Vælg de kurser, der er relevante for din daglige arbejdspraksis. Skriv meget gerne indlæg i de debatfora, der er tilknyttet kurserne. Du kan også komme ind i kurserne hjemmefra via adressen nemadgang.aarhuskommune.dk. Du skal så logge på med NemID. Endelig kan du se kurserne på elaer.dk. 11


Er du klar til vintersæsonen i fodbold? – Printf\nEr du klar til vintersæsonen i fodbold?\njanuar 7, 2019PrintIT0 Comments\nDet kolde vejr har for alvor lagt sig over Danmark. Det betyder dog ikke, at de danske fodboldklubber går i stå. Mange hold rykker indendørs, men der er stadig masser af træning, der foregår udenfor på de danske kunstbaner. Det kolde vejr kræver, at du har det helt rette udstyr, og det samme gør kunstgræsbanerne. Her i artiklen går vi mere i dybden med det udstyr, du bør have til vintersæsonen.\nTynd hue, vanter & halsedisse\nPå en rigtig kold dag, er det helt essentielt at have en tynd hue, et par tynde vanter og en halsedisse. Du bør ikke investere i et par dyre vinterhandsker til fodboldbanen. Når du først er varm, kan det nemlig hurtigt blive alt for varmt. Derfor er det par tynde svedtransporterende handsker at foretrække. Det samme gør sig gældende med huen. Den er særlig vigtigt, når du starter opvarmningen. Manger smider huen igen lidt inde i træningen. Du kan altid tage den på igen, hvis det bliver for koldt. En halsedisse er helt uundværlig i vintersæsonen, så den kolde luft ikke står direkte ind på halsen.\nDet næste du skal have styr på, er et par støvler beregnet til kunstgræs. Du kan sagtens spille med almindelige støvler, men dit greb i banen bliver meget bedre, hvis du har støvler beregnet til kunstgræs. Særligt hvis du har tendens til at vrikke om, vil du blive glad for et par kunstgræsstøvler. Kunstgræsset slider også rigtig meget på støvlerne, og derfor kan et par almindelige fodboldstøvler hurtigt gå i stykker, hvis du bruger dem for længe på kunstgræs.\nDet er alment kendt i fodboldkredse, at skiundertøj er helt essentielt i vintersæsonen. Særligt hvis du spiller på et højere niveau, hvor noget af træningen foregår med taktiske instrukser, er det vigtigt at kunne holde sig varm. Det lange undertøj gør, at du ikke behøver have så mange store trøjer og jakker på, når du er ude på banerne. Det er altid godt at klæde sig på i lag, og her er skiundertøjet helt perfekt. Sørg for at købe noget ordentligt skiundertøj, der er svedtransporterende.\nKøb vintertøjet til Singles Day\nHar du endnu ikke fået købt tøjet til vintersæsonen? Så kan du gøre dig nogle rigtig store besparelser på Singles Day d. 11/11 hos singlesdaydanmark.dk. Det er godt at få styr på påklædningen og støvlerne i god tid, så du ikke udsætter dig selv for unødig kulde. Her nedsætter mange sportsforretninger dele af sortimentet, og her der ofte både fodboldstøvler, huer, vanter og skiundertøj. Singles Day bliver i stor grad afholdt af de danske netbutikker, men flere fysiske butikker er ved at komme med på vognen. Singles Day er en af de største handelsdage globalt, der altså nu er ved at komme til Danmark. Det er ikke kun på fodboldudstyr, du kan lave store besparelser. Det kan du også gøre på elektronik, tøj og meget mere.


