Sebeklamné provinění aneb Případ Bankéře Bulstrodea napodruhé | REFLEXE - filosofický časopis\nSebeklamné provinění aneb Případ Bankéře Bulstrodea napodruhé\nKritická reflexe k článku Kamily Pacovské o sebeklamném provinění z Reflexe č. 44\nV Reflexi č. 44/2013 vyšel článek Kamily Pacovské (dále jen KP) o sebeklamném provinění.  Vzhledem k tomu, že podobnou problematikou jsem se před lety zabýval v diplomové práci, považuji za povinnost hraničící s láskou k pravdě se k obsahu článku vyjádřit. Nejprve se pokusím vystihnout jádro sdělení KP o sebeklamném provinění, jak mu rozumím.\nCílem KP je objasnit fenomén tzv. sebeklamného provinění.  Toto objasnění dělí do dvou otázek: 1) Předběžné otázky, jak je možné sebeklamné provinění; a 2) hlavní otázky, v jakém smyslu je jednající za toto provinění odpovědný. Důvod k napsání článku spatřuje KP v tom, že jde o typ poměrně rozšířeného morálního zla, které současná etika  zanedbává. Jeho podstata spočívá v následujícím: člověk, kterému záleží nějak na dobru (a to minimálně potud, aby se zdál dobrý sobě, příp. i druhým), má tendenci unikat vnitřnímu konfliktu tak, že omlouvá své zlé činy před sebou samým, takže nemá výčitky a neuznal by, že jednal zle. Toto klamání sebe je umožněno jednak příhodnými okolnostmi jednání, jednak a především (jemu samému) skrytou touhou po zlu, která sice nezbavuje odpovědnosti za zlo, nicméně ji zmírňuje. Takový člověk jedná proto zle neúmyslně, a přece svobodně, a je tedy zlem vinen, byť nikoli jako ten, kdo přímo s plným vědomím koná zlo (jako je tomu při jednání ze slabé vůle), ani jako ten, komu je jedno, že koná zlo (jako je tomu v případě amorálního člověka). KP proto hovoří o snížené odpovědnosti či o oslabeném autorství  a pro postižení tohoto typu zla má sklon užívat výrazy jako „omyl“  či „chyba“  a jejich další gramatické tvary. To je tedy v kostce sdělení KP o sebeklamném provinění s ohledem na ony dvě výše zmíněné otázky.\nPodle mého soudu nám toto sdělení problematiku sebeklamného provinění nijak neobjasní, ba naopak nás jen uvede v omyl. Důvodem celkové pomýlenosti je to, že KP při výkladu přijímá několik předpokladů, které nijak neproblematizuje a které jsou povětšinou samy mylné.\nPrvní zcela zásadní problém článku KP spatřuji v prvním odstavci na str. 52, kde KP zdůvodňuje, proč si vybrala k demonstraci sebeklamného provinění příklad z literatury. Píše – parafrázuji –, že není snadné vytvořit věrohodný příklad sebeklamného provinění, přestože méně závažné případy sebeklamného provinění jsou spíše běžné.  Jako důvod nesnadnosti vytvořit věrohodný příklad uvádí, že „sebeklamné provinění“  je „zpravidla nepřímé a nenápadné, závisí na jemné hře okolností v delším časovém horizontu a vyžaduje komplexní charakter jednajícího“.  Je-li tomu tak, že ve skutečnosti či v reálném životě, jak to KP míní (byť se ustavičně předbíhá k literárnímu příkladu), kde méně závažné případy jsou spíše běžné, bývá sebeklamné provinění, resp. jeho věrohodný případ nenápadný (a nelze ho snadno vytvořit), KP se rozhodla podívat se na tento fenomén skrze již vytvořený nápadný příklad v románu Middlemarch od G. Eliot. Tímto odstavcem KP zcela neproblematicky přijímá následující východisko: Protože ve skutečnosti je příklad sebeklamného provinění nesnadno spatřitelný, uvidíme ho lépe v literatuře. Lze však toto východisko beze zbytku přijmout? Neměli bychom hovořit nanejvýš o možnosti, kterou literatura nabízí a která není nikdy bez problémů? Literatura přece skutečnost „zobrazuje“ – ponechme pro zjednodušení stranou, jak hlouběji tento vztah ke skutečnosti pochopit a nakolik je sám výraz „zobrazení“ k jeho uchopení adekvátní –, a s tím vyvstávají nutně i otázky: Je ten obraz (tj. v našem případě příběh vytvořený G. Eliot) pravdivý, věrohodný, a nehrozí, aby byl