18/2-2014: Boxer skriver tv-historie: indfører fritvalg af tv-kanaler | Nyheder og presse | Om Boxer | Forside\n18/2-2014: Boxer skriver tv-historie: indfører fritvalg af tv-kanaler\n18/2-2014: Boxer skriver tv-historie: indfører frit valg af tv-kanaler\nFor første gang i Danmark får tv-seerne omsider frit valg af tv-kanaler.\nBoxer indfører som den første nogensinde et splinternyt produkt, hvor man selv – og ikke tv-udbyderen – vælger, hvor mange tv-kanaler man vil købe. Dermed skifter magten og kontrollen nu reelt fra tv-udbydere og tv-stationer til forbrugerne. Produktet hedder Boxer Flex.\nMan kan vælge blandt stort set samtlige de tv-kanaler, som Boxer i forvejen distribuerer.\n- Boxers mission er at give tv-seerne mest mulig frihed. Som forbrugere forventer vi at kunne træffe vores egne beslutninger om køb af præcis den vare, vi ønsker og har brug for. Derfor er vi rigtig glade for at være de første i Danmark, som har sikret forbrugerne den fulde frihed, når det handler om at vælge de tv-kanaler, man ønsker at se, siger adm. direktør Steen Ulf Jensen, Boxer TV A/S.\nAllerede i 2009 indførte Boxer tv-pakken Flex8, hvor man selv kunne sammensætte en tv-pakke med det eneste krav, at man skal vælge otte kanaler og har lige siden ført an i kampen om at skaffe det frie valg. Andre tv-udbydere har forsøgt sig med forskellige varianter af valg af tv-kanaler, som blot har været en udskiftning af kanaler i en fast tv-pakke eller tilkøb af kanaler ovenpå en eksisterende tv-pakke, og hvor man i begge tilfælde er forpligtet til et stort antal kanaler, før man får frit valg.\nIndtil nu har ingen lanceret det reelt frie valg, også ofte kaldet a la carte, som har været efterlyst i årevis, hvor man helt og holdent selv bestemmer både hvilke tv-kanaler man ønsker at købe, samt hvor mange. Boxer går som den allerførste hele vejen: I Boxer Flex er der intet krav om et bestemt antal kanaler – man kan vælge bare en enkelt eller 20 kanaler, hvis man foretrækker det.\nBoxer Flex giver desuden adgang til, at man fra måned til måned kan ændre sammensætningen på sin tv-pakke - ændre kanalerne eller købe flere eller færre. Via Boxers Mine Sider-funktion kan man selv løbende administrere, hvilke og hvor mange tv-kanaler man vil have. Den udstrakte grad af fleksibilitet er et direkte svar på de ændrede tv-vaner, som seerne er i fuld gang med.\n- Boxers nye Flex produkt møder forbrugernes nye tv-adfærd helt perfekt. Man kan frit skifte både antallet af kanaler samt hvilke kanaler man ønsker. Sammen med on-demand og streamingtjenester som Boxer Bio og Netflix giver vi dermed tv-seerne fuld kontrol, siger Steen Ulf Jensen.\nMånedsprisen på kanalerne er 29 kr. pr. styk. Man starter dog altid med en fast abonnementspris på 79 kr. til administration, sendenet, kundeservice mv. Med i købet følger uden ekstra betaling desuden de tre nabolandskanaler norsk TV 2, svensk TV4 samt tysk ZDF.\nDet frie valg gælder dog ikke DRs seks tv-kanaler, som alle danskere via licensen er forpligtede til at betale og dermed har adgang til. Med et Boxer Flex får man derfor også automatisk adgang til alle DRs kanaler.\nAlle danskere vil med Boxer Flex omsider få adgang til selv at vælge deres egne tv-kanaler, undtaget de 650.000 husstande i lejeboliger, som via lejeloven er fastlåst til kabel-tv uden mulighed for andre valg.\nI Folketinget overvejes det for tiden, om man skal lempe de regler i lejeloven, som tvinger forbrugerne til at købe et bestemt tv-produkt. Sker det, vil det nye Flex produkt kunne benyttes af alle danskere.\nBoxer Flex kan købes fra i dag.


Betænkning over Forslag til lov om ændring af lov om miljøbeskyttelse - Kompenserende marine virkemidler ved etablering eller udvidelse af havbrug - retsinformation.dk\n2016/1 BTL 111\nBetænkning over Forslag til lov om ændring af lov om miljøbeskyttelse (Kompenserende marine virkemidler ved etablering eller udvidelse af havbrug)\nBilag 2 Syv af udvalgets spørgsmål og miljø- og fødevareministerens svar herpå\nBilag 3 Stemmeaftale om L 111, Lov om ændring af lov om miljøbeskyttelse (Kompenserende marine virkemidler ved etablering eller udvidelse af havbrug)\nBetænkning afgivet af Miljø- og Fødevareudvalget den 10. maj 2017\nDet Radikale Ventres medlemmer af udvalget har stillet 6 ændringsforslag til lovforslaget.\nLovforslaget blev fremsat den 15. december 2016 og var til 1. behandling den 19. januar 2017. Lovforslaget blev efter 1. behandling henvist til behandling i Miljø- og Fødevareudvalget.\nUdvalget har behandlet lovforslaget i 10 møder.\nEt udkast til lovforslaget har inden fremsættelsen været sendt i høring, og miljø- og fødevareministeren sendte den 9. september 2016 dette udkast til udvalget, jf. MOF alm. del – bilag 609 (folketingsåret 2015-16). Den 15. december 2016 sendte miljø- og fødevareministeren de indkomne høringssvar og et notat herom til udvalget.\nUdvalget afholdt den 25. april 2017 en eksperthøirng om lovforslaget. Programmet for eksperthøringen fremgår af bilag 20 på lovforslaget.\nEndelaveGruppen/Endelave Hav- og Dambrug – Nej Tak\nThorkild Hansen, Ebeltoft,\nLeif Richter, Horsens, og\nSveriges Sportfiske- och Fiskevårdsförbund.\nMiljø- og fødevareministeren har over for udvalget kommenteret de skriftlige henvendelser til udvalget.\nEndvidere har Danmarks Naturfredningsforening og Danmarks Sportsfiskerforbund mundtligt over for udvalget redegjort for deres holdning til lovforslaget.\nUdvalget har stillet 7 spørgsmål til miljø- og fødevareministeren til mundtlig besvarelse. Ministeren har besvaret spørgsmålene i samråd med udvalget den 15. marts og 29. marts 2017.\nUdvalget har stillet 161 spørgsmål til miljø- og fødevareministeren til skriftlig besvarelse. Miljø- og fødevareministeren har besvaret disse spørgsmål med undtagelse af spørgsmål nr. 162, som forventes besvaret inden 2. behandling. Udvalget har stillet 1 spørgsmål til justitsministeren til skriftlig besvarelse, som denne har besvaret.\n7 af udvalgets spørgsmål og miljø- og fødevareministerens svar er optrykt som bilag 2 til betænkningen.\nEt mindretal i udvalget (EL, ALT, RV og SF) indstiller lovforslaget til forkastelse ved 3. behandling. Mindretallet stemmer for de stillede ændringsforslag.\nSocialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Venstre, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti\nSocialdemokratiets, Dansk Folkepartis, Venstres, Liberal Alliances og Det Konservative Folkepartis medlemmer af udvalget ønsker at tilkendegive, at partierne har indgået en aftale, hvoraf det fremgår, at partierne står sammen om ønsket om at øge mængden af bæredygtigt producerede fisk. Partierne anerkender, at muligheden for at anvende kompenserende marine virkemidler kan være medvirkende til at sikre en bæredygtig havbrugsproduktion i Danmark. Aftalen fastlægger nærmere, hvordan miljøhensyn sikres i forbindelse med godkendelse af havbrug med anvendelse af kompenserende marine virkemidler. Aftalen er optrykt i betænkningen som bilag 3.\nSocialdemokratiets medlemmer af udvalget ønsker endvidere at tilkendegive, at det af SR-regeringens »Strategi for bæredygtig udvikling af akvakultursektoren i Danmark 2014-2020« fremgår, at »Et umætteligt verdensmarked kræver flere fisk – flere end der kan fanges bæredygtigt i havene. En af løsningerne er akvakultur, hvor vi gennem udvikling og anvendelse af ny smart teknologi kan fremme en økonomisk, socialt og miljømæssig bæredygtig produktion og stille sunde fisk og skaldyr af høj kvalitet til rådighed for forbrugerne«. S mener, at denne strategi og dens principper fortsat bør danne grundlag for udviklingen af akvakultursektoren i Danmark.\nDet er en udfordring at have akvakulturproduktion i Danmark. Naturen og miljøet er ikke en uudtømmelig ressource, som frit kan bruges i bestræbelserne på at skabe vækst. Vores særlige naturforhold er følsomme over for udledningen af kvælstof og fosfor m.v., og derfor må der stilles grænser for tilladte udledninger. Man må ikke gå på kompromis med vores ambitiøse mål for det danske miljø, så der skal tænkes ud af boksen, når akvakultursektoren skal udvikles og udvides.\nI den forbindelse ønsker S at gøre det klart, at S alene støtter stemmeaftalen om L 111 og ikke støtter regeringens samlede tilgang til akvakultursektoren. S er bl.a. uenig i regeringens beslutning om at udvide det miljømæssige råderum med 800 t kvælstof, men deler den holdning, at det er vigtigt at skabe gode rammebetingelser for en bæredygtig akvakultursektor i øvrigt, således som det skitseres i »Strategi for bæredygtig udvikling af akvakultursektoren i Danmark 2014-2020«.\nS mener i forlængelse af ovennævnte strategi, at enhver udvidelse af produktionen, hvor der ikke er et fornødent miljømæssigt råderum, »som udgangspunkt [vil] forudsætte fuld kompensation for merudledningen«. På den baggrund var det et klart ønske fra SR-regeringen at fremme brugen af kompensationsopdræt med henblik på at forøge havbrugsproduktionen på en miljømæssigt forsvarlig måde.\nL 111 giver mulighed for at etablere nye og udvide eksisterende havbrug, mod at der etableres kompenserende virkemidler som muslingopdræt og dyrkning af tang. Det er S's vurdering, at L 111 som fremsat indeholdt for stor usikkerhed omkring effekten af de kompenserende virkemidler. S har samtidig konstateret, at et flertal i Folketinget har ønsket at støtte L 111 som fremsat. S har derfor arbejdet for en aftale, der både tilgodeser erhvervet og mindsker risikoen for miljøet i forhold til det udgangspunkt, som regeringen lagde op til.\nS har udtrykt sin store bekymring for det danske havmiljø, som i regeringens udspil bærer risikoen, som er forbundet med at udvide havbrugsproduktionen. S har klart givet udtryk for, at lovforslaget ikke indeholdt den nødvendige balance mellem miljø og erhverv. Derfor har S via drøftelser med regeringen og Dansk Folkeparti søgt at flytte risikoen væk fra miljøet, når det kommer til udfordringerne, som medfører en større næringsstofbelastning. Det er lykkedes på væsentlige områder at bringe lovforslaget i en afgørende bedre balance med en miljøsikkerhedsdimensionering af kompensationsopdrætsanlæggene på 115 pct., en begrænsning på omfanget af nyetableringer af havbrug og en begrænsning på udvidelser samt ikke mindst fire-fem løbende kontrolmålinger i løbet af opdrætssæsonen, som skal sikre, at kompensationsanlæggene har den forventede effekt, sådan at en eventuel miljørisiko kan håndteres såvel i indeværende som den følgende opdrætssæson. Endelig har det været vigtigt, at kompensationsanlæg skal placeres dér, hvor der er den største miljømæssige effekt af anlægget. S havde flere krav, som skulle styrke balancen mellem havmiljøet og produktionen yderligere, og dem vil vi fortsat have, også efter at den stemmeaftale nu er indgået med regeringen og Dansk Folkeparti.\nDesuden er S optaget af, at sportsfiskere, lystfiskere, erhvervsfiskere og havbrugsejere samt selve vildtfiskebestanden ikke skal opleve problemer med lakselus i Danmark. Derfor ønsker S håndfaste krav til placering af havbrug i Danmark, som medfører en nultolerance i forhold til risikoen for lakselus i danske havbrugsproduktioner. Derfor vil S som en del af kredsen af partier bag stemmeaftalen for lovforslaget være med til at fastsætte kriterier for mulig placering af havbrug, som baserer sig på den bedste faglige viden på baggrund af en ny risikoanalyse af lakselusrisikoen i Danmark. Det vil være vigtigt for S, at der både tages hensyn til vandtemperaturen og saltholdigheden i de krav, der stilles til placeringen af mulige nye havbrug.\nEndelig har det været vigtigt for S, at der sættes et særligt fokus på innovation og udvikling af nye teknologier, som udgør en stor del af eksporten, som relaterer sig til akvakultursektoren i Danmark, samtidig med at det kan forbedre håndteringen af andre miljøudfordringer ved havbrugene, såsom organisk materiale, medicinrester og lign. S er tilfreds med, at et flertal i Folketinget vil prioritere midler til netop denne udvikling, ligesom det for os er den helt rigtige vej at gå, at en større del af den klassiske havbrugsproduktion populært sagt flyttes op på land og forbedres gennem anlæg, der er 100 pct. recirkulerende. Socialdemokratiet foreslår, at der øremærkes midler til i højere grad at styrke denne del af akvakulturen på land.