Sneakers | Deals & Tilbud | All2day.dk\nDeal Tilbud på Sneakers\nVi har samlet alle deals og andre gode tilbud på Sneakers på denne side.\nDer er lige nu ikke nogen aktuelle tilbud, men du kan få direkte besked, når du igen kan spare penge på på Sneakers.\nDer har igennem tiden været 42 deal-tilbud. Prisen spænder fra 0,00 - 599,00 kr., med en gennemsnitlig pris på 320,45 kr.\nFølgende dealsider har haft tilbud på Sneakers: Sweetdeal, Downtown, SPOTdeal, TilbudiByen\nFølg deals på Sneakers\nTidligere Sneakers deals\nEr åndbare og hurtigtørrende. Fås i 7 forskellige farver i str. 35-44.\nÅndbare og hurtigtørrende sneakers\n1 par hurtigtørrende sneakers der kan klare alt slags vejr. Det gælder, hvad enten det er mudder, sand, vand eller hvad det ellers måtte være. Vælg mellem farverne hvid, hvid/lyserød, mørkeblå, grå, grøn, lyseblå eller gul. Fås i størrelse 35-44\n1 par hurtigtørrende sneakers der kan klare alt slags vejr. Det gælder, hvad enten det er mudder, sand, vand eller hvad det ellers måtte være. Vælg mellem størrelse 35 - 44.\nSneakers i klassisk design\nMed disse smarte sejler sneakers kan du gå sommeren helt sikkert i møde. Skoen har et minimalistisk design der kan matche alle outfits, og kan snildt bruges både på arbejdet og i byen. Fås i størrelserne 40½ - 45 i farverne: Rød, sort og blå.\nSneakers i åndbart design - til kvinder\nFås i str 36-41\nGår du og har brug for et par nye smarte, men også praktiske sneakers? Så led ikke længere, for her kan du vælge i mellem 3 forskellige modeller af sneakers som alle er designet i et let og åndbart design, så de er perfekte til dagligdagen eller den lange gåtur.\n1 par hurtigtørrende sneakers der kan klare alt slags vejr. Det gælder, hvad enten det er mudder, sand, vand eller hvad det ellers måtte være. Vælg mellem størrelse 35 - 47.\nMed støddæmpende sål\nDu kan vælge de komfortable Merrell 1SIX8-sneakers i enten farverne blå/sort/brun eller gul/grå. Indersålen kan tages ud, så den kan tørre eller vaskes. På den måde holdes sneakersne nemt rene og lugtfrie.\nSneakers i åndbart design\nGår du og har brug for et par nye smarte, men også praktiske sneakers, skal du ikke lede længere. Her kan du vælge et par designet i et let og åndbart design, så de er perfekte til dagligdagen eller den lange gåtur. Vælg mellem 5 farver.\nOphørspriser: Sorte, grå eller navy\nRush letvægts-sneakers udført i Mesh som gør dem åndbare. Skoene er fleksible og smidige og med den bløde sål tilpasser skoene sig nemt.\n"Kun for medlemmer af Ophørspriser. Få 14 dage gratis, herefter 139 kr/md, kan til enhver tid opsiges. Vi har ikke før set så billige sneakers." - all2day\nLette og luftige sneakers\nSkoene er lette og komfortable med støddæmpende sål. Ideel til arbejde eller personen med den aktive livsstil. Vælg mellem modellen Raving i sort eller Altair i sort eller hvid. Fås i str. 36-41.\n"Levering: 39,-. Pris gælder Altair model." - all2day\nDu kan vælge de komfortable Merrell 1SIX8-sneakers i enten farverne blå/sort/brun eller gul/grå. Sneakersne er foret med åndbart mesh, som sikrer, at fødderne ikke bliver overophedet og indelukkede.\nGod pris: Åndbare og hurtigtørrende sneakers\n"Levering: 29,-. Før set hos Tilbudibyen til 369,-" - all2day\nfås i sort eller hvid str. 40-45\nHer er et par sneakers, der er lavet af skind både indvendig og udvendig. Det er ren sko-luksus til manden, og udstråler en cool og casual stil. Skoen kommer i enten sort eller hvid og er helt 'clean' i looket uden logoer, mønstre eller andet.