jakožto obraz nějak zkreslen, a to třeba a čistě jen proto, že jde o obraz? Konkrétněji by mohl být zkreslen kupříkladu tak, že Eliot je špatná autorka, takže se do postav promítá nevěrohodně, anebo není špatná, ale jen dobově podmíněná, takže její postavy předsavují určité tehdejší morální typy, které nejsou tak snadno zobecnitelné, anebo tak, že ty postavy příběhu jednají v souladu s ideou románu atd. KP však prostě přijala, že literární příklad, resp. obraz vytvořený od Eliot je věrohodný! Pokud však KP takto automaticky rozhodla o věrohodnosti příkladu, nevzbuzuje tím spíše podezření, že bude její interpretace zkreslená, že půjde jen o přání autorky?  Abychom však vůbec mohli v našich kritických reflexích pokračovat, připusťme pro tuto chvíli, že uvedené problémy lze obejít, že východisko KP je přijatelné, že literární příklad od Eliot je věrohodný, ba i to, že interpretace tohoto příkladu může být pravdivá, a podívejme se na to, co se z této interpretace dozvídáme o sebeklamném provinění.\nZa tím účelem nejprve čtenáři stručně připomenu příběh od Eliot, v němž vystupuje postava, která je pro KP prototypem sebeklamného provinění: Do městečka Middlemarch přijede neočekávaně zdejší bývalý zaměstnanec Raffles, který ví o zlém činu bankéře Bulstrodea ve vzdálené minulosti (Bulstrode zatajil před třiceti lety své tehdy nastávající ženě, vdově po bohatém bankéři, nalezení její dcery, jež by se jinak stala dědičkou). Raffles Bulstrodea vydírá, a ten jej uplatí, aby navždy mlčel. Později však okolnosti přihrají Rafflese, nyní již vážně nemocného alkoholika bojujícího o život, do Bulstrodeova domu. Bulstrode, který zde má pečovat o nemocného Rafflese, dostává pokyny od doktora Lydgatea, že je třeba po určité době přerušit dávky opia podávané pacientovi proti nespavosti a že mu nesmí být podáván žádný alkohol. Pokud by Bulstrode tyto pokyny dodržel, pak by Raffles mohl být téměř s jistotou zachráněn. Bulstrode však oba tyto příkazy během jednoho večera nedodrží, a tím Rafflesovi přivodí smrt. Toto nedodržení příkazů však neproběhne tak, že by přímo sám Bulstrode podával opium a brandy, ale nechá tak, podporován v tom příhodnými okolnostmi, učinit někoho jiného, totiž služku Abelovou, která o těchto příkazech doktora nic neví, a jedná tedy v domnění, že Rafflesovi pomáhá. Tolik příběh a jeho mravní zápletka.\nJe to právě tato nepřímost Bulstrodeova činu spjatá s Bulstrodeovou vnitřní lží a s hrou příhodných okolností,  na co se KP při interpretaci koncentruje a co pro ni tvoří nezbytný průvodní horizont  opravňující k tvrzení, že Bulstrode nejednal zle úmyslně, přestože je vinen za smrt Rafflese, a jeho čin tedy nespadá pod běžné nemorální jednání, kdy konáme zlo vědomě nebo kdy nám na dobru a zlu vůbec nezáleží. Podle KP však hlavní důvod, proč lze Bulstrodeovi přičíst neúmyslnost, a tedy nakonec sníženou odpovědnost za jeho čin, spočívá v jeho skryté touze po Rafflesově smrti. Tato skrytá touha po smrti Rafflese jakožto svědka Bulstrodeova zlého činu z minulosti působí v Bulstrodeovi během jednoho osudného večera takto: a) Poté co si uvědomí, že zapomněl sdělit paní Abelové příkazy dr. Lydgatea, že je třeba u Rafflese přestat s podáváním opia a že nesmí dostat žádný alkohol, již toto opomenutí nenapraví. Zmíněné opomenutí si Bulstrode omluví svou vyčerpaností z předchozí probdělé noci a při cestě do svého pokoje v sobě zároveň (aby nemusel opomenutí napravit) zpochybní platnost příkazů dr. Lydgatea na podnět nahodilého faktu, že Raffles ještě nespí, přestože dávky opia podávané paní Abelovou (ovšem již přes zákaz doktora) ho měly uspat. b) Následně, nyní již ve svém pokoji, vydá po jistém váhání žadonící paní Abelové klíč od komory s láhvemi brandy, která pak brandy Rafflesovi podá. Pro tento druhý čin je dle KP připravena