\nSelv om Socialdemokratiet ikke bakker op om regeringens akvakulturstrategi i »Dansk akvakultur i vækst«, anerkender S, at den indgåede stemmeaftale har skabt en bedre balance i L 111, hvor miljøet ikke bærer for stor en risiko. Derfor stemmer S for lovforslaget med den indgåede stemmeaftale og med de svar, som regeringen har afgivet på lovforslaget, om at regeringen indestår for, at udvidelse eller etablering af havbrug vil være i overensstemmelse med Danmarks EU-retlige forpligtelser, hvis der etableres og drives kompenserende marine virkemidler, som i fornødent omfang kompenserer for den øgede næringssaltudledning, der følger af udvidelsen eller etableringen.\nFor S er det afgørende, at en udvidelse af havbrugsproduktionen forudsætter overholdelse af vores EU-retlige forpligtelser, som f.eks. vandrammedirektivet, havstrategidirektivet, habitatdirektivet og fuglebeskyttelsesdirektivet, de nationale vandplaner, herunder kravet om ikkeforringelse af miljøets tilstand, naturplaner og den danske havstrategi under hensyntagen til miljømål opsat af de regionale havkonventioner.\nEnhedslistens medlemmer af udvalget finder det yderst problematisk, at der med lovforslaget åbnes op for, at man via kompenserende tiltag som tang- og muslingeanlæg forsøger at tilvejebringe et såkaldt miljømæssigt råderum for at øge forureningen fra havbrug. For det første finder EL det dybt bekymrende, at regeringen fastholder lovforslaget, på trods af at der på eksperthøringen, som udvalget afholdt den 25. april 2017, blev slået fast, at effekten af de kompenserende tiltag er meget usikker, at kompensationsopdræt kun fjerner kvælstof og fosfor lokalt og ikke håndterer problemerne med det store iltforbrug (fiskeekskrementer og foderspild), som havbrugsproduktionen også medfører. For det andet finder EL, at det er meget bekymrende, at man med lovforslaget om kompensationsopdræt gør regeringen og blå bloks havbrugsplaner, jf. »Dansk akvakultur i vækst«, mulig og dermed giver los for en voldsom ekstra udledning af næringsstoffer, hjælpestoffer og iltforbrugende materiale fra de kommende havbrug. Dette på trods af at det ved eksperthøringen blev gjort klart, at der ikke er noget såkaldt råderum for yderlig udledning af næringsstoffer, da miljøtilstanden i de indre danske farvande er dårlig eller ringe, og på trods af at kun to ud af 117 kyst- og vandområder i Danmark har god økologisk tilstand. For det tredje mener EL, at det er bekymrende, at regeringen overhovedet opererer med begrebet miljømæssigt råderum som argument for, at der er plads til yderligere forurenende havbrug, på trods af at juridiske eksperter på eksperthøringen gjorde det klart i et skriftligt indlæg til Miljø- og Fødevareudvalget, jf. L 111 – bilag 11, at det ikke er et begreb, man opererer med i vandramme- og havstrategidirektiverne. EL mener desuden ikke, at det er tilstrækkeligt belyst, hvorvidt L 111 og regeringen og blå bloks planer om havbrugsudvidelser er i overensstemmelse med EU’s miljø- og naturdirektiver. For det fjerde mener EL, at det er bekymrende, at regeringen med lovforslaget om havbrug med kompensationsopdræt bryder med princippet om, at forurening skal fjernes ved kilden. For den femte mener EL, at regeringen ignorerer den alvorlige problemstilling om lakselus, på trods af at det ved eksperthøringen fremgik, at lakselus kan være en reel risiko i Danmark. Det bekymrer EL, at lovforslaget skal behandles i Folketinget, på trods af at miljø- og fødevareministeren endnu ikke kender resultatet af den risikoanalyse om forekomsten af lakselus i Kattegat, der netop er igangsat ved DTU og Københavns Universitet.\nSamlet set mener EL, at det er helt tydeligt, at regeringen i denne sag sætter nogle få aktørers indtjeningsmuligheder over risikoen og de store usikkerheder, der er forbundet med havbrugsudvidelserne i forhold til massive negative påvirkning af miljø og natur.\nEndelig mener EL, at der er dybt bekymrende, at der endnu ikke er et klart fagligt grundlag for kommunerne at forholde sig til i forhold til effekten af de kompenserende tiltag, når de skal give tilladelse til nye havbrug med de kompenserende tiltag, der ligger inden for 1 sømil.\nDe Radikale Venstres medlemmer af udvalget er bekymret for, at lovforslaget kan medføre en forurening af vores havmiljø med bl.a. kvælstof, fosfor og medicinrester og forøge risikoen for fiskesygdomme som lakselus. Det kan have konsekvenser for andre erhverv som turisme, fiskeri, sejlads m.v. Vi kender ikke virkningen af kompensationsopdræt med muslinger på åbent hav, og derfor er det bekymrende, at man giver lov til opførelsen af nye havbrug eller udvidelse af eksisterende med kompensationsopdræt. I en rapport udgivet af DCE om marine virkemidler i 2016, der omtales i lovforslaget, vurderes det, at muslingers væksthastighed i åbne havområder er for lav og omkostninger til drift og høst for store til, at muslingeopdræt vil være et omkostningseffektivt virkemiddel.\nMuslingeanlæg som marint virkemiddel er kun veldokumenteret i ét forsøg i Skive Fjord i 2010-11. Dette område er et meget beskyttet og næringsrigt vandområde. Algemængden i Kattegat udgør til sammenligning kun en tredjedel af algemængden i Skive Fjord. Muslingerne vil derfor vokse langsommere i Kattegat. Anlægget i Skive Fjord var derudover ikke drevet eller indrettet til at skulle kompensere nogen bestemt belastning med kvælstof og fosfor. Muslingeanlæg som kompensation i et nærmere bestemt omfang for et havbrugs udledninger er således ikke afprøvet eller dokumenteret under mere voldsomme forhold end i Skive Fjord.\nI Skive Fjord blev der opnået en reduktion på 0,6-0,9 t kvælstof pr. ha anlæg pr. år og en reduktion på 0,03-0,05 t fosfor pr. ha pr. år. Det fremgår af rapporten om marine virkemidler fra DCE. Det vil kræve muslingeopdræt på et areal på 1,1-1,7 km2 for et brug, der udleder 100 t kvælstof. På grund af de usikkerheder, der er forbundet med kompensationsopdræt på havet, skønner Stiig Markager, der er professor i Bioscience, Aarhus Universitet, at et areal på 5-10 km2 er mere realistisk. Det fremgår af artiklen: »Professor: Hvad skal vi bruge havet til? « Altinget: Miljø, den 22. marts 2017.\nEt havbrugs belastning er jævnt stigende henover sæsonen fra april til november. Algevæksten i havet er typisk næringsbegrænset i sommerperioden. Store udledninger fra havbrug af lettilgængeligt kvælstof og fosfor vil da have en væsentlig (to-tre gange) større biologisk virkning (algevækst) end tilsvarende mængder udledt i vinterperioden, hvor de største udledninger fra land ellers forekommer. Derfor er udledninger af kvælstof og fosfor fra havbrug ikke direkte sammenlignelige med normale udledninger fra land – kilo for kilo. Et havbrug forurener lokalt med store mængder iltforbrugende stof, især fiskefækalier og foderrester. Det øger lokalt risiko for og omfang af iltsvind, især sommer og efterår. Også muslingeanlæg forurener med store mængder iltforbrugende stof lokalt, idet muslingernes fækalier udgør en tredjedel af det, de filtrerer fra vandet, med tilsvarende iltsvindsproblemer til følge.\nDerfor kan det også bekymre, at man går væk fra at fjerne forureningen ved kilden. Muslingeanlægget kan teoretisk kompensere fuldt ud i kvælstof- og fosforregnskabet for det pågældende vandplanområde, men havbrugets udledninger forurener fortsat lige så meget lokalt.\nDer kan tilføjes en robusthed ved at overdimensionere muslingeanlægget i forhold til havbrugets udledning af næringsstoffer. Problemet er, at man ikke aner, om muslingeanlægget så skal dimensioneres til 110, 150 eller 200 pct. af havbrugets udledning. Dertil er driftsikkerheden for uforudsigelig i forhold til vind og vejr og i forhold til, at muslingerne kan blive spist af edderfugle, søstjerner m.v. Kommunen står derfor i en vanskelig situation, når den skal give en godkendelse, hvis effekten af kompensationsopdræt med muslinger på åbent hav ikke er kendt og dokumenteret. Hvad skal kommunen læne sig op ad, når størrelsen på muslingeanlægget skal vurderes?\nSkal kompensationen med muslinger være troværdig, må man kende til virkemidlets kvælstof- og fosforreducerende effekt i de pågældende omgivelser. Anlægget skal dels være driftssikkert, dels skal man på kontrolsiden løbende henover sæsonen kunne se, at der produceres muslinger, så det svarer til havbrugets tab af kvælstof og fosfor. Bliver muslingeproduktionen for lille, må havbrugets fiskemængde justeres derefter. Ellers står man ved sæsonens slutning tilbage og mangler tilstrækkelig fjernelse af næringsstoffer og med skade på havmiljøet.\nEtableringen af flere havbrug kan også komme i konflikt med Danmarks EU- og andre internationale forpligtelser. Kystvande er omfattet af miljømål, herunder reduktionskrav for kvælstof, efter vandrammedirektivet. Havbrug kan derfor ikke placeres, så deres udledninger påvirker ind i kystvande uden at bringe disse længere væk fra deres målopfyldelse i forhold til kvælstof. Hvis kompensationen af udledningerne fra havbrug ikke er fuldstændig, vil det derfor kræve, at andre erhverv sænker deres udledninger.\nÅbne farvande er omfattet af havstrategidirektivet, som udmøntes gennem HELCOM-aftaler for Østersøens vedkommende. Ifølge gældende HELCOM-aftale har Danmark overopfyldt sine kvælstofforpligtelser – det er en følge af de mange store indsatser siden vandmiljøplan I i 1987. Derimod mangler Danmark stadig at fjerne noget fosfor i Østersøen. Udledning af de ca. 100 t fosfor fra havbrug, som landbrugspakken gav lov til, vil forhindre Danmark i at nå sine HELCOM-mål i Østersøen og Bælthavet. Derfor er der ikke råderum til flere havbrug.\nSocialistisk Folkepartis medlemmer af udvalget ønsker at tilkendegive følgende:\nLovforslaget er en del af gennemførelsen af den tidligere regerings (Venstre), Dansk Folkepartis, Liberal Alliances og Det Konservative Folkepartis aftale om en fødevare- og landbrugspakke fra 22. december 2015 og den efterfølgende indgåede aftale af 30. juni 2016, »Dansk akvakultur i vækst«. Som med landbruget ønsker regeringen at presse en yderligere råvareproduktion igennem til havs ved at udnytte et påstået »miljømæssigt råderum«, som ikke kan dokumenteres naturvidenskabeligt, og som under alle omstændigheder slet ikke er eksisterende, når nye reduktionskrav skal gennemføres i 2021. Derved misbruger regeringen de investeringer, som især byer og industri har foretaget siden 1980’erne i spildevandsrensning, frem for at fortsætte de reduktioner, der er nødvendige først og fremmest af hensyn til vandrammedirektivet, havstrategidirektivet og natura 2000-direktiverne og af hensyn til miljø, natur, fiskeri og turisme.\nSF mener, at landbruget og havbruget har brug for langsigtede investeringsrammer og ikke »fikse ideer« til, hvordan miljøkrav kan undermineres, sådan som regeringen forsøger med landbrugspakken, der direkte udfordrer EU-lovgivningen og andre erhverv i Danmark – og deler befolkningen. Regeringens strategi synes at være at presse den eksisterende EU-lovgivning mest muligt og at arbejde for, at kommende EU-målsætninger og lovgivningen bliver så slap som muligt. Slår denne strategi fejl, vil der kunne komme nye pludselige omkostninger for primærproduktionen af fødevarer i Danmark gennem skærpede krav. Lykkes strategien vil målet om god vandkvalitet, fremme af biodiversiteten og større og sunde fiskebestande blive skudt endnu længere ud i fremtiden. En dansk regering bør naturligvis i stedet arbejde internationalt for et sundt havmiljø og presse andre lande til også at arbejde for det. Beklageligvis har regeringen valgt at lægge sig meget tæt op ad den mest gammeldags del af fødevareerhvervet.\nHavstrategidirektivet nævnes ikke i landbrugspakken, og ordførerne for aftalepartierne har dermed ikke taget stilling til landbrugspakkens konsekvenser for Danmarks gennemførelse af forpligtelserne i havstrategidirektivet, herunder den del, der omhandler havbrug og det »miljømæssige råderum«, som er aftalt for flere havbrug i havstrategidirektivets reguleringsområde. Alt taler for, at de aftalte tons merudledning af kvælstof og fosfor er tal, der er produceret politisk til formålet.\nFør og efter aftalen om landbrugspakken har regeringen aktivt modarbejdet nye miljømål (tærskelværdier) i havstrategidirektivet, formodentlig for at skabe dette »råderum« gennem et politisk pres.