\n"Tilbudet gælder ikke allerede nedsatte varer, medlemspriser samt udvalgte varer." - all2day\nSneakers fra Tretorn\nSkoene har et højt og fleksibelt skaft i stof, der gør, at de sidder godt fast på foden, uden at du mister din bevægelsesfrihed - og så holder de dine ankler varme her i efteråravejret.\nSneakers med hjul og LED lys\nRullesko stammer fra 00’erne, men er ikke gået i glemmebogen endnu, og det er der en grund til. Med et par smarte rullesko kan du nemlig hurtigt komme frem, og samtidig giver de fødderne en pause fra de små slag det giver når man går. Fås i str. 28-43 i 3 farver.\n"Levering: 29,-. Julegaveidé - Kan returneres frem til 10. jan. " - all2day\nSmarte sneakers med lys\nSkoene fås i farverne sort eller hvid med lys i følgende farver: Hvid, pink, blå, grøn, gul, lilla og farverig. Skoene kan bruges af både mænd og kvinder. Fås i str. 35-46.\nMed disse lækre sneakers fra Pierre Cardin får du et par sko, fremstillet 100 % læder og produceret i fantastisk kvalitet, som både kan ses og mærkes. De har ligeledes en blød gummisål, hvilket giver dem lethed og med stor komfort. Fås i str. 40-46.\nHer er et par sneakers, der er lavet af skind både indvendig og udvendig. Det er ren sko-luksus til manden, og udstråler en cool og casual stil. Skoen kommer i enten sort, hvid eller navy, og er helt 'clean' i looket uden logoer, mønstre eller andet. Fås i størrelserne 40-45.\nMed dagens Sweetdeal får du et lækkert par sneakers i super flot og moderne style. Skoene er i ægte læder med skarpe detaljerne, helt ned til syningerne og foret, sidstnævnte er eksklusivt i sit udtryk i brun læder.\nHer er et par sneakers, der er lavet af både ruskind og læder. Lavet i et letvægtsmateriale, fleksibelt og komfortabelt design der vejer 600 gram. Fås i mørkeblå eller sort i størrelse 41-46.\nVælg mellem 3 modeller. I str. 36 - 41. Sneakeren er med sit moderigtige design og uimodståelige komfort det oplagte valg til enhver lejlighed - og til ethvert outfit.\nFuldend garderoben med et par stilfulde lædersneakers. Vælg imellem sort eller mørkeblå i størrelse 40-45.\nFuldend garderoben med et par stilfulde lædersneakers fra nielsen christensen. Fås i farven navyblå i størrelse 40-45.\nStilfulde skind-sneakers til herrer\nnielsen // christensen\nFuldend garderoben med et par stilfulde skind-sneakers.\nSkoene fås i sort og i størrelse 40-44.\nNew Zealand sneakers\nFå dig et par sneakers, der passer perfekt til den moderne mand, som gerne vil være med på beatet. Fås i farven sort og i størrelse 40-45.\nTil hverdags- og festbrug\nPuma er et anerkendt og populært mærke inden for både beklædning og sko, så du er garanteret et par sneakers af høj kvalitet. Disse fede sneakers har et moderne og stilsikkert design. De har samtidig et enkelt udtryk, som passer godt til både hverdag og til finere lejligheder.\nKondisko i læder\nEt par kondisko i læder vil du med sikkerhed blive glad for. De er moderigtige, kan bruges det meste af året og er et oplagt valg af sko til hverdagen på grund af blandingen mellem stil og komfort.\nDesignerkondisko fra det verdenskendte og anerkendte mærke Björn Borg markerer, at du har god stil og forstand på kvalitet. Med Björn Borg-kondisko på føler du dig velklædt, uanset hvad du ellers har på.\n"Levering: 39,-. Små i størrelsen." - all2day\nSneakers i kvalitetslæder\nDe behagelige sneakers er fremstillet i højkvalitets læder og med meshforing. Skoen har en aftagelig indersål i skum, som sikrer en glat pasform mens du går. Størrelse 36-42\nTilføj et par smarte sneakers i sort, brun eller navy til garderoben. De er lavet af læder, og du kan vælge imellem størrelser fra 40-45.