půda předchozí Bulstrodeovou vnitřní lží (tj. oním zpochybněním platnosti příkazů dr. Lydgatea, v jehož důsledku se necítí zavázán napravit své opomenutí) a také jemnou hrou příhodných okolností (únava Bulstrodea z včerejší probdělé noci; prosebné naléhání paní Abelové, které není vidět do tváře, neboť stojí za dveřmi; přítmí v Bulstrodeově pokoji aj.). Důležité je zde pro KP také a především to, že úmyslem Bulstrodea „ve chvíli rozhodnutí“  vydat klíč od komory nebylo zabít Rafflese, ale pouze „vyhovět paní Abelové“ či „nechat dát Rafflesovi brandy navzdory příkazům dr. Lydgatea“,  a nikoli tedy kupř. „zbavit se Rafflese“.  Opakuji, že při obou Bulstrodeových činech (podporovaných onou vnitřní lží a hrou příhodných okolností) působí podle KP ustavičně skrytá touha Bulstrodea po smrti Rafflese. Tolik rekapitulace, resp. výčet důvodů, které nakonec vedou KP k závěru o snížené odpovědnosti Bulstrodea.\nPodle mého soudu je celé toto odůvodnění veskrze nepravdivé. Opírá se totiž zejména o tyto dvě zjevně mylné vzájemně spjaté domněnky: a) vědění o zlu, resp. zlý úmysl lze omezit jen na to, co je ve chvíli jednání ve vědomí; b) vědění o zlu je nutno pochopit odděleně od vědění o celkové situaci, v níž k realizaci zla došlo, příp. vůbec od vědění o mravní kontinuitě života jednajícího. Níže se postupně pokusím načrtnout správný výklad Bulstrodeova jednání, v jehož rámci bude patrná vyumělkovanost tohoto odůvodnění.\nPovšimněme si na úvod především toho, že základem rozboru KP je domněnka, že lze omezit vědění o zlu, resp. zlý úmysl jen na to, co je ve chvíli jednání explicitně ve vědomí a co by nejlépe vystihla odpověď jednajícího na otázku „Co děláš?“  Tuto koncentraci KP na chvíli jednání či chvíli rozhodnutí, na niž má být omezeno vědění o zlu, resp. zlý úmysl jednajícího, považuji za zásadní omyl. Pokud totiž KP stanovila jako úmysl pouze to, na co jednající ve chvíli jednání myslí, pak to v důsledku znamená, že se může svobodně vztáhnout pouze k tomu a může být pouze za to odpovědný.  Má-li tedy v danou chvíli ve vědomí zlý úmysl, pak ho může „zavrhnout v kritické chvíli jedním aktivním rozhodnutím“,  či jinak řečeno: jen pro toho, kdo má ve vědomí zlý úmysl, existuje „jeden okamžik, kdy by se jednající mohl rozhodnout zlý čin neučinit“.  Pak by ovšem platilo i to, že co nemám ve chvíli jednání explicitně ve vědomí, k tomu se nemohu svobodně vztáhnout, neboť je to nevědomé, a nemohu to tedy ani zavrhnout a neučinit. Avšak protože za těchto podmínek by člověk nejednal svobodně a nebyl by odpovědný za spáchané zlo, snaží se KP najít zprostředkující článek mezi „rovinou vědomého a rovinou nevědomého“.  Tento článek nachází ve chtění,  resp. přesněji v touze po zlu, která sice není ve chvíli jednání vědomá, nicméně přesto na jednajícího působí. KP předpokládá, že tato touha působí všude tam, kde „chybí explicitní zlý úmysl“  jednajícího, kde Bulstrode „nepojal jasný úmysl Rafflese zabít“,  kde jednající nemá „ve chvíli rozhodnutí žádný vědomý zlý úmysl“.  Vyumělkovanost této konstrukce, která se opírá o striktní oddělení vědomé a nevědomé roviny ve vztahu ke chvíli jednání, mezi nimiž má zprostředkovat touha, aby KP mohla tvrdit, že jednající o zlu přece jen ve chvíli jednání nějak věděl, ale na jiné rovině než vědomé,  se místy odráží i v očividné spornosti některých tvrzení, jak si ukážeme v následujících třech odstavcích.