\nDet fremgår således af miljø- og fødevareministerens besvarelse den 21. marts 2017 af spørgsmål 121 til L 111, at det bl.a. er lykkedes regeringen at sikre, at der i den kommende gennemførelse af havstrategidirektivet, dvs. for både Nordsøen, Østersøen og indre farvande mere end 1 sømil fra kysten gælder følgende:\n– Der skal ikke længere fastsættes tærskelværdier (mål) for alle miljøpåvirkninger,\n– 2018 er ikke længere den ultimative frist for at sætte tærskelværdier (mål) for miljøpåvirkninger,\n– one-out-all-out-princippet er udgået de fleste steder – det vil sige, der er ikke de ringeste parametre i den samlede vurdering af en række parametre,\n– tærskelværdien på maksimalt 30 pct. negativ påvirkning af havbundens naturtyper og maksimalt 5 pct. befæstning/tab af havbundens naturtyper er udgået,\n– miljøovervågningen af farvandene tager hovedsagelig udgangspunkt i det eksisterende aktivitetsniveau, og\n– der er etableret et klarere skel imellem vandrammedirektivet og havstrategidirektivets reguleringsområde.\nRegeringens planer for flere havbrug foregriber også den planlægning af havområderne, som skal foretages senest 2021 som følge af direktivet om rammerne for maritim fysisk planlægning fra 2014.\nAf ovenstående og af følgende årsager stemmer SF imod lovforslaget:\n– De danske havområder fra Skagen og ind i Østersøen er i forvejen eutrofierede, dvs. overbelastede med næringsstoffer og iltforbrugende stoffer, hvorfor der er ikke et »miljømæssigt råderum«.\n– Anvendelse af medicin og antibegroningsmidler i simple havanlæg vil føre til ny, negativ påvirkning af havmiljøet med farlige og uønskede stoffer.\n– Kompensationsbrug er et usikkert virkemiddel. Det eneste, der er sikkert, er, at de optager store arealer til havs og dækker havbunden med iltforbrugende stof.\n– Havbrug vil kunne medvirke til at udbrede lakselus langt sydligere i Kattegat end til, hvad der i dag er deres naturlige udbredelsesområde, og det vil kunne ramme de naturlige fiskebestande.\nErhvervsmæssigt er det en dårlig satsning, da det vil kunne skade turismen og lystfiskeriet, og det er en lavteknologisk produktionsform, som næppe har mange udviklingsmuligheder. Saltvandsopdræt på land kan derimod udvikles yderligere, og ny teknologi kan eksporteres.\nAf et mindretal (RV) tiltrådt af et mindretal (EL, ALT og SF):\nLov om ændring af lov om miljøbeskyttelse, lov om miljøvurdering af planer og programmer og af konkrete projekter (VVM) og lov om fiskeri og fiskeopdræt\n(Krav om kompenserende marine virkemidler ved godkendelse af havbrug, skærpet tilsyn med havbrug, fastsættelse af miljø- og fødevareministeren som godkendelsesmyndighed for havbrug og krav til garantier ved fjernelse af og oprydning efter havbrug og kompenserende virkemidler)«.\n[Præcisering af lovforslagets titel som følge af ændringsforslag nr. 2-6]\n»1. I § 35 indsættes som stk. 3 og 4:\n»Stk. 3. Ministeren kan fastsætte nærmere regler om vilkår om etablering og drift af kompenserende marine virkemidler ved godkendelse af havbrug, herunder regler om, at også eksisterende havbrug uden kompenserende marine virkemidler, som ikke ændres eller udvides, efter en frist skal etablere kompenserende marine virkemidler.\nStk. 4. Afgørelser, der er truffet efter loven eller regler udstedt i medfør af denne, kan ændres, hvis det er nødvendigt for at tilgodese opfyldelsen af regler efter stk. 3. Ministeren kan fastsætte nærmere regler herom, herunder om miljømyndighedens pligt til at indkalde godkendelser til fornyet vurdering.««\n[Udvidelse af bestemmelsen, således at den også gælder for eksisterende havbrug, som ikke ændres eller udvides, samt hjemler til fornyet behandling af gældende godkendelser og fastsættelse af regler herom]\n»01. § 40 affattes således:\n»§ 40 Afgørelse om godkendelse efter dette kapitel træffes af kommunalbestyrelsen eller af miljø- og fødevareministeren. Afgørelser om godkendelse af havbrug træffes dog af miljø- og fødevareministeren. Ministeren fastsætter nærmere regler herom, herunder om, hvilke virksomheder kommunalbestyrelsen henholdsvis miljø- og fødevareministeren skal godkende.««\n[Krav om, at myndighedskompetence til at tildele havbrug godkendelse efter kapitel 5 henhører under miljø- og fødevareministeren]\n4) Efter nr. 3 indsættes som nyt nummer:\n»01. I § 73, stk. 1, indsættes som 2. pkt.:\n»Ministeren fastsætter herunder regler om skærpet tilsyn med havbrug.««\n[Krav om fastsættelse af regler om skærpet tilsyn med havbrug]\n5) Efter § 1 indsættes som ny paragraf:\nI lov nr. 425 af 18. maj 2016 om miljøvurdering af planer og programmer og af konkrete projekter (VVM) foretages følgende ændring:\n1. § 17, stk. 3, 2. pkt., ophæves.«\n[Krav om, at kommunalbestyrelsen er myndighed for behandling af projekter på havområdet vedrørende intensivt fiskeopdræt, hvor det samlede anlæg er beliggende nærmere end 1 sømil fra kysten, ophæves som konsekvens af ændringsforslag nr. 3]\n6) Efter § 1 indsættes som ny paragraf:\nI fiskeriloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 17 af 4. januar 2017, foretages følgende ændring:\n1. § 66, stk. 2, 2. pkt., affattes således:\n»Ministeren skal fastsætte vilkår for en tilladelse, herunder om tidsbegrænsning, prøveudtagning og dokumentation for sikkerhedsstillelse i form af enten forsikring eller bankgaranti til dækning af udgifter ved anlæggets ophør.«.«\n[Vilkår om sikkerhedsstillelse til dækning af udgifter ved anlæggets ophør]\nDen foreslåede ændring er en konsekvensændring af ændringsforslag nr. 2-6.\nDen foreslåede ændring indebærer, at miljø- og fødevareministeren med den nye hjemmel i § 35, stk. 3, vil kunne fastsætte regler, der indfører krav om kompenserende marine virkemidler gældende ikke alene for havbrug, som nyetableres eller som ønsker at gennemføre en godkendelsespligtig ændring eller udvidelse, men også for eksisterende havbrug. Med eksisterende havbrug menes havbrug, som er i drift eller er godkendt inden ikrafttrædelsen af den bekendtgørelse, som udstedes med hjemmel i den foreslåede § 35, stk. 3.\nÆndringsforslaget indebærer en udvidelse af formålet med de kompenserende marine virkemidler. Formålet med virkemidlerne er således ikke alene kompensation for merudledning, som der ellers ikke ville være mulighed for, men en generel skærpelse af gældende krav for alle havbrug, således at disse skal kompensere helt eller delvis også for næringsstofbelastning, som det er vurderet at der er plads til inden for rammerne af lovgivningen om vandplanlægning eller havstrategi.\nDer foreslås en frist på 3 år for eksisterende havbrug, som ikke ændres eller udvides, til at opfylde kravene om etablering af kompenserende marine virkemidler. Fristen regnes fra ikrafttrædelsen af den bekendtgørelse, som udstedes med hjemmel i den foreslåede § 35, stk. 3. Reglerne skal udformes således, at eksisterende havbrug, der ønsker at fortsætte under de nye krav om etablering af kompenserende marine virkemidler, sidestilles med havbrug, der nyetablerer sig eller udvider.\nForslaget indebærer behov for fornyet behandling af eksisterende godkendelser eller tilladelser, og der foreslås derfor med et nyt stk. 4 indsat en hjemmel for myndighederne til at ændre gældende afgørelser i fornødent omfang, og for ministeren til at fastsætte nærmere regler herom.\nI miljøbeskyttelseslovens § 40 er der i dag delt myndighedskompetence i afgørelser om godkendelse af listevirksomheder imellem kommunalbestyrelsen og miljø- og fødevareministeren. Bestemmelsen fastslår dog ikke, hvem der specifikt er godkendelsesmyndighed for de forskellige typer af virksomhedsaktiviteter, da dette kan fastsættes nærmere af miljø- og fødevareministeren.\nBemyndigelsen er udmøntet i § 5 i bekendtgørelse nr. 1517 af 7. december 2016 om godkendelse af listevirksomhed (godkendelsesbekendtgørelsen), som i stk. 1 fastslår, at kommunalbestyrelsen træffer afgørelser om godkendelse af listevirksomhed. Undtagelsen til denne bestemmelse findes i § 5, stk. 2, hvorefter Miljøstyrelsen træffer afgørelse om godkendelse af listevirksomhed, som i bekendtgørelsens bilag 1 eller bilag 2 er mærket med (s). Havbrug er en godkendelsespligtig virksomhed og er listet på godkendelsesbekendtgørelsens bilag 2. For havbrug, hvor det samlede anlæg er beliggende nærmere end 1 sømil fra kysten, er kommunalbestyrelsen godkendelsesmyndighed, jf. listepunkt I 203. For havbrug, hvor det samlede anlæg helt eller delvis er beliggende længere end 1 sømil fra kysten, er Miljøstyrelsen godkendelsesmyndighed, jf. listepunkt I 205.\nDet foreslås, at § 40 nyaffattes, således at afgørelser om godkendelse af havbrug altid træffes af miljø- og fødevareministeren, og at adgangen til at fastsætte nærmere regler herom bevares.\nMed den forslåede ændring vil tilsynskompetence samt kompetence til bl.a. at meddele påbud og forbud ligeledes overgå til miljø- og fødevareministeren, da tilsynskompetencen er henlagt til ministeren, såfremt godkendelseskompetencen allerede efter reglerne om godkendelse af listevirksomheder, jf. § 40, er henlagt til ministeren, jf. § 66, stk. 2.\nLovforslaget skal sikre en ensartet og kvalificeret sagsbehandling ved at samle godkendelseskompetencen hos én myndighed.\nSom godkendelsesmyndighed skal miljø- og fødevareministeren i forbindelse med sagsbehandlingen af en godkendelse til et havbrug i relevant omfang høre kommunalbestyrelserne i berørte kommuner.\nEfter miljøbeskyttelseslovens § 65, stk. 1 og 2, og § 66, stk. 2, skal den kompetente tilsynsmyndighed føre tilsyn med, at loven og de regler, der er fastsat med hjemmel i loven, overholdes. Endvidere skal der føres tilsyn med, at påbud og forbud efterkommes, og at vilkår i miljøgodkendelser og tilladelser overholdes.\nEfter den nuværende § 73, stk. 1, i miljøbeskyttelsesloven fastsætter miljø- og fødevareministeren nærmere regler vedrørende tilsynsmyndighedernes udøvelse af tilsynsvirksomhed.\nBemyndigelsen er bl.a. udmøntet i bekendtgørelse nr. 1519 af 7. december 2016 om miljøtilsyn (miljøtilsynsbekendtgørelsen), som fastsætter krav om regelmæssigt miljøtilsyn af en række forurenende virksomheder. Dette indebærer bl.a., at myndighederne har pligt til at føre tilsyn med bl.a. godkendelsespligtige virksomheder, som f.eks. havbrug, mindst en gang hvert tredje år og med en række andre virksomheder mindst en gang hvert sjette år. Ved fastsættelse af tilsynsfrekvensen skal myndighederne miljørisikovurdere virksomhederne med henblik på at afdække, om virksomheden udgør en større risiko for omgivelserne end andre og hermed skal have flere tilsyn.\nTilsynsmyndighederne skal efter miljøtilsynsbekendtgørelsen også gennemføre såkaldte opstartstilsyn for bl.a. virksomheder, som er optaget på bilag 2 til godkendelsesbekendtgørelsen, herunder havbrug, og som etablerer sig for første gang, senest 3 måneder efter at virksomheden har igangsat driften.\nMed den foreslåede ændring pålægges ministeren at fastsætte regler om skærpet tilsyn med havbrug. Det bemærkes hertil, at muligheden for at fastsætte regler om tilsyn, f.eks. regler om tilsynets tilrettelæggelse og omfang, allerede er omfattet af den nuværende hjemmel i § 73, stk. 1, 1. pkt. Ændringsforslag nr. 4 omhandler alene ministerens pligt til at fastsætte regler om skærpet tilsyn med havbrug, f.eks. en øget tilsynsfrekvens.\nMiljøvurderingsloven har delt myndighedskompetencen for VVM-afgørelser af havbrug imellem kommunalbestyrelsen og miljø- og fødevareministeren, således at myndighedskompetencen følger, hvad der gælder i forhold til miljøgodkendelsen. Havbrug beliggende nærmere end 1 sømil fra kysten har kommunalbestyrelsen som VVM-myndighed, imens andre projekter på havområdet omfattet af miljøvurderingslovens bilag 1 og 2 har miljø- og fødevareministeren som VVM-myndighed. I forhold til havbrug afspejler denne opdeling den delte myndighedskompetence, der eksisterer for godkendelser af havbrug i godkendelsesbekendtgørelsen.\nGodkendelseskompetencen for havbrug er med ændringsforslag nr. 3 samlet under miljø- og fødevareministeren. Miljøvurderingsloven ændres derfor således, at myndighedskompetencen for VVM-afgørelser stadig afspejler, hvem der er myndighed for afgørelser om miljøgodkendelse. Derfor konsekvensrettes miljøvurderingsloven således, at kommunalbestyrelsen ikke længere er VVM-myndighed for behandling af projekter på havområdet vedrørende intensivt fiskeopdræt, hvor det samlede anlæg er beliggende nærmere end 1 sømil fra kysten. Dette betyder, at miljø- og fødevareministeren fremover vil være VVM-myndighed for behandling af projekter på havområdet omfattet af bilag 1 og 2 i miljøvurderingsloven, herunder havbrug beliggende nærmere end 1 sømil fra kysten.