\n" Levering: 45,-. Fri fragt over 1.000,-. Se low-tops her" - all2day\nHøje Fila-kondisko til mænd\nFila har med disse smarte kondisko skabt et par, der passer godt til sæsonen. De er nemlig højere end de helt klassiske kondisko, og så har de læder udenpå og lunt for indvendig af polyester.\nDe flotte sneakers er fremstillet i lækkert og blødt skind. De er idelle til hverdagsbrug og på jobbet, men er også flotte til festlige lejligheder med deres enkle design og flotte detaljer. Fås i sort, blå og cognac i størrelserne 40-45. Skoene er almindelige i størrelsen.\nSneakers er let at finde hos os\nVi informerer alle vores brugere om nye tilbud på Sneakers i vores “shopping” sektion. Både i vores nyhedsbrev og på all2day.dk.\nDu kan også finde deals på Sneakers under disse menupunkter: Shopping, Fodtøj, Outdoor, Motion, Børn, Herre, Dame, Tøj, Fashion, Mærkevare, Sommer, Gadget og Elektronik


Ny, smart bænk: Lad mobilen op, mens du venter på bussen | TV 2 Lorry\nNy, smart bænk: Lad mobilen op, mens du venter på bussen\nGlostrup Kommune har købt en bænk til 50.000 kroner, som de næste år får fast plads på Banegårdspladsen. Men det er ikke en helt almindelig bænk.\nHer kan du høre de unges dom over den nye solcellebænk.\n25. jan 2020, kl. 06:45\nI Glostrup har kommunen sat en helt ny bænk op på Banegårdspladsen ved Glostrup Station.\nOg hvis du nu tænker, hvordan det dog kan blive til en nyhedsartikel, så er svaret ganske enkelt, at der ikke er tale om en hvilken som helst bænk.\nDet er nemlig en såkaldt solcellebænk, der fungerer som en stor powerbank, hvor pendlerne kan oplade elektriske apparater, mens de venter på bussen.\nBænken står på Banegårdspladsen ved Glostrup Station. Den fungerer som en almindelig bænk, hvor man samtidig kan oplade sin mobiltelefon, hvis den mangler lidt strøm.\nFoto: Glostrup Kommune\nBænken, der blev sat op torsdag, hører ind under et regionalt projekt i hovedstadsområdet, som Glostrup Kommune er en del af. Med EU-støtte i ryggen er det meningen, at man skal skabe forskellige initiativer for at fremme pendling og mobilitet, og her er Glostrup Station testplads for fremtidens nye løsninger.\n8. klasse bygger bænk til ære for afdød klassekammerat\nKan redde dig fra en bøde\nRasmus Hansen, der er byplanlægger hos Center for Miljø og Teknik i Glostrup Kommune, er begejstret for den futuristiske solcellebænk, der kan vise sig at være en redningsplanke for dem, der mangler strøm på mobilen.\n- Vi er med i et projekt om at gøre Banegårdspladsen attraktiv for pendlerne, og der har vi vurderet, at det ville være fint at skabe bedre forhold for dem, som venter. Nu har man den her mulighed for at lade en flad mobiltelefon op, for det er ret tit, at billetten ligger på telefonen, og så kan man risikere at få bøder, hvis man er gået tør for strøm, siger Rasmus Hansen til TV 2 Lorry.\nDen smarte bænk kan også bruges til at lade andre apparater som bærbare computere, elcykler, eller hvad der nu lige har behov for et skud strøm. Man skal dog selv sørge for at have et ladekabel med sig.\nMan skal dog selv sørge for at have et ladekabel med sig, som man stikker herind.\nBænken er udelukkende solcelledrevet og er derfor ikke koblet op til andre strømkilder. Derfor kan det måske være småt med strøm i de mørke vintermåneder.