\nMáme-li říci něco alespoň trochu závazného na pozadí onoho literárního příběhu o sebeklamném provinění včetně klíčové otázky po odpovědnosti jednajícího, musí být jednání Bulstrodea pochopeno takto: Bulstrodeův čin nenapravení opomenutí a následný čin vydání klíče od komory s brandy nejsou čímsi izolovaným, co by se dalo, jak to činí KP, zkoumat odděleně a nezávisle na celkové situaci, do níž je Bulstrode vržen příjezdem Rafflese do Middlemarch a jeho následným ocitnutím se na lůžku v Bulstrodeově domě. V rámci takto rozvržené situace Bulstrode od počátku ví, že chce něco, co je zlé (že se touží zbavit Rafflese), a stejně tak ví, co je dobré (že nemáme chtít zbavit se druhého), a koneckonců ví také, proč to chce (Raffles by mohl ohrozit jeho dosavadní pověst dobrého občana, ohrozit jeho manželství atd.). Toto trojí vědění (oddělitelné pochopitelně jen takto v abstrakci) je ustavičně v Bulstrodeovi přítomné, aniž by na ně musel každým okamžikem přímo myslet a mít je ustavičně výslovně ve vědomí,  takže zde nemá smysl odlišovat vědomý (resp. jasný či explicitní) zlý úmysl ve chvíli jednání od toho, co v tuto chvíli není vědomé.  Jinými slovy: Není důležité, zda Bulstrode někdy během onoho osudného večera či při oněch dvou činech přímo pomyslí na to, že chce zabít Rafflese.\nKP ustavičnou přítomnost tohoto vědění o dobru a zlu sice nahlíží, avšak předem přijatá konstrukce  ji svádí k tomu, aby část tohoto vědění odsunula do nevědomí, a takto morální zkušenost zkreslila. Konstatuje tedy zpočátku vlastně správně, že Bulstrode, poté co se Raffles ocitne v jeho domě, „začíná toužit po tom, aby se Rafflesovi nemoc stala osudnou a modlí se za toto vysvobození“, a zároveň že mu záleží „nanejvýš palčivě na správnosti svých vlastních činů. Je si proto vědom, že je nesprávné, byť si jen přát Rafflesovu smrt…“.  Tato slova, popisující nastalou situaci z hlediska Bulstrodeova vědění, neříkají ale přece nic jiného, než že Bulstrode ví, resp. je si vědom (touha je vědomá, modlitba je vědomá, přání je vědomé!), že chce zlo a zároveň ví, co je v této situaci dobré, přičemž není důležité, jak jasně to ví (nějakou míru jasnosti v rozlišování dobra a zla je nutno vždy předpokládat, máme-li ho nahlížet jako svobodného, tj. za své činy odpovědného). KP si však tohoto svého v podstatě správného popisu nevšimne a má sklon obojí vědění vzhledem ke chvíli jednání oddělovat a klást touhu po zlu do nevědomé roviny. Odtud sice tato touha na Bulstrodea stále působí, a nepřestává tedy být jeho touhou, ale ten si jí údajně „ve chvíli rozhodnutí“  není vědom, resp. nevchází do jeho vědění či úmyslu,  a vlastně nikdy do jeho úmyslu nevejde, neboť Bulstrode si údajně nepřipustí, že ji má, protože oklame sám sebe onou lží o neplatnosti příkazů doktora. \nToto oddělování vědění o zlu a vědění o dobru a odsunutí vědění o zlu jakožto touhy po zlu do nevědomé roviny podle mého soudu zásadně zkresluje porozumění odpovědnosti za spáchané zlo. Sama KP se ostatně svými formulacemi usvědčuje někdy až příliš nápadně z tohoto zkreslení. Všimněme si kupříkladu, že popisuje celou situaci od okamžiku, kdy se Raffles ocitl v domě Bulstrodea, až po onen osudný večer jako Bulstrodeův vnitřní boj, zápas či konflikt.  Co jiného je však tento vnitřní boj než vědění o rozporu dobra a zla ve mně, resp. vědění o mém špatném svědomí. Bez tohoto vědění je přece řeč o vnitřním boji nesmyslná! A chce snad KP tvrdit, že ve chvíli jednání či rozhodnutí (ať už onou chvílí míníme dobu onoho večera či přímo dobu, kdy Bulstrode nenapravil opomenutí anebo kdy vydal klíč),  která je od této celkové situace neoddělitelná, je toto mé špatné svědomí, toto vědění o sváru dobra a zla ve mně najednou již nepřítomné!? Podívejme se ostatně na jednu tuto chvíli, jak ji KP vystihuje: „Bulstrode omluví toto opomenutí (tj. že neřekl paní Abelové, aby přestala podávat opium, a nenapravil to – P. A.) svým vyčerpaným stavem, aniž by se tím příliš znepokojoval. Neprojevuje žádnou starost o pacienta ani žádné výčitky za svou zapomnětlivost.“  Bezprostředně na to však pokračuje: „Poněkud překvapivě začíná cestou do pokoje váhat, jestli by měl, či neměl napravit své opomenutí, jako by neměl velkou chuť tak učinit.