\nDet fremgår af kapitel 13 i lov om fiskeri og fiskeopdræt (fiskeriloven), jf. lovbekendtgørelse nr. 17 af 4. januar 2017, at opdræt af fisk på dansk fiskeriterritorium kun må finde sted efter tilladelse fra miljø- og fødevareministeren. Det fremgår endvidere af § 66, stk. 2, at ministeren kan fastsætte vilkår for en tilladelse, herunder sikkerhedsstillelse i form af enten forsikring eller bankgaranti til dækning af udgifter ved anlæggets ophør.\nI bemærkningerne til forslag til ændring af § 66, jf. bemærkningerne til L 109, folketingsåret 2006-07, 1. samling, (bemærkningerne til nr. 16), henvises til, at »kravet om sikkerhedsstillelse er begrundet med, at det af hensyn til skibsfart, fiskeri m.v. i en ophørssituation vil være nødvendigt at fjerne anlæggets fysiske indretning som f.eks. bure«.\nI praksis tages der konkret stilling til garantiens størrelse ved hver tilladelsesgivning. Fastsættelse af garantiens størrelse tager udgangspunkt i anlæggets udformning og størrelse, herunder om der indgår kompensationsopdræt af muslinger, ligesom placering og anlæggets størrelse indgår i fastsættelse af garantiens størrelse. Detaljerede krav til sikkerhedsstillelsen er udmøntet i bekendtgørelse nr. 1489 af 6. december 2016 om etablering og drift af havbrug (havbrugsbekendtgørelsen) og bekendtgørelse nr. 914 af 22. august 2011 om opdræt af muslinger m.m. i vandsøjlen.\nDer stilles således allerede krav om sikkerhedsstillelse til fuld dækning af udgifterne ved anlæggets ophør. Med lovforslaget ændres bemyndigelsen fra, at ministeren kan fastsætte vilkår, til, at ministeren skal fastsætte vilkår. I og med der af bemærkningerne til bestemmelsen om sikkerhedsstillelse henvises til nødvendigheden af at fjerne anlæg ved deres ophør, antages ministeren under alle omstændigheder at være forpligtet til at stille krav om sikkerhedsstillelse.\nRené Christensen (DF) Pia Adelsteen (DF) fmd. Ib Poulsen (DF) Orla Østerby (KF) Lise Bech (DF) Karina Due (DF) Erling Bonnesen (V) Kristian Pihl Lorentzen (V) Thomas Danielsen (V) Torsten Schack Pedersen (V) Anni Matthiesen (V) Jacob Jensen (V) Carsten Bach (LA) Villum Christensen (LA) Mette Abildgaard (KF) Bjarne Laustsen (S) Lea Wermelin (S) nfmd. Christian Rabjerg Madsen (S) Jesper Petersen (S) Kirsten Brosbøl (S) Simon Kollerup (S) Søren Egge Rasmussen (EL) Maria Reumert Gjerding (EL) Christian Poll (ALT) Roger Matthisen (ALT) Andreas Steenberg (RV) Ida Auken (RV) Trine Torp (SF) Pia Olsen Dyhr (SF)\nOversigt over bilag vedrørende L 111\nForslag, høringsnotat og høringssvar, fra miljø- og fødevareministeren\nHenvendelse af 26/1-17 fra Leif Richter, Horsens\nHenvendelse af 31/1-17 fra Thorkild Hansen, Ebeltoft\nHenvendelse af 5/2-17 fra EndelaveGruppen/Endelave Hav- og Dambrug – Nej Tak\nHenvendelse af 20/2-17 fra Danmarks Sportsfiskerforbund\nHenvendelse af 24/2-17 fra Danmarks Naturfredningsforening og Danmarks Sportsfiskerforbund\nHenvendelse af 24/2-17 fra Danmarks Sportsfiskerforbund\nHenvendelse af 26/2-17 fra Sveriges Sportfiske- och Fiskevårdsförbund\nHenvendelse af 17/3-17 fra EndelaveGruppen/Endelave Hav- og Dambrug – Nej Tak\nHenvendelse af 20/3-17 fra Danmarks Sportsfiskerforbund\nHenvendelse af 23/3-17 fra EndelaveGruppen/Endelave Hav- og Dambrug – Nej Tak\nHenvendelse af 24/3-17 fra Havbrug Ebeltoft\nOplæg til eksperthøring\nForeløbigt program for den åbne eksperthøring 25/4-17\nEndeligt program for eksperthøringen 25/4-17\nBidrag fra Helle Tegner Anker og Ellen Magrethe Basse til høring i Miljø- og Fødevareudvalget 25/4-17\nPræsentationer fra udvalgets eksperthøring 25/4-17\nHenvendelse af 2/5-17 fra DTU Aqua\nHenvendelse af 2/5-17 fra Dansk Akvakultur\nHenvendelse af 8/5-17 fra Anders Koed, DTU Aqua\nStemmeaftale om lovforslaget\nOversigt over spørgsmål og svar vedrørende L 111\nSpm. om, hvordan lovforslaget forholder sig til aftalen med HELCOM, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om kommentar til henvendelse af 26/1-17 fra Leif Richter, Horsens, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om bekræftelse af, at en øget havbrugsudledning i Kattegat på 800 t kvælstof samtidig betyder en merudledning af 80 t fosfor, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om fosforudledning fra nye havbrug i Kattegat m.m., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om bekræftelse af, at 80 t ekstra fosfor udledt fra nye havbrug i Kattegat vil ændre den danske fosforsituation i Bælthavet, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om kommentar til henvendelsen fra Thorkild Hansen, Ebeltoft, herunder de rejste spørgsmål, jf. L 111 – bilag 5, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om der ikke er tale om en ny strategi for bæredygtig udvikling af akvakultursektoren, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om Europa-Kommissionen er orienteret om den markant ændret »Strategi for bæredygtig udvikling af akvakultursektoren i Danmark 2014-2020«, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om processen, der har dannet grundlag for udarbejdelsen af den tidligere V-regerings og forligspartiernes vækstplan for akvakultur, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om merudledningen af kvælstof m.m. har indgået/indgår i regeringens dialog med Europa-Kommissionen om fødevare- og landbrugspakken, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om status vedrørende den udpegning af egnede lokaliteter, hvor der er miljømæssigt råderum til etablering af nye havbrug m.v., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om berostillelse af behandlingen af aktuelle ansøgninger om placering og miljøgodkendelser af nye havbrug m.v., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om bekræftelse af, at der ikke er miljømæssigt råderum til udvidelser af eksisterende havbrug eller etablering af nye havbrug i Bælthavet og Den Centrale Østersø m.v., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om bekræftelse af, at den norske, irske og skotske havbrugsproduktion af laks i åbne netbure har medført meget omfattende problemer med angreb af lakselus m.v., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvad den tidligere V-regerings og forligspartiernes vækstplan for havbrug i de indre danske farvande vil indebære med hensyn til risikoen for omfattende angreb af lakselus m.v., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om bekræftelse af, at placering af flere nye havbrug vil udgøre en potentiel trussel mod de naturlige danske ørredbestande m.v., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvordan lovforslaget vil påvirke Danmarks samlede kvælstofudledning og kvælstoftab til kystvande og havområder, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvordan lovforslaget vil påvirke Danmarks samlede fosforudledning og tab af fosfor til kystvande og havområder, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om de miljømæssige konsekvenser af muslingefarme, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvilke tiltag ministeren vil igangsætte for at kompensere for de miljømæssige forværringer, som muslingefarme skaber, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om bekræftelse af, at forureningsbegrænsende foranstaltninger såsom muslinge- og tangfarme ikke har nogen direkte effekt i forhold til den konkrete udledning fra havbruget, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvor langt danske farvande er i øjeblikket fra at opnå de dansk fastsatte mål om god økologisk tilstand, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, i hvilket omfang kompensationsopdræt kan kompensere for tab af iltforbrugende organisk stof m.m., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om bekræftelse af, at lovforslaget ikke gør det muligt at udlede mere kvælstof m.m., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om en model, hvor havbrug kun kan udvide deres produktion, på betingelse af at de udlægger marine virkemidler, der kan opsamle 120 pct. af den merudledning, der følger af, at produktionen udvides, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvilken betydning eksempelvis 111 ha. muslingekompensationsopdræt vil have for de naturligt forekommende filtrerende dyr, som lever på og i havbunden under anlægget, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om garanti for, at man vil gribe ind, hvis kompensationsopdræt ikke lever op til forventningerne, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvilke kompenserende tiltag man ønsker at igangsætte for at kompensere for den øgende mængde slam, som flere havbrug naturligt vil medføre, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvordan man vil tage højde for den variation i optag af næringsstoffer og høst af muslinger/tang, som forekommer fra år til år i forhold til, at muslinger/tang kan fungere som kompensationsopdræt, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om garanti for, at kompenserende virkemidler som tang og muslinger vil have en effekt i forhold til at mindske kvælstof- og fosforindholdet i kystvande og havområder, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvordan en ordning med egenkontrol kan fungere, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om udfordringer ved kompensationsopdræt som et tilstrækkeligt kompenserende virkemiddel, og hvilke tiltag ministeren påtænker at igangsætte for at løse disse, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om kompensationsopdræt vil kunne etableres rentabelt uden økonomiske tilskud, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvorvidt forsøg med kompensering for kvælstofudledningen i Skive Fjord kan overføres til Kattegat eller de andre indre farvande, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om forsøg med kombiopdræt med havbrug og muslinger, som er gennemført i hhv. Hjarnø og i Storebælt, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om garanti for, at EU accepterer, at havbrug udvides, med henvisning til at der etableres kompenserende virkemidler som tang og muslinger, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvorfor det af bemærkningerne fremgår, at forslaget ikke indeholder EU-retlige aspekter, når EU stiller krav til den økologiske tilstand i kystvande og havområder, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om EU-retlige konsekvenser, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, i hvilket omfang muslingeanlæg vil påvirke fiskeriet, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, i hvilket omfang kompensationsopdræt vil påvirke muligheden for at dyrke sejlsport langs kysterne i Danmark, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om at bygge kompenserende virkemidler og havbrug, uden at man tager højde for landskabsæstetik og helhedsbilledet generelt, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvor stort et areal regeringen forestiller sig der kan inddrages til kompensationsopdræt, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om at fremme langt mindre miljøbelastende havbrugsformer, der lever op til økologikravene, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om mulighederne for at fremme havbrug med hold af vegetarfisk, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om sikring af, at der ikke vil blive givet tilladelse til havbrug, før den marine kompensation er bragt ud over forsøgsstadiet, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvordan det med kontrollen sikres, at der er kompensation for udledningen fra havbruget, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om ministeren er enig i, at værdien af opdrætsfisk skal sammenholdes med bidraget til overfiskning, og at forbrugerne bør informeres om dette, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om sikring af, at der bliver lavet en sammenlignende undersøgelse mellem vild og opdrætsfisk, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om ministeren mener, at opdrætsfisk skal omfattes af vores lov for dyrevelfærd, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om krav om bedøvelse ved slag før slagtning af opdrætsfisk, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om de norske regler for havbrug m.m., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om indførelse af norske regler i Danmark m.m., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvilke perspektiver regeringen ser i et udviklingsarbejde for recirkulerende havvandsanlæg på land på Djursland, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om ministeren kan bekræfte, at landbaserede anlæg allerede i dag har en teknologi, som