\n- Hvis solen ikke har været så meget fremme, så går jeg ud fra, at der ikke er så meget strøm på bænken, som man jo godt kan kalde for en stor powerbank. Men det er i forvejen nok begrænset, hvor meget man kan nå at oplade, for man sidder jo normalt ikke på bænken i flere timer. Det skal ses som en nødservice, hvis man akut har brug for lidt strøm på et apparat, siger Rasmus Hansen.\nKommune trodser hærværk og indfører flere smartere lyssignaler\nByplanlæggerne i Glostrup, som Rasmus Hansen er en del af, lagde sent torsdag aften billeder og beskrivelse af bænken op på deres facebook-væg, og det har allerede givet mange positive tilbagemeldinger.\nI den kommende tid er kommunen spændte på at se, hvordan den bliver modtaget – og om den overhovedet vil blive brugt.\nKoster 50.000 kroner\nBænken er produceret i Holland og koster den nette sum af 50.000 kroner. Heraf har kommunen selv betalt halvdelen, mens EU betaler den anden halvdel.\nDet er ikke kun mobilen, som kan oplades i den nye smarte powerbank-bænk.\n- Man kan godt sige, at det er ekstravagant at indkøbe en bænk som denne, fordi den koster et beløb, vi normalt ikke bruger på en bænk her i kommunen. Men med EU-støtten i ryggen så har det altså kunnet lade sig gøre, lyder det fra Rasmus Hansen.\nI første omgang skal bænken stå på Banegårdspladsen i en to-årig forsøgsperiode, men håbet er, at den kan blive stående i længere tid – og hvis det viser sig at være en succes, så vil Rasmus Hansen ikke afvise, at man kunne finde på at placere andre bænke rundt om i kommunen.\n- Jeg tror, den har længere levetid end de to år, og hvis bænken er velfungerende, så bliver den selvfølgelig stående. Men den er indkøbt med det formål at undersøge brugen af den de næste to år, siger Rasmus Hansen.\nDen hollandske leverandør har forsikret, at glaspladen er meget robust, men alligevel frygter kommunen for hærværk.\n- Der er meget hærværk og graffiti, og alt hvad der har glas i sig, får nogle gange det værste frem i folk. Hvis man har et glas-busskur, så bliver det smadret på et tidspunkt. Jeg tror også, der kommer til at ske noget med på bænken, men jeg håber på, at det kun bliver overfladiske ridser, og at selve glaspladen ikke bliver smadret. Det ville være en frygtelig skam, for så ville den ikke have en funktion længere, siger Rasmus Hansen og fastslår:\n- Der er jo ikke nogen, der vil betale så dyre penge for noget, der bare bliver smadret. Vi krydser fingre for, at det ikke sker.


Karoline og Linas Smukfest i billeder: Da vores telt blev oversvømmet, tænkte jeg bare: Skyd mig | Festival | DR\nKaroline og Linas Smukfest i billeder: Da vores telt blev oversvømmet, tænkte jeg bare: Skyd mig\nDe to veninder har trods udfordringerne haft en forrygende festival og kommer helt sikkert tilbage næste år.\nPeugeot 107'eren reddede Lina Nielsen og Karoline Petzers Smukfest, da de fredag kom hjem til et oversvømmet telt. (Foto: Kasper Maansson © Kasper Maansson (2018))\nMorten Bjerregaard og Kasper Månsson (foto)\n12. aug. 2018 kl. 16.40\n- Da vores telt stod der, helt oversvømmet, tænkte jeg bare: Skyd mig!\nSådan var den umiddelbare reaktion hos 26-årige Lina Nielsen fra Esbjerg, da hun og veninden Karoline Petzer fredag morgen kom hjem fra endnu en festlig Smukfest-nat og så, at deres telt var blevet oversvømmet efter massive regnskyl, der ramte Skanderborg torsdag aften.\n- Jeg var bare klar til at komme ind og putte, for vi havde ikke sovet i 24 timer. Teltet var halvt blæst væk, og indeni lå der en hel sø. Alt vores tøj var fuldstændig gennemblødt.\n- Så stod vi der i 10 minutter og tænkte: Hvad gør vi? Men så kom vi i tanke om, at vi jo havde bilen! Så den har vi sovet i siden fredag, lyder det med et stort grin fra Karoline Petzer, der også lige gør opmærksom på, at bilen hedder Agnete.