“  Pozorný čtenář je zmaten, neboť tu ve dvou větách následujících bezprostředně po sobě, které popisují jednu chvíli (pokud ovšem nechceme tvrdit něco natolik nesmyslného, že chvíle před cestou do pokoje a cesta do pokoje jsou dva oddělené časové úseky, které spolu nijak nesouvisejí a o jejichž bezprostřední návaznosti Bulstrode nic neví), máme jasný spor. V první větě KP tvrdí, že Bulstrode neprojevuje výčitky, tedy nezajímá se o vztah svého jednání vzhledem k dobru a zlu, nechápe nesprávnost svého jednání (opakuji, že zde jde o čin nenapravení opomenutí), zatímco v další větě naopak hovoří o váhání, které však není možné, aniž bychom si v sobě neuvědomovali spor dobra a zla. Jedna věta tedy tvrdí pro tutéž chvíli jak nevědění, tak vědění. KP však tento spor zahladí svým překvapením („Poněkud překvapivě…“). Tímto projeveným překvapením nad svou vlastní interpretací se však KP sama mimoděk usvědčuje z toho, že její konstrukce je umělá a že sobě samé nerozumí, a to minimálně potud, že nemá vůbec jasno v otázce vztahu identity vědomí k času, neboli v tom, co znamená být si (něčeho) aktuálně vědom a co zajišťuje identitu vědomí ve střídě postupně uvědomovaných obsahů – což zúženo na oblast jednání znamená ptát se: co zakládá mravní identitu jednajícího v okamžiku činu, když to přece téměř nikdy není tak, že by si při něm byl jasně vědom zamýšleného zla a všech okolností svého činu. \nZaměřme se však hlouběji na důsledek, který z této konstrukce plyne pro pojetí odpovědnosti, resp. viny. KP by totiž mohla namítnout, že právě nepopírá, že by Bulstrode ve chvíli jednání nevěděl o vztahu svého činu k dobru a zlu. Její argument by musel znít takto: Bulstrode by se přece nemohl oklamat onou lží o neplatnosti příkazů doktora, kdyby nějak nevěděl o jejich platnosti. To je jistě správná myšlenka a KP ji také výslovně zastává.  Problém je v tom, že toto „nějaké vědění“ o platnosti příkazů doktora (tj. o tom, co je dobré) odsouvá vzhledem ke chvíli jednání opět do nevědomé roviny,  tedy roviny, kterou Bulstrode nemá nijak ve své moci.  To je nejlépe patrné na tom, že sám akt sebeklamu (ona právě probíraná vnitřní lež Bulstrodea) se stává vůči jednajícímu něčím vnějším, neboli slovy autorky jde o „sebeklamný mechanismus“,  tedy o něco, co si žije vlastním životem, čemuž jednající pasivně podléhá, ale přímo za něj, tj. za jeho spuštění a udržování vlastně nenese vinu. Jak by také mohl? Odpovědná je přece v podstatě Bulstrodeovi skrytá touha po smrti Rafflese, načež v souladu s tím „strategie“ sebeklamu, která má vyřešit Bulstrodeův vnitřní konflikt mezi touto touhou a věděním o nesprávnosti tohoto chtění, „je přijata neúmyslně“!!!  Zde mají svůj původ ony formulace KP o snížené odpovědnosti  a sklon postihovat tento typ zla výrazy jako „omyl“  , „chyba“  apod., tedy výrazy, které obvykle v běžném životě spojujeme s něčím snadno omluvitelným, mravně nezávažným.  Tuto relativizaci viny, která z této pomýlené konstrukce plyne, považuji za vyloženě nebezpečnou. Nutí nás totiž k tomu, abychom pohlíželi shovívavě na všechny ty pachatele, kteří sami sebe přesvědčili o správnosti svých motivů nehledě na činy, které z těchto motivů vzejdou, ať už je vykonali přímo či nepřímo a ať už k tomu měli jakkoli příhodnou hru okolností a jakkoli složitý měli charakter. \nPovšimněme si dále – abych závěrem poukázal ještě na jeden zásadní nedostatek úvahy KP –, že výsledkem Bulstrodeova činu nenapravení opomenutí a činu vydání klíče paní Abelové je smrt Rafflese. Obecný mravní soud tento výsledek hodnotí jako vraždu, nehledě k oné Bulstrodeově vnitřní lži a nepřímému provedení. Tento akt vraždy má jako z principu každé jednání v sobě pro jednajícího něco pozitivního: Zemře-li Raffles, tak na mě nevyzradí, že jsem onehdy zatajil před svou ženou nalezení její dcery, což by jistě zničilo naše manželství atd. Bulstrode má tedy ustavičně rovněž strach z dávné minulosti, kdy jednal zle, a také o tom ví, jinak by žádný strach nepociťoval, a to navzdory tomu, že si tehdy před třiceti lety tento svůj čin před sebou opět omluvil nějakými dobrými důvody a že na něj pozapomněl, tj. nemá jej aktuálně již delší dobu ve vědomí. Tato situace, nastalá příjezdem Rafflese do Middlemarch, v níž se čin vraždy udál, není tedy čímsi izolovaným a odděleným od Bulstrodeova života, ale naopak poukazuje k jinému podobnému činu a Bulstrode o tomto svém dávném činu ví, ač to neznamená, že ho má aktuálně ve vědomí. Při pohledu na dosavadní Bulstrodeův život jako celek se nám tu tedy odkrývá určitá podstatná souvislost: jeho život sestává morálně vzato z takovýchto (lhostejno kolika, lhostejno jak závažných a lhostejno, který z nich byl empiricky první) zlých činů, z nichž se snaží vždy před sebou vylhat, a to navzdory tomu, že koná i dobré skutky jako kupř. veřejné dobročinné akce,  které lze ale právě a především nahlížet (a tohoto podezření se nikdy nezbaví!) jako takovéto sebeobelhávání, příp. i jako snahu vzbudit zdání dobra u druhých. Důležité je, že ani tato podstatná souvislost není bez Bulstrodeova vědění, tedy vlastně bez vědění o tom, jaký byl, jakkoli si ji snad odmítá před sebou připustit a snaží se uklidnit své špatné svědomí nějakou výmluvou, což však přesto jeho vinu nijak nesnižuje.  Odhalení této souvislosti nás odkazuje k teprve zajímavé otázce, otázce, kterou si musíme položit, chceme-li říci něco podstatného o tom typu zla, jímž je sebeklamné provinění. Tato otázka zní: Odkdy a odkud se vzal v Bulstrodeovi tento sebeklam, resp. tato tendence obelhávat sebe sama při konání zla? A protože sebeklamné provinění předpokládá předchůdnou jasnost o dobru a zlu, je odtud již jen krůček k otázce, co je vlastně zlo (a dobro) a zda se zlu člověk vůbec může vyhnout. Tyto otázky si KP ani náznakem neklade, prostě jen přijímá, že jsou všem jasné. Ba dokonce její závěrečný aristotelský poukaz k tzv. charakterovým kognitivním nectnostem Bulstrodea (zaujatost, vnitřní nepoctivost),  za čímž lze tušit snahu KP vymanit se z omezení na analýzu tohoto jednotlivého činu a přiblížit se kontextu těchto otázek, se zcela míjí účinkem. Jde v podstatě jen o tautologii, totiž o svévolný výčet negativních vlastností, které jsou však pro posouzení mravní hodnoty jednání irelevantní. Jak totiž změřit kognitivní vnitřní nepoctivost a zaujatost než právě na zlém jednání? Bez zvnějšnění v jednání, které je vždy nutně vystaveno posudku druhých, to zkrátka nelze. A tak se nám jen vrací otázka, kterou jsme požadovali zodpovědět, totiž otázka po vzniku zla, resp. sebeklamného provinění a toho, co vlastně je zlo, což mimo jiné souvisí i s otázkou, zda zlo a dobro jsou poznatelné.\nZde bychom mohli, a vlastně měli, naši kritiku uzavřít.  Summa summarum: i když se pustíme na tenký led literárního příběhu, pomíjejíce tak onu v úvodu naznačenou problematiku vztahu uměleckého zobrazení ke skutečnosti, a pokusíme se z interpretace KP získat nějaké závazné poučení o sebeklamném provinění, budeme nakonec hluboce zklamáni. Místo toho jsme nuceni prodrat se řadou zdlouhavých a nepodstatných pasáží, abychom se z nich nakonec dověděli, že odpovědnost jednajícího je snížená, neboť je od počátku v područí sil, které sám neovládá.  Tento závěr je však ve své podstatě nemorální, neboť nás vede k tomu, abychom bagatelizovali zlo, a to primárně zlo sebeklamu – tj. právě ten typ zla, jenž měl být tímto článkem přiveden před oči a jímž se zdá být ohrožen každý, kdo není s to s jistotou říci, že se takto před sebou ještě nikdy neobelhával, a nesnažil se tak ospravedlnit nějaký svůj zlý čin,  byť třeba ne tak závažný jako ten Bulstrodeův.