giver branchen en større indtjening, fordi forureningsproblemerne skal løses ved kilden, dvs. i selve produktionen, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om havbrug vil skulle betale det samme for afledning af spildevandet og bortskaffelse af affaldet som et tilsvarende anlæg på land, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om næringsstoffer udledt fra et havbrug, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om havbrug vil skulle kompensere andre forureningskilder som landbrug og byer i området, fordi det lægger beslag på dele af det miljømæssige råderum, som for næringsstoffer er en meget begrænset ressource, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, at der kun er dokumenteret ét fuldskalaforsøg med muslingeopdræt med henblik på næringsstoffjernelse i Danmark, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om en kommune vil kunne afvise en ansøgning om et havbrug med den begrundelse, at kommunen kan anvise plads til et recirkulerende havvandsanlæg på land m.v., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om en ansøger om anlæg af en havproduktion af fisk kunne få tilladelsen med henvisning til, at der er indgået aftale med lokalt landbrug om ophør eller reduktion af gødskning, som neutraliserer de ekstra næringsstoffer, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvordan kompenserende foranstaltninger vil kunne eliminere den ekstra belastning fra medicin og andre kemiske hjælpestoffer i havbrug, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvordan kompenserende foranstaltninger vil kunne fjerne det ekstra mængder iltforbrugende stof (BOD/COD), som udledes fra havbrug, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om ministeren vil uddybe de EU-restlige aspekter i at tillade udledning af næringsstoffer fra havbrug, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvad ministeren kan oplyse om erfaringerne fra Norge om tilbagegang i den naturlige fiskebestand i vandmiljøet i nærheden af havbrug, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvordan der sikres mulighed for reproduktion af naturlige fiskebestande i de indre danske kystvande og herunder de vigtigste og ernæringsmæssigt bedste spisefisk og det dertil tilhørende kystnære fiskeri, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvorledes en egenkontrol og et tilsyn tænkes struktureret, så det løbende viser, om kompensationen står mål med udledningerne af kvælstof og fosfor, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvordan ministeren vil sikre, at havbrug ikke mindsker retmæssige anvendelser af havet, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om ministeren vil sikre, at havbrug efter den 8-årige retsbeskyttelse kan pålægges nye vilkår, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om rapporten om marine virkemidler udgivet i 2016 af DCE Aarhus Universitet, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om ministeren vil bekræfte, at der på nuværende tidspunkt kun er dokumenteret ét fuldskalaforsøg med muslingeopdræt med henblik på næringsstoffjernelse i Skive Fjord, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om ministeren vil redegøre for, hvilket fagligt grundlag der foreligger for anvendelse af muslingeopdræt som kompenserende marint virkemiddel i forhold til det arealspecifikke potentiale for N- og P-fjernelse i de forskellige danske kyst- og havområder, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om ministeren vil bekræfte, at kompenserende marine virkemidler i form af muslingeopdræt og tangdyrkning i forhold til de planlagte udvidelser af havbrugsproduktionen primært vil blive placeret i kystnære områder, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om ministeren vil redegøre for, hvor store marine arealer der vil blive beslaglagt til henholdsvis nye havbrug og til kompenserende marine virkemidler som følge af den tidligere V-regerings og forligspartiernes vækstplan for havbrug, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om ministeren vil redegøre for, hvordan processen omkring placering af havbrug i dag er koordineret med Søfartsstyrelsens udvikling af en dansk maritim fysisk plan (havplan) som beskrevet i lov om maritim fysisk planlægning, lov nr. 615 af 08/06 2016, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om ministeren vil redegøre for, om udbygningen af havbrug i danske farvande finder sted under anvendelse af en økosystembaseret tilgang, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvad det ville betyde for driftsregnskabet for havbrug, hvis de skulle betale det samme pr. kilogram udledt fosfor og kvælstof, som kommunerne bruger på at bortrense det fra spildevandet, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om kommentar til henvendelsen af 5/2-17 fra EndelaveGruppen/Endelave Hav- og Dambrug – Nej Tak, jf. L 111 – bilag 6, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om det vil være i strid med HELCOM-aftalen, herunder de aftalte grænser for udledningen af fosfor, at etablere nye havbrug, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om regeringens ønske er at give plads til flere havbrug før ikrafttrædelsen af miljømål i 2021, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om udnyttelse af, at Danmark i praksis har veto og kan forhindre konsensus om kvantitative miljømål i HELCOM, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om havbrug er en diffus forureningskilde eller en punktkilde, og hvilken forskel der er i den forbindelse mellem et havbrug og et landbrug, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om et havbrug, som er godkendt efter lovforslaget, juridisk være ligestillet med øvrige forureningskilder i vandområdet, herunder landbrug m.v., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om kvantitative målsætninger under havstrategidirektivet medfører, at den juridiske beskyttelse af en godkendelse til havbrug, der er givet ud fra lovforslaget, gennembrydes m.v., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om at stille lovbehandlingen i bero, indtil der foreligger kvantitative målsætninger for de åbne danske farvande (havstrategidirektivet), til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om det alene er investorerne i havbruget godkendt efter dette lovforslag, som skal bære de økonomiske konsekvenser af senere indgreb som følge af vedtagne kvantitative mål i HELCOM/EU, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om at stille lovbehandlingen i bero, indtil der er gennemført en arealanvendelsesanalyse og vedtaget et administrationsgrundlag, som kan føre til udpegning af områder, der er egnet til havbrug, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om præcisering af »Vækst for havbrug vil ske ved udpegning af konkrete lokaliteter, hvor havbrug kan etableres under hensyn til andre aktiviteter på havet, miljøet og vandplansområder …«, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvornår ministeren forventer, at der skal foretages en strategisk miljøvurdering (SMV) af lovforslaget m.v., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om beskrivelse af hvert af de udpegede områder til havbrug i sin nuværende tilstand for hver deskriptor og den forventede tilstandsændring efter etablering af havbrug m.v., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om en godkendelse vil blive givet, på betingelse af at der ikke optræder lakselus på de opdrættede fisk m.v., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om kort, der viser, hvor der kan placeres havbrug henholdsvis med kompenserende virkemidler og uden kompenserende virkemidler, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om uddybning af svar på spm. 4 om udledningslofter for fosfor i HELCOMs Østersøhandlingsplan m.v., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om bekræftelse af, at der ikke er miljømæssigt råderum til udvidelser af eksisterende havbrug eller etablering af nye m.v., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om kommentar til henvendelse af 20/2-17 fra Danmarks Sportsfiskerforbund, jf. L 111 – bilag 7, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om teknisk bistand til ændringsforslag om 3-årsfrist til at opfylde kravene om etablering af kompenserende marine virkemidler, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om teknisk bistand til ændringsforslag om 3 årsfrist til at opfylde kravene om at inddrage tilladelsen til drift af havbrug m.v., til miljø- og fødevareministeren , og ministerens svar herpå\nSpm. om teknisk bistand til ændringsforslag, der præciserer, at tilladelse til at drive havbrug skal se under iagttagelse af fiskerilovens kapitel 15 og lov om maritim fysisk planlægning, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om teknisk bistand til ændringsforslag om, at myndighedskompetencen til at give tilladelse til havbrug og tilhørende kompenserende virkemidler flyttes til Miljøstyrelsen m.v., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om teknisk bistand til ændringsforslag, der sikrer et skærpet tilsyn med havbrug, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om teknisk bistand til ændringsforslag om skærpede krav til garantiernes størrelse i relation til dækning af de faktiske omkostninger til fjernelse af og oprydning efter havbrug, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvordan et nyt administrationsgrundlag for havbrug helt konkret kan medvirke til at sikre balance mellem beskyttelse og benyttelse m.v., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvilke konkrete skridt ministeren har taget for at indarbejde bestemmelserne i lov nr. 615 af 8. juni 2016 om maritim fysisk planlægning m.v., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om kommentar til henvendelse af 24/2-17 fra Danmarks Naturfredningsforening og Danmarks Sportsfiskerforbund, jf. L 111 – bilag 8, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om kommentar til henvendelse af 24/2-17 fra Danmarks Sportsfiskerforbund, jf. L 111 – bilag 9, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om bekræftelse af, at den udvidelse af havbrugsproduktionen, der følger af dette lovforslag, udnytter det forøgede råderum på 800 t kvælstof, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om kommentar til henvendelse af 26/2-17 fra Sveriges Sportfiske- och Fiskevårdsförbund, jf. L 111 – bilag 10, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om kommentar til præsentation fra Danmarks Naturfredningsforening og Danmarks Sportsfiskerforbunds foretræde for udvalget 1/3-17, jf. L 111 – bilag 12, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om at bekræfte, at NaturErhvervstyrelsen den 6. december 2016 som led i gennemførelsen af regeringens og forligspartiernes plan »Dansk akvakultur i vækst« har udstedt en ny bekendtgørelse om etablering og drift af havbrug, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvorvidt det er i strid med reglerne i lov om miljøvurdering af planer og programmer og miljøvurderingsdirektivet, at der ikke er foretaget en strategisk miljøvurdering (SMV) af bekendtgørelse om etablering og drift af havbrug, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvorvidt den manglende forudgående strategiske miljøvurdering (SMV) af bekendtgørelse om etablering og drift af havbrug, jf. bekendtgørelse nr. 1489 af 06/12/2016 indebærer, at bekendtgørelsen er ugyldig, og at de tilladelser, der efterfølgende udstedes med hjemmel i bekendtgørelsen som udgangspunkt også, vil være ugyldige, jf. EU-Domstolens dom fra juli 2016 i sag C-379/15, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvorvidt ministeren vil tage initiativ til at ophæve bekendtgørelse om etablering og drift af havbrug, jf. bekendtgørelse nr. 1489 af 06/12/2016, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om at oversende en samlet oversigt over, hvilke retsakter og andet plangrundlag m.v., der skal miljøvurderes efter reglerne i lov om miljøvurdering af planer og programmer (SMV), til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvorvidt ministeren vil tage initiativ til, at de strategiske miljøvurderinger (SMV), der skal foretages som led i gennemførelsen af regeringens og forligspartiernes plan »Dansk akvakultur i vækst«, vil blive oversendt til Folketinget, samtidig med at de sendes i høring, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om at oversende en skematisk oversigt over det næringsstofregnskab, der ifølge ministeren kan godtgøre, at der er et miljømæssigt råderum til den store udvidelse af havbrugsproduktionen, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvorvidt den planlagte havbrugsudvidelse ud fra et samfundsmæssigt helhedsperspektiv vil være en økonomisk gevinst for samfundet, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvilke danske forskere der har rådgivet om, at der ikke vil være stor risiko for problemer med lakselus ved etablering af nye havbrug i Kattegat og Bælthavet, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvorvidt lovforslaget er i overensstemmelse med princippet i EU’s vandrammedirektiv om ikkeforringelse, i forhold til princippet om rensning ved kilden og princippet om, at forureneren betaler, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvorfor det ikke fremgår af lovforslaget m.v., at Danmark ikke har et indsatsprogram under havstrategidirektivet, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvorvidt lovforslaget kolliderer med det internationale og forpligtende samarbejde, som Danmark indgår i via HELCOM-samarbejdet, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om ministeren vil kommentere debatindlægget »Nej til havbrug i Kattegat« af Svend-Erik Andersen, fmd., Danmarks Fiskeriforening, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om uddybning af svar på MOF alm. del – spm. 135-138 og MOF alm. del – bilag 53, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om et folketingsmedlem kan være medunderskriver på en betænkning vedrørende muligheden for udvidelse af havbrug m.v., til justitsministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvilke miljømæssige foranstaltninger de 19 eksisterende anlæg har iværksat i dag, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvem der skal betale, hvis de marine virkemidler, som har været krævet i forbindelse med tilladelsen til havbrugsdriften, viser sig utilstrækkelige og havbrugsdriften derfor må indskrænkes eller ophøre, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om ministeren vil fremsende rapporten »Marine virkemidler« fra 2016, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om ministeren vil fremsende de nævnte rapporter, »Miljømuslinger og muslinger som supplerende virkemidler« fra 2013 og »Combiopdræt« fra 2015, samt artiklerne fra Aquaculture International 2014 og Open Journal, til miljø- fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om kommentar til den svenske dom om havbrug, der er omtalt i følgende artikel: https://savethebaltic.wordpress.com/2017/03/15/the-swedish-supreme-environmental-court-has-decided-to-ban-and-stopp-fish-farming-in-cages-in-open-water/, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om oversendelse af talepapiret fra samrådet 16/3-17, jf. L 111 – samrådsspm. D-G, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om forsøget og resultater omtalt i den faglige rapport »Kombi-opdræt-kombinationsopdræt af havbrugsfisk, tang og muslinger til foder og konsum« fra Dansk Akvakultur nr. 2015-12, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om kommentar til henvendelsen af 17/3-17 fra EndelaveGruppen/Endelave Hav- og Dambrug – Nej Tak, jf. L 111 – bilag 13, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om kommentar til henvendelsen af 20/3-17 fra Danmarks Sportsfiskerforbund, jf. L 111 – bilag 14, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om kommentar til henvendelsen af 23/3-17 fra EndelaveGruppen/Endelave Hav- og Dambrug – Nej Tak, jf. L 111 – bilag 15, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om kommentar til henvendelse af 24/3-17 fra Havbrug Ebeltoft, jf. L 111 – bilag 16, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om oversendelse af talepapiret fra samrådet 29/3-17, jf. L 111 – samrådsspm. A-C, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om oversendelse af liste over, hvilke organisationer der var repræsenteret i Akvakulturudvalget, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om der er sæsonmæssige udsving i råderummet på 800 t kvælstof, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om en sammenlignende opstilling, der viser de driftsøkonomiske forskelle ved havbrug og dambrug beroende på de forskellige miljømæssige krav, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvor forureningen stammer fra opgjort på lande i HELCOM-samarbejdet, og hvor meget de enkelte lande bidrager til forureningen, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvornår det forventes at rapporten om udpegning af egnede lokaliteter, hvor der er miljømæssigt råderum til etablering af nye havbrug, offentliggøres, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om oversendelse af rapport om udpegning af egnede lokaliteter til etablering af nye havbrug, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om ministeren vil oversende et kort, hvor de 19 eksisterende havbrug er markeret/sat ind, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om uddybninger angående risikoen for lakselus, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om kommentar til henvendelse af 2/5-17 fra DTU Aqua, jf. L 111 – bilag 23, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om kommentar til henvendelse af 2/5-17 fra Dansk Akvakultur, jf. L 111 – bilag 24, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om det ikke har været i strid med reglerne i lov om miljøvurdering af planer og programmer og miljøvurderingsdirektivet, at der ikke er foretaget en strategisk miljøvurdering m.m., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om oversendelse af retsakter og andet plangrundlag m.v., der skal miljøvurderes efter reglerne i lov om miljøvurdering af planer og programmer (SMV), til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om oversendelse af den samlede analyse, som Miljø- og Fødevareministeriet har foretaget af EU-Domstolens dom fra oktober 2016 i sag C-290/15 og eventuelt relaterede domme og deres konsekvenser, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvor stor en andel af en merudledning på 800 t kvælstof og 100 t fosfor i Kattegat der med havstrømmene vil blive ført til Bælthavet og Den Centrale Østersø m.m., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om bekræftelse af, at de kompenserende marine virkemidler ikke kan indgå som kompensationsforanstaltninger i den konsekvensvurdering, der skal foretages i henhold til habitatdirektivet i forbindelse med konkrete tilladelser til etablering af havbrug, der kan påvirke Natura 2000-områder, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om en grundig faglig og forskningsmæssigt baseret risikoanalyse vedrørende risikoen for infektion og spredning af lakselus ved placering af nye havbrug i Kattegat, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvordan problematikken vedrørende lakselus indgår i den norske miljøforvaltning af havbrug samt det norske overvågningsprogram vedrørende lakselus i havbrugene og i de vilde ørred- og laksebestande, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om ministeren finder, at der foreligger tilstrækkelig videnskabelig viden til inden for rammerne af direktivforpligtelserne, at myndighederne kan vurdere en ansøgning om havbrug med kompenserende muslingeopdræt, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvordan den godkendende myndighed skal vurdere, at der sker en fuld kompensation – eller neutralisering – for den merudledning fra et ansøgt havbrug, der måtte påvirke vandområder, hvor der ikke er plads til yderligere udledning af næringsstoffer, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvilke krav ministeren vil sikre skal opfyldes, for at et muslingeopdræts eksakte effektivitet kan vurderes konkret i hvert enkelt tilfælde, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvilke krav der som minimum skal stilles til ansøgers sandsynliggørelse af, at havbruget kan drives på den pågældende lokalitet uden at forurene i en grad, der er uforenelig med hensynet til omgivelsernes sårbarhed og kvalitet, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om det er korrekt, at det ikke er muligt at beregne usikkerheden i det foreliggende datagrundlag for fjernelse af kvælstof henholdsvis fosfor ved muslingeopdræt, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om det er en forpligtelse i medfør af habitatdirektivet, at der skal foretages en habitatvurdering af den direkte og indirekte samt kumulative miljøpåvirkning af Natura 2000-områder fra havbrugsprojekter m.m., til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om kompenserende muslingeopdræt vil kunne anvendes som et virkemiddel til at modvirke en miljøpåvirkning på et Natura 2000-område, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvorledes der kan godkendes havbrug med en øget belastning i overensstemmelse med forpligtelserne i direktivet i havområder, der ikke lever op til de fastsatte miljømål, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om ministeren kan bekræfte, at havbrug fortsat vil være at betragte som en punktkilde til forurening uanset eventuel anvendelse af kompenserende marine virkemidler, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om kommentar til henvendelse af 8/5-17 fra Anders Koed, DTU Aqua, jf. L 111 – bilag 25, til miljø- og fødevareministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om sikring af, at fisk fra havbrug ikke blander sig med eksempelvis naturlige lakse- eller ørredstammer, til miljø- og fødevareministeren\nOversigt over samrådsspørgsmål vedrørende L 111\nSamrådsspm. om, hvorvidt ministeren med de kompenserende marine virkemidler kan garantere et miljømæssigt råderum for den store udvidelse af havbrugsproduktionen, til miljø- og fødevareministeren\nSamrådsspm. om, hvorvidt det er i overensstemmelse med Danmarks EU-retlige forpligtelser, at regeringen uden indsatsprogram, jf. havstrategidirektivet, fremlægger lovforslaget, til miljø- og fødevareministeren\nSamrådsspm., om man har givet fuldstændige og korrekte oplysninger til Folketinget i forbindelse med behandlingen af lovforslaget og til aftaleparterne bag aftale om »Dansk akvakultur i vækst«, når man undlader at oplyse, at der ikke eksisterer et indsatsprogram, til miljø- og fødevareministeren\nSamrådsspm. om en redegørelse for effekten af de marine virkemidler, som lovforslaget angiver, til miljø- og fødevareministeren\nSamrådsspm. om en redegørelse for det miljømæssige råderums størrelse, til miljø- og fødevareministeren\nSamrådsspm. om, hvor mange nye arbejdspladser lovforslaget forventes at medføre, til miljø- og fødevareministeren\nSamrådsspm. om en redegørelse for de norske erfaringer med lakselus i havbrug, herunder de norske erfaringer med udbredelse af lakselus og bekæmpelsen heraf, til miljø- og fødevareministeren\nSyv af udvalgets spørgsmål og miljø- og fødevareministerens svar herpå\nS har ønsket spørgsmål nr. 36, 37, 38 og 63 og svar herpå optrykt. RV har ønsket spørgsmål nr. 67, 96 og 97 og svar herpå optrykt.\nKan regeringen garantere, at EU accepterer, at havbrug udvides med henvisning til, at der etableres kompenserende virkemidler som tang og muslinger?\nFormålet med lovforslaget at gøre det muligt at anvende kompenserende marine virkemidler i forhold til næringsstoffer, så der kan etableres eller udvides havbrug på lokaliteter (kystvande og havområder), hvor en ansøgning herom ellers måtte afslås under henvisning til lovgivningen om vandplanlægning eller havstrategi af hensyn til overholdelse af Danmarks internationale forpligtelser.\nDet er således vurderingen, at udvidelse eller etablering af havbrug vil være i overensstemmelse med Danmarks EU-retlige forpligtelser, hvis der etableres og drives kompenserende marine virkemidler, som i fornødent omfang kompenserer for den øgede næringssaltudledning, der følger af udvidelsen eller etableringen.\nMinisteren bedes redegøre for, hvorfor det af bemærkningerne fremgår, at forslaget ikke indeholder EU-retlige aspekter, når EU stiller krav til den økologiske tilstand i kystvande og havområder?\nForslaget redegør for forholdet til den relevante EU-regulering, men forslaget har ikke i sig selv konsekvenser af betydning for overholdelse af EU-retten. Godkendelsesmyndigheden vil som hidtil være forpligtet til at respektere de miljømål og indsatsprogrammer, der er fastlagt i henhold til lovgivningen om vandplanlægning og havstrategi.\nHvilke EU-retlige konsekvenser kan lovforslaget få i relation til vandrammedirektivet, hvis det viser sig, at kompensationsopdræt ikke i tilstrækkelig grad kompenserer, og at der dermed sker forringelser af havmiljøet?\nLovforslaget har ikke umiddelbart konsekvenser i forhold til vandrammedirektivet. Når en ansøgning om miljøgodkendelse af et havbrug med kompenserende marine virkemidler behandles, vil godkendelsesmyndigheden som hidtil være forpligtet til at respektere de miljømål og indsatsprogrammer, der er fastlagt i henhold til lovgivningen om vandplanlægning og havstrategi. Kun marine virkemidler, der har en dokumenteret effekt, som kan kontrolleres ved egenkontrol og tilsyn, vil kunne tillades.\nDer vil bl.a. blive stillet krav til mængden af kvælstof og fosfor, der skal fjernes ved hjælp af marine virkemidler, og krav til at havbruget skal kunne dokumentere, at der reelt fjernes en tilstrækkelig mængde næringsstoffer. På denne måde sikres det, at havbrugets næringsstofbelastning holder sig indenfor de tilladte rammer.\nSpørgsmål nr. 63:\nVil ministeren uddybe de EU-restlige aspekter i at tillade udledning af næringsstoffer fra havbrug (med eller uden kompenserende foranstaltninger væk fra forureningskilden) i et havområde (kystnært eller i åbent hav), der allerede er overbelastet med næringsstoffer, og hvor Danmark allerede har et udestående med Kommissionen på grund af landbrugspakken?\nDanmark er bl.a. forpligtet til at overholde vandrammedirektivet og havstrategidirektivet, der er gennemført i dansk lovgivning ved henholdsvis lov om vandplanlægning med bekendtgørelser og havstrategiloven, herunder den danske havstrategi.\nLovforslag L 111 vil gøre det muligt, at miljøgodkende et havbrug med vilkår om at etablere og drive kompenserende marine virkemidler, der kan fjerne næringsstoffer. Vilkår om sådanne virkemidler skal kunne fastsættes, hvis havbruget giver anledning til en udledning af næringsstoffer, der ikke er tilstrækkeligt miljømæssigt råderum til.\nSpørgsmål nr. 67:\nKompensationsopdræt er arealkrævende og fører til konflikter med andre brugerinteresser – sejlads, fiskeri, badning og andre rekreative og turistmæssige interesser, herunder den visuelle oplevelse af kystfarvandene - ifald det placeres kystnært og den frie færdsel til havs. Hvordan vil ministeren sikre at havbrug ikke mindsker retmæssige anvendelse af havet.\nVed ansøgning om etablering af et nyt havbrug eller et muslingeopdræt sendes ansøgningen i høring hos de relevante myndigheder og organisationer. Herved sikres en koordinering således, at anlæggene ikke er i konflikt med eksisterende eller andre ansøgte aktiviteter i området.\nLandbrugs- og Fiskeristyrelsen giver tilladelse til placering af havbrug og muslingeopdræt. Kystdirektoratet giver tilladelse til etablering af tanganlæg på havet. Tilladelserne sikrer, at placeringen ikke er i konflikt med andre interesser, såsom fiskeriinteresser, sejlruter, militære øvelsespladser, havvindmøller, fritidsinteresser m.m. Forud for at der kan gives tilladelse til placering af nye anlæg til havs sendes ansøgningen i høring hos blandt andet Søfartsstyrelsen, Geodatastyrelsen og Kystdirektoratet, og hos interesseorganisationer indenfor fiskeri, akvakultur og lystfiskeri, samt Danmarks Naturfredningsforening, Friluftsrådet m.v.\nAfvejning af de mange aktiviteter til havs og fordeling af havets arealer på en måde, der kan sikre økonomisk vækst og bæredygtig udnyttelse af havets ressourcer er netop formålet med loven om maritim fysisk planlægning. Den første nationale havplan skal således fra 2021 sikre en balance og forudsigelighed i arealudlæg til de mange retmæssige anvendelser af havet.\nVed etablering af muslingebrug skal opdriftsbøjer være ensartede og være i en farve, så de fremtræder så neutrale som muligt i forhold til omgivelserne (sorte eller mørkegrå). Opdriftsbøjerne i anlægget skal så vidt muligt holdes undersænkede. Yngelliner kan dog placeres højere i vandsøjlen, så opdriftsbøjerne er synlige i perioden fra 1. maj til og udgangen af oktober. Herudover skal anlæggene naturligvis markeres med synlige specialafmærkning af hensyn til sikkerheden til søs.\nSpørgsmål nr. 96:\nMinisteren bedes yde teknisk bistand til et ændringsforslag med bemærkninger, der sikrer mulighed for at inddrage tilladelsen til drift af havbrug mod kompensation, selvom der er etableret kompenserende marine virkemidler, hvis påvirkningen af miljøtilstanden i kystvande eller havområder som følge af udledningen i det havområde, hvor havbruget er placeret, påvirker miljøtilstanden i nærliggende kystvande eller Natura 2000 områder.\nEfter kontakt til spørger forstås spørgsmålet således, at det ønskes belyst, om lovforslaget sikrer, at der kan skrides ind i forhold til miljøgodkendelsen af havbrug, hvis det viser sig, at de kompenserede marine virkemidler ikke kompenserer tilstrækkeligt for udledningen til et eller flere områder.\nI forbindelse med miljøgodkendelsen vil der konkret blive opsat vilkår for, hvor mange næringsstoffer (tons) der skal fjernes gennem kompenserende marine virkemidler. Der vil blive ført kontrol med denne indsats, og hvis virkemidlerne ikke kompenserer mindst den mængde næringsstoffer, der er fastsat i vilkårene, så overholder virksomheden ikke vilkårene for godkendelsen. Herefter skal myndigheden efter miljøbeskyttelseslovens § 69 meddele virksomheden, at det ulovlige forhold skal bringes til ophør, og myndigheden kan bringe de almindelige håndhævelsesmidler i anvendelse. Myndigheden fastsætter en frist herfor. Efterkommer virksomheden ikke indskærpelsen, bør myndigheden vurdere, om der er grundlag for at fortage politianmeldelse. Når betingelserne herfor er opfyldt, og proportionalitetsprincippet er iagttaget, vil myndigheden efter en konkret vurdering kunne forbyde fortsat drift.\nMinisteren bedes yde teknisk bistand til et ændringsforslag med bemærkninger, der præciserer, at tilladelse til at drive havbrug skal ske under iagttagelse af fiskerilovens kapitel 15 og lov om maritim fysisk planlægning.\nNærværende lovforslag vil alene gøre det muligt at fastsætte vilkår om anvendelsen af kompenserende marine virkemidler i forbindelse med miljøgodkendelse af havbrug. De bestemmelser, som foreslås indført med lovforslaget, vedrører ikke tilladelsen til en konkret placering af et havbrug.\nSpørgsmålet om iagttagelse af fiskerilovens kapitel 15 varetages i forbindelse med den placeringstilladelse, som kræves for havbruget udover miljøgodkendelsen. I forhold til processen i forbindelse med de konkrete placeringstilladelser og forholdet til lov om maritim fysisk planlægning henvises i øvrigt til mit svar på spørgsmål 67. Lovgivningen sikrer således allerede i dag, at tilladelse til at drive havbrug skal ske under iagttagelse af fiskerilovens kapitel 15 og lov om maritim fysisk planlægning.\nStemmeaftale om L 111, Lov om ændring af lov om miljøbeskyttelse (Kompenserende marine virkemidler ved etablering eller udvidelse af havbrug)\nRegeringen (Venstre, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti), Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti (herefter aftaleparterne) er med denne aftale enige om at stemme for lovforslaget L 111 om kompenserende marine virkemidler ved etablering eller udvidelse af havbrug.\nEt umætteligt verdensmarked kræver flere fisk – flere end der kan fanges bæredygtigt i havene. En af løsningerne herpå er akvakultur, hvor Danmark via en miljømæssig bæredygtig produktion kan være med til at stille sunde fisk af høj kvalitet til rådighed for forbrugerne. Aftaleparterne står derfor sammen om ønsket om at øge mængden af bæredygtigt producerede fisk og anerkender, at muligheden for at anvende kompenserende marine virkemidler kan være medvirkende til at sikre en bæredygtig havbrugsproduktion i Danmark. L 111, lov om ændring af lov om miljøbeskyttelse, skaber denne mulighed.\nAftalepartnerne noterer sig, at der er videnskabelig dokumentation for, at kompenserende marine virkemidler kan anvendes til at opsamle næringsstoffer fra have og fjorde. Aftaleparterne noterer sig, at kompensationsopdræt med muslinger og dyrkning af tang er et relativt nyt virkemiddel, som ikke er afprøvet i alle typer af farvande. Aftaleparterne ønsker ikke, at miljøet skal bære den risiko, der er ved, at man ikke har afprøvet virkemidlerne i alle typer af farvande.\nAftaleparterne er derfor enige om:\n– At effekten af de kompenserende marine virkemidler skal beregnes konservativt med henblik på at sikre, at der opnås den nødvendige reduktion af næringsstoffer i vandmiljøet. Der skal ved behandlingen af ansøgning om miljøgodkendelse tages udgangspunkt i, at ansøger skal dimensionere sit kompenserende marine virkemiddel, så risikoen flyttes fra miljøet. I praksis miljøsikkerhedsdimensioneres således til 115 pct. for at kunne opnå miljøgodkendelser til udvidelser og nyetableringer, hvis der er usikkerhed om den kompenserende effekt på den konkrete lokalitet. Overdimensioneringen skal tage udgangspunkt i en konkret vurdering af sikkerheden for virkemidlets effekt på den konkrete lokalitet, som lægges til grund for myndighedens behandling af ansøgning om tilladelse.\n– At omfanget af de kompenserende virkemidler kan tilpasses, så de svarer til den krævede næringsstoffjernelse, når der er opnået dokumentation for effekten på den konkrete lokalitet.\n– At der i den kommende bekendtgørelse, der udmønter lovforslaget, fastsættes retningslinjer, som sikrer, at egenkontrol og tilsyn kan dokumentere en tilstrækkelig fjernelse af næringsstoffer (N og P) i forhold til, hvad der er stillet som vilkår i miljøgodkendelsen. Det vil blive fastlagt, at havbrugsvirksomheden i de to første opdrætssæsoner (eller til der kan fastslås en videnskabelig signifikant effekt af kompensationsanlægget) skal foretage 4-5 kontrolmålinger i løbet af opdrætssæsonen, der dokumenterer om kompensationseffekten lever op til den forventede effekt, jf. den konkrete vurdering af muslingernes vækst, som lægges til grund for myndighedens tilladelse. Dette gøres med henblik på at foretage relevante justeringer i indeværende og kommende produktionsperiode.\n– At miljøgodkendelser til udvidelser og nyetableringer af havbrug med kompenserende foranstaltninger i »uprøvede vandmiljøer« som udgangspunkt indfases i to trin. Således tillades i første produktionsår produktion af 50 pct. af den i miljøgodkendelsen forudsatte produktionskapacitet, hvorefter den fulde kapacitet vil kunne udnyttes fra andet produktionsår, for så vidt egenkontrol og tilsyn med det kompenserende virkemiddels effekt, jf. ovenstående punkt, bekræfter at der faktisk kompenseres for den i miljøgodkendelsen forudsatte næringsstofudledning.\n– At kompenserende anlæg skal placeres, hvor anlægget har den største miljømæssige effekt i forhold til fjernelse af N og P fra det eller de relevante kystvande eller havområder. Dette skal naturligvis fortsat ske under hensyn til andre interesser på havet.\nAftaleparterne noterer sig, at lakselus ikke udgør et problem i den danske havbrugsproduktion, og for den vilde fiskebestand, og har et fælles ønske om, at det skal blive ved med at forholde sig sådan.\n– At evt. sygdomsproblematikker fortsat skal håndteres i forbindelse med havbrugets miljøgodkendelser.\n– At vurderingen af risiko for problemer med lakselus altid skal basere sig på den nyeste faglige viden.\n– At der iværksættes en analyse af risikoen for lakselus hos de relevante forskningsinstitutioner DTU og Københavns Universitet. Analysen afsluttes forud for udstedelse af den udmøntende bekendtgørelse.\n– At forekomst af lakselus over en kritisk grænse, som defineres ud fra den bedste faglige viden, og som sikrer fiskebestande mod risiko for dødelighed, kan medføre behov for øget kontrol i forbindelse med sygdomsbehandling, nødslagtning, braklægning eller lukning af anlæg, og at beslutning herom beror på en konkret faglig vurdering i det enkelte tilfælde.\nFortsat udvikling imod endnu større bæredygtighed\nAftaleparterne ønsker at styrke udviklingen i hen imod endnu større bæredygtighed i den danske havbrugsproduktion.\n– At der løbende skal arbejdes på at forbedre håndteringen af og mindskning af produktionen af organisk materiale samt anvendelsen af hjælpestoffer i forbindelse med havbrugsproduktion.\n– Noterer sig, at vurderingen af organisk materiale og hjælpestoffer indgår som en integreret del af havbrugenes miljøgodkendelse.\nParterne bag denne aftale forelægges bekendtgørelser og vejledninger, som udmønter lovændringen, til godkendelse.


NINA BORGES: august 2009\nMin seneste illustration, en ny header til bloggen spejlvendt. En rigtig fed opgave til en super fed blog! Tjek den ud på http://spejlvendt.blogspot.com/\nLidt fra arkiverne...spørg ikke hvad min ide var med denne... :)\nOg det er ikke fordi jeg er gået i stå med at tegne, at jeg sådan er gået i de gamle arkiver. Har bare et par projekter jeg arbejder på. De kommer op inden så længe!\nOg så lige lidt søndags jazz\nDet nyeste medlem af Bitter Zoo (Bitter Zoo er alle de halv spøjse dyr jeg tegner). Blev meget fascineret da jeg så et billede af en søko i avisen... den var jo selvskrevet til at være en del af Bitter Zoo! Den i avisen hed Cracie... men min hedder Bente :)\nEtiketter: Bitter Zoo, My work\nLidt fra arkiverne\nLige et lille sidespring fra illustrationerne, for dette måtte jeg da lige have på min blog! Ikke nok med at jeg er enormt glad for M&M´s, nu kan man også customize sine helt egne!! det er ikke lige den billigste måde at få stillet sin sukkertrang, men det er da lidt sjovt! www.mymms.com


Brystrekonstruktion med væv fra maven (DIEP-lap)\nForløbet inden operationen\nBenyt mavebælte og BH døgnet rundt\nBevæg dig, men hold pause med sport\nDu skal have rekonstrueret dit bryst ved hjælp af en såkaldt ”fri lap” fra maven, der består af hud og fedtvæv. Operationen kaldes også en rekonstruktion med DIEP-lap.\nVi gør opmærksom på, at vi ikke kan tilbyde dig denne operationstype, hvis du ryger, herunder også indtager nikotin fx som tyggegummi eller damper e-cigaretter.\nInden planlægning af operationen skal du have lavet en røntgenundersøgelse af blodårerne til din mavehud, en såkaldt CTA-undersøgelse. Dette skal ske for at sikre, at du har egnede blodkar til denne operationstype. Du får besked af kirurgen om resultatet af undersøgelsen per brev.\nFør operationen taler vi også om, hvorvidt der senere skal ske en tilpasning af det modsatte bryst. I så fald sker det cirka 6 måneder efter rekonstruktionen. Vi laver en foreløbig booking til denne operation ved udskrivelsen.\nDesuden skal du have lavet en mammografi af det modsatte bryst. Mammografien må højst være 6 måneder gammel i forhold til operationsdatoen.\nKirurgen genbruger arret på din brystkasse, som opstod, da du fik fjernet dit bryst. Arret bruges til at etablere det nye bryst.\nVævet fra maven omdannes til en blok af væv med en veldefineret blodforsyning. Blokken flyttes op og får ny blodforsyning fra kar, der ligger mellem to ribben. Når blodcirkulationen er genetableret i lappen, formes den, så den ligner et bryst.\nVed operation med DIEP-lap rekonstrueres brystet med væv fra den nederste del af maven.\nOperationen varer cirka 6 timer.\nDu får lagt et kateter (en gummislange) gennem urinrøret. Du får også lagt 3-4 dræn, som leder overskydende sårvæske og blod fra operationsområdet væk: et dræn ved arret på brystet og to ved arret på maven.\nEfter operationen bliver du kørt til opvågningsstuen, hvor du bliver observeret, indtil du er vågen efter bedøvelsen og har det godt. Herefter bliver du kørt tilbage på sengestuen.\nDu skal faste inden bedøvelsen, så din mavesæk er helt tom. Følg derfor disse regler:\nDu må ikke spise fra 6 timer inden operationen. Du må heller ikke drikke mælkeprodukter eller juice.\nFor dit velbefindende før og efter bedøvelsen anbefaler vi, at du drikker et stort glas sød saft 2 timer før operationen derefter ingenting, indtil bedøvelsen er overstået.\nTag et bad om morgenen, og vask dig grundigt med vand og sæbe – særligt skal du vaske dig i navlen og rense den med en vatpind. Tag også renvasket tøj på. Undlad at smøre dig ind i fed creme, da det gør det vanskeligt at desinficere dig inden operationen.\nDu skal fjerne al kønsbehåring inden operationen – gerne 2 døgn før.\nDu vil typisk være indlagt i 3-4 døgn. Her vil du blive observeret af specialuddannede, plastikkirurgiske sygeplejersker, som vil kigge til dit nye bryst med hyppige mellemrum døgnet rundt i de første 3 dage. Det 1. døgn hver ½ time, det 2. døgn hver 1 time og det 3. døgn hver 2 time. Dette gør vi for at sikre, at blodforsyningen til det nye bryst er i orden.\nUnder indlæggelsen vil du få blodfortyndende indsprøjtninger for at hjælpe blodcirkulationen i det nye bryst og for at mindske din risiko for at danne blodpropper. Af samme grund vil du desuden få støttestrømper på.\n3 dage efter operationen kommer en fysioterapeut og viser dig nogle øvelser for arm og skulderled. Øvelserne holder skulderens bevægelighed vedlige.\nDu skal bruge BH døgnet rundt de første 6 uger, samt mavebælte de første 3 måneder.\nDe første 6 uger skal mavebæltet anvendes døgnet rundt, de sidste 6 uger må du tage det af om natten.\nHvis du har fysisk anstrengende arbejde, skal du påregne sygemelding i 6 uger. Har du stillesiddende arbejde, vil du typisk kunne genoptage arbejdet helt eller delvist efter 2-4 uger.\nUmiddelbart efter operationen må du begynde at gå ture. Sport og aktiviteter, hvor du almindeligvis anvender mavemusklerne, må du først begynde på efter 6 uger. Hård, intensiv træning af mavemusklerne må først ske efter 12 uger.\nFor at undgå at arrene bliver belastede, bør du anvende Micropore-plaster (brunt papirplaster) direkte på arrene i 3 måneder efter operationen. Du skal skifte plaster 2 gange ugentligt. Du kan købe plasteret på apoteket. Hvis huden bliver rød og irriteret af plastret, skal du ikke bruge det.\nDu kommer til kontrol hos plastikkirurgiske sygeplejersker cirka 10 dage efter operationen.\nDernæst vil du blive set af kirurgen 3-4 måneder senere. Vi vil diskutere en tilpasning af modsatte bryst og aktivere den booking, vi lavede ved udskrivelsen, hvis du beslutter dig for det. Samtidig booker vi også tid til rekonstruktion af brystvorte samt efterfølgende tatovering.\nSom ved enhver operation er der risiko for blødning og betændelse. Dette sker dog sjældent. Du vil få forebyggende antibiotika.\nDet specielle ved din operation er, at det nye bryst i starten er afhængigt af den genetablerede blodforsyning. Sygeplejerskerne vil observere blodforsyningen tæt, og skulle der vise sig problemer, vil du blive bedøvet igen, og vi vil forsøge at korrigere dette.\nI cirka 2 % af tilfældene kan blodforsyningen dog ikke genetableres, og det nye bryst vil gå tabt. En samtale omkring en anden type af rekonstruktion vil foregå, når du igen har mod og overskud til dette.


Blogindlæg: "Familielivs fælden" - GoMentor\nSkrevet d. 24-4-2018 13:33:56 af Vibeke Colstrup - Psykoterapeut, Sexolog, Parterapeut, Gestaltterapeut\nEr du fyldt op af alt det, som det kræver at være forældre?\nAf de udfordringer dit elskede barn eller dine elskede børn konstant giver dig?\nEr det svært at tackle de følelser som følger med, og samtidig have overskud i dit parforhold?\nSå har du det lidt ligesom som så mange andre, der er børnefamilie med alle de krav vi selv stiller op, og med de forventninger der kommer fra vores omgivelser om hvordan vi skal være.\nDet kan være svært at have overskud til hinanden som par, når livet er fyldt op med praktik omkring arbejde og børn, og de flest par som jeg møder i klinikken er havnet lige midt i "familielivs fælden", og har glemt spontanitet og at være i nuet. Tiden går med at planlægge og aftale hvem der gør hvad hvornår.....\nOg JA! sådan er det rent faktisk at være børnefamilie, men det behøver ikke at betyde at parforholdet og kærlighed mellem jer, som har skabt den familie ikke skal have plads til at være.\nSpørg jer selv hvem der hovedpersonerne i jeres familie? Er det jer som voksne? eller er det blevet børnene eller barnet som verden drejer sig rundt om?\nMange par glemmer i den tid hvor der bygges rede, at tænke på hvordan det overhovedet begyndte med dem som kærester og forelskede.... Og ja - forelskelse varer ikke evigt men følelserne bliver til kærlighed, samhørighed og forbundethed. De følelser skal plejes og passes. Næres som en plante fordi det er de følelser, som er grundlaget for at jeres familie overhovedet eksisterer.\nDet er jer som voksne mennesker, der har ansvaret for at jeres familie fungerer med alt det som følger med. Det er jer som har ansvaret for at prioritere således at i er kærester og har intimitet og kærlighed med og til hinanden. Når i kan det, vil i mærke at jeres børn eller barn også trives, fordi børn spejler sig i deres forældre.\nDerfor husk på dengang i var nye kærester og mødtes i weekender og i vidste at nu ville i have sex og være tætte sammen fordi i ikke kunne lade være. Brug den tanke nu også når det bliver weekend. Brug tiden sammen og lad praktik og nullermænd ligge. Helt rolig....det forsvinder ikke! Men det kan kærligheden gøre hvis den bliver glemt!