\nLina Nielsen og Karoline Petzer har sovet i bilen, som de har døbt Agnete, siden fredag, da deres telt blev oversvømmet. (Foto: Kasper Maansson © Kasper Maansson (2018))\nSoveposer, glowsticks og breezers i kopholderen. Bilen Agnete reddede Karoline og Lina, da de havde allermest brug for det. (Foto: Kasper Maansson © Kasper Maansson (2018))\nGod musik, lækker mad og masser af alkohol\nTeltudfordringen har været den eneste lille plet på en ellers forrygende Smukfest for de to veninder.\nFor selvom en lille uges festival tærer på både krop og pengepung, har det været det hele værd.\nLæs også:VIDEO Medina, Mew, Mø og mange flere: Se 13 højdepunkter fra Smukfest\nOnsdag stod veninderne skarpt i den solrige Bøgeskov, hvor temperaturen nærmede sig 30 grader.\nOnsdag eftermiddag var Karoline Petzer og Lina Nielsen klar til fest, og havde fundet sommertøjet frem i Bøgeskoven.\nHelt anderledes så det ud i dag, hvor temperaturen var halveret, og regnen silede ned, mens Karoline Petzer og Lina Nielsen sammen med tusindvis af trætte festivalgæster pakkede sammen og helt sikkert drømte om sengen og dynen derhjemme.\nHelt anderledes og praktisk var deres påklædningen søndag,hvor regnen silede ned hele dagen på Smukfests sidste dag.\n- Men status er, at det har været en fremragende Smukfest. Vi har været forholdsvis heldige med vejret, vi har været i godt selskab, spist god mad og haft det så sjovt, siger Lina Nielsen med hæs stemme og tilføjer, at hun helt sikkert er at finde på Smukfest næste år.\n- Jeg skal helt sikkert også tilbage næste år, lyder det uden tvivl i stemmen fra Karoline Petzer.


Flødebolle muffins - denne gang uden tilsat sukker\nCarbohydrate Content: 20,9 g\nFat Content: 9,8 g\nFiber Content: 19,6 g\nProtein Content: 7,6 g\nSaturated Fat Content: 3,8 g\nServing Size: Pr stk ved 15 muffins\nUnsaturated Fat Content: 6 g\nBy Maria Jensen 29. maj 2016\nSødemiddel (1:1 forhold med sukker) - jeg brugte Suvida sød og bag - 200 g\nFriske udstenet dadler - 110 g\nMandelmel (fedtreduceret) - 150 g\nNatron - 0,5 tsk\nKornene fra 1 vanilestang\nMælk - 2 dl\nOlie/ flydende becel / - 40 g\nChokolade - 60 g\nFlødebolleopskrift 1 portion - se link nedenfor\nChokolade til overtræk + evt drys - Samt kakaosmør (eller kokossmør)\nPisk æggene luftige med sødemidlet.\nTilsæt derefter alle de "våde ingredienser" og pisk det igen\nI en blender/food processor tilsættes de pisket, våde ingredienser samt de frise dadler og det hele blendes godt sammen.\nKom nu alle de tørre ingredienser i, og giv den et sidste blend.\nFordel dejen i muffinsforme - 12-14 stk og kom dem på den anden nederste rille i ovnen på 180 grader, varmluft i ca. 20-30 min alt efter din ovn.\nI mellemtiden laves selve cremen til flødebollerne , kom evt smag i, jeg kan varmt anbefale frysetørret hindbær eller jordbær. Lad flødebollecremen stå og trække, indtil dine muffins er fuldstændig afkølet.\nNår de er kolde kommes cremen i en sprøjteform og fordeles på dine muffins. Lad den stå på køl i ca 1 time, inden den skal overtrækkes med chokolade\nChokolade og kakaosmør kommes i en skål og placeres over vandbad, temprer chokoladen og vend nu dine chokolade muffins ned i chokoladen. Et godt tip her kan være at chokoladen hældes ud over chokoladekagen i stedet, da den er svær at vende i den smeltet chokolade, grundet din chokolademuffins. Du kan også hælde chokolade ned overden med en spsk eller pensle den.\nDrys med det du ønsker og lad nu chokoladen størkne enten ude i stuetemperatur eller på køl.\nServer gerne på dagen, da det er to produkter, som helst skal stå i forskellig temperatur. Således er flødebollecremen bedst på køl, mens chokoladekagen er bedst i stuetemperatur.\nFlødebolle muffins – uden tilsat sukker\nFlødebolle muffins – ja det lyder lidt sjovt ikke?\nIkke desto mindre er det en utrolig lækker smagskombination, som jeg første gang så, i en af de Facebook-grupper, som jeg er medlem af. Efter jeg lige har lavet opskriften på mine sukkerfri flødeboller , tænkte jeg at denne opskrift burde være forholdsvis nem at lave i en sukkerfri og ernæringsforbedret udgave, da en af de letteste kager at gøre sundere, er netop chokoladekager..\nTil flødebolle muffins har jeg ved både chokolade muffins og selve flødebollecremen sødet med Suvida – søde og bagemiddel. Hele forklaringen på, hvorfor jeg gør det, samt hvorfor jeg anbefaler den – særligt til flødebollerne, kan du læse mere om i mit tidligere opslag med sukkerfri karameller. En af årsagerne er deres sødemiddel inulin, som har præbiotiske egenskaber. Den anden årsag er, at de kan opløses i vand, og dermed ikke får en “krystalliseret”konsistens og smag.\nSamtidig koster de kun 50 kr for 500 g, hvilket er et af de billigere sødemidler.\nSom variation kan du også lave disse lækre chokolademuffins uden toppingen, evt toppe dem med en lækker dadel/kakao/kokos glasur, eller komme lidt mere chokolade i dine muffins.\nDisse muffins (med flødebolle og chokoladeovertræk, indeholder lige godt 200 kcal pr stk ved 15 stk (188 kcal helt præcis). Du får det flotte tynde lag chokolade som overtræk, ved at smelte kakaosmør i. Dette gør chokoladen mere flydende når den er smeltet og dermed nemmere at påføre din flødebolleskum.\nBy Maria JensenChokolade, sukkerfri, Sund kageWith 0 comments 29. maj 2016 13. januar 2019\n← Skinnebensbetændelse – min kamp tilbage i løbeskoene\nFødselsdags lagkage – uden tilsat sukker →


Fanny vågner efter sin rejse til Alfheim og tror først, at hun har drømt. Hun husker svagt, at hun var en alf, og at hun mødte sin døde mor. Men virkeligheden går op for hende, da hun finder Odins øje i sin taske.\nSebilles sidste ord til sin datter var, at hun skulle give øjet til den gamle gartner, Warren. Men da Fanny besøger ham bliver han rasende og nægter at tage imod det.\nDen gamle vætte på gården opsøger Fanny og fortæller hende en utrolig historie om Warren og Alfhild, den gamle kone på engen, Carling.\nMed hjælp fra Alfhilds magi rejser Fanny atter til Godheim. Hun besøger alfernes konge, guden Frej, som raser over, at alle alferne er forsvundet. Fanny må derfor ud på en farefuld færd for at redde dem.\nMen ingenting går som planlagt. Dødsgudinden Hel har sendt sin hær af døde sjæle ind over både Midgård og resten af Godheim.\nFanny besøger skæbnegudinderne, nornerne ved Urds Brønd, men får dystre svar på hendes spørgsmål om fremtiden.\nEt halvt århundrede senere har hun i trilogien om Fanny Fairychild gengivet nogle af sine barndoms magiske erindringer, men også nogle af de emner, man som barn drømmer om, tænker på, er bange for eller kan glæde sig over.\nLykkes vigtigste budskab er, at den kærlighed vi giver videre til vores børn gror i dem og lægger kim til den kærlighed, de selv formår at give videre. Men også, at det man sætter sig for i livet, er muligt.\nLykke Lindbo udgiver gennem eget forlag; Forlaget Tanken & Mindet, og står også for opsætning, redigering, omslag, hjemmeside og markedsføring af sine bøger.\nTrilogien om Fanny Fairychild er fantasy med nordisk mytologi.


Head of Taxes - Unique Human Capital\nSom Head of Taxes hos LARS LARSEN GROUP får du ansvaret for at sikre og udarbejde korrekt opgørelse af skatter og afgifter for LARS LARSEN GROUP, herunder at yde support og rådgivning vedr. skatter og afgifter til driftsselskaberne.\nMed reference til CFO og i tæt samarbejde med den øvrige økonomifunktion får du en central rolle i at sikre forståelse, fremdrift og eksekvering på det skattemæssige område. Stillingen og afdelingen er nyoprettet, og du vil derfor skulle balancere praktiske opgaver med de mere strategiske aspekter af skattestyring til en start.\nSkatter og afgifter for LARS LARSEN GROUP, group assistance til koncernens selskaber\nKontakt til ekstern skatterådgiver\nAflevering af skattetal til årsrapporten og regnskaber\nUdarbejdelse af skatterapporter og skatteplanlægning\nDu har min. 5 års erfaring som skattekonsulent fra et revisionshus eller som intern skattespecialist i en større international, og gerne kommerciel, virksomhed. Du har en gennemprøvet værktøjskasse indenfor skat og afgifter, samt transfer pricing og international sambeskatning.\nDu har en relevant økonomisk uddannelse som f.eks. cand.merc.aud., cand.merc.jur (skatteretslig), er revisionsuddannet kombineret med HD(R) eller tilsvarende. Derudover har du fokus på optimering og forbedring af opgaver og processer og besidder gode samarbejdsevner.\nSom person er du analytisk stærk, har et stort drive og evner at se detaljerne samtidig med, at du kan bevare overblikket.\nVil du vide mere om virksomheden eller stillingen, er du velkommen til at kontakte Unique Human Capital, Research Manager, Henriette Toftgaard Pedersen på M: +45 60 21 02 31. Alle henvendelser behandles fortroligt.\nLARS LARSEN GROUP er opkaldt efter Lars Larsen, grundlæggeren af JYSK, og er moder/holding selskab for samtlige selskaber i koncernen. Lars Larsen Group er og vil fortsat være en familieejet virksomhed, hvor det overordnede værdisæt – købmand – korpsånd og kollega er i højsæde. Succesen med JYSK har dannet grundlaget for LARS LARSEN GROUP, der er aktiv indenfor en række forretningsområder, herunder møbler, golfudstyr, restauranter, hoteller og en række andre aktiviteter.


I dag begynder det store EU-valg: Skeptiske briter stemmer først - politiken.dk\nInternationalt 23. maj 2019 kl. 08.24\nNationalisterne ser ud til at få gode EP-valg – men valget åbner også for nye mere EU-positive partier. Og så er der som altid Nigel Farage.\nValget til EU-Parlamentet 2019 starter paradoksalt nok i Storbritannien, som for længst skulle have forladt det EU, de stemte sig ud af for snart tre år siden. Men sådan er det ikke gået, briterne er her endnu en stund, og i dag går de som de første i EU til valgurnerne sammen med hollænderne.\nRørt Axelsen slår Antonsen i nervepirrende kamp i Odense