Litvínov zahájil sezonu vítězně, v Olomouci rozhodl během úvodních sedmi minut — Hokej — ČT sport — Česká televize\nLitvínov zahájil sezonu vítězně, v Olomouci rozhodl během úvodních sedmi minut\n9. 9. 2016 22:00, autor: ČT sport\nOlomouc – Hokejisté Vervy Litvínov vstoupili do nového extraligového ročníku výhrou 3:1 na ledě Olomouce. Šampioni ze sezony 2014/2015 vykročili za tříbodovým ziskem již v úvodu střetnutí, v sedmé minutě totiž vedli 2:0. Domácí sice během závěrečné power play snížili, ale konečnou podobu výsledku dal při pokračující hře bez brankáře Černý.\nRadující se hokejisté Litvínova\nSeveročechům vyšel na Hané ideálně vstup do utkání, neboť po 91 sekundách hry otevřel skóre Robin Hanzal, který úspěšně zakončil spolupráci s navrátilcem ze zámoří Nejezchlebem.\nOlomouc se sice z inkasované branky otřepala a vyrovnat mohl po Skrbkově akci Herman, nicméně vzápětí střelecky úřadovali opět hosté. Pavlíka ještě vychytal Konrád, na dorážku Viktora Hübla však byl slovenský gólman krátký.\nDomácí byli poté aktivnější, v koncovce se jim ovšem vůbec nedařilo. Skrbek v 17. minutě trefil tyč, svoji šanci nevyužil ani ve druhé třetině Laš. Branková konstrukce pomohla po Pavelkově střele i Konrádovi na druhé straně a stav se neměnil ani po Strapáčově akci.\nLitvínovský gólman Janus nadále držel čisté konto. Olomoučtí dobývali branku Vervy, jenže skórovat nedokázali bratři Mikúšové, stejně tak ani Laš nebo v další příležitosti Strapáč. Klid na hokejky hostů mohl naopak dodat Černý.\nMinutu před koncem si kouč domácích Venera vzal oddechový čas a následně odvolal Konráda ze hry. Power play Olomouc bleskově využila, když Januse překonal parádní střelou z křídla Jan Knotek. V pokračující hře bez brankáře mohl dokonce vyrovnat Vyrůbalík, Janus však jeho šanci zlikvidoval a Černý následně definitivně zajistil hostům vítězství.\nHlasy trenérů po utkání 1. kola extraligy Olomouc - Litvínov\nJan Tomajko (Olomouc): "Zaspali jsme začátek, soupeř dal brzy z brejku gól a my jsme první šanci nedali. Pak to bylo o dvě branky, Litvínov výborně bránil, my jsme nevyhrávali souboje a nedokázali jsme se udržet u soupeře v pásmu. První zápas je specifický. Uvidíme, jak to bude dál, musíme se zlepšit."\nDarek Stránský (Litvínov): "Povedla se nám první třetina a vstup do zápasu. Vedení 2:0 venku je luxusní, pak jsme zápas dobrou obrannou hrou dokázali kontrolovat. Snažili jsme se aktivně napadat, hrát celoplošně. Chceme mít výborně zvládnuté obranné pásmo, což jsme dnes dokázali. Soupeře jsme nepouštěli do velkých šancí."


Proběhl druhý odborný seminář k eReceptu pro lékaře a lékárníky – Ministerstvo zdravotnictví\nÚvod » Tiskové centrum » Tiskové zprávy » Proběhl druhý odborný seminář k eReceptu pro lékaře a lékárníky\n„Plníme to, co jsem slíbil. Jezdíme po regionech a pomáháme lékařům a lékárníkům se zavedením eReceptu do praxe. Na těchto seminářích získáváme od lékařů a lékárníků velice důležitou zpětnou vazbu a podněty na zlepšení systému. eRecept prochází vývojem a my děláme všechno proto, aby fungoval co nejlépe,“ uvedl ministr zdravotnictví Adam Vojtěch. Seminář byl následně zaměřen velmi prakticky a velký prostor byl věnován diskusi a dotazům.\nV úvodu ministr zdravotnictví krátce zhodnotil aktuální stav elektronické preskripce, připomenul zásadní vývoj v legislativě v podobě ročního odložení sankcí za vystavení listinného receptu a zmínil pozitivní fakt, že většina lékařů už je do systému zapojena. Zastupující ředitelka Státního ústavu pro kontrolu léčiv Irena Storová následně systém krok po kroku představila, připomněla jeho přínosy a zveřejnila nejnovější údaje o nárůstu počtu předepsaných léků v elektronické podobě. Na ředitelku Storovou plynule navázal náměstek ministra zdravotnictví Filip Vrubel, který představil budoucí vývoj eReceptu, zejména přípravu lékového záznamu. IT specialista SÚKL Petr Koucký pak účastníkům semináře naživo představil předepisování a výdej léků prostřednictvím webové aplikace.\nDruhá část semináře byla věnována zkušenostem lékařů a lékárníků z praxe. Hovořili o nich zástupci z Krajské zdravotní, a.s., společnosti zřízené Ústeckým krajem, která v regionu provozuje několik nemocnic včetně největší z nich, Masarykovy nemocnice v Ústí nad Labem. Konkrétně hovořil náměstek pro řízení informačních systémů Jiří Mrázek a Olga Mučicová, hlavní farmaceut a vedoucí odboru nemocničních lékáren a zásobování.\nNásledně byl prostor věnovaný diskusi a konkrétním dotazům. Účastníci vznesli směrem k ministerstvu řadu zajímavých otázek a podnětných připomínek z vlastních praxí, které byly pro zástupce ministerstva a SÚKL velmi přínosné.\nSoučástí akce byl malý veletrh lékařských a lékárenských softwarů a také stánek SÚKL, na kterém si účastníci mohli žádat o přihlašovací údaje k eReceptu.\nJednotlivé prezentace a videozáznam semináře najdete zde a na: www.epreskripce.cz.\n2018-03-21_TZ_Seminář_k_eReceptu.doc (209,00 KB)


Srovnání příčin světové hospodářské krize a současné finanční krize - PDF\nSrovnání příčin světové hospodářské krize a současné finanční krize\nDownload "Srovnání příčin světové hospodářské krize 1929 1933 a současné finanční krize"\n1 Univerzita Palackého v Olomouci Filozofická fakulta Srovnání příčin světové hospodářské krize a současné finanční krize Bakalářská diplomová práce Studijní program: Vedoucí práce: Autor: Aplikovaná ekonomická studia, Žurnalistika Ing. Jiří Klvač, CSc. Radek Šikýř Olomouc 2010\n2 Univerzita Palackého v Olomouci Filozofická fakulta Prohlášení Místopřísežně prohlašuji, že jsem diplomovou práci na téma: Srovnání příčin světové hospodářské krize a současné finanční krize vypracoval samostatně pod dohledem vedoucího práce a uvedl jsem všechny použité podklady a literaturu. V Olomouci dne. Podpis\n3 Univerzita Palackého v Olomouci Filozofická fakulta Poděkování Na tomto místě bych chtěl poděkovat vedoucímu diplomové práce Ing. Jiřímu Klvačovi, CSc. za konzultace, ochotnou spolupráci a cenné rady, kterými mi byl nápomocen při vypracování této bakalářské diplomové práce.\n4 Obsah Úvod Krize jako součást hospodářského cyklu Obecné znaky krizí Thajská krize Svoboda finančního trhu Banky a nebankovní instituce Spekulace a bubliny Úloha centrální banky Centrální banka ve státě s fixním měnovým kurzem Centrální banka ve státě s plovoucím měnovým kurzem Mezinárodní měnový fond Velká hospodářská krize Nástin předkrizového stavu Krach na newyorské burze Opatření Federálního rezervního systému Poučení z krize Propojení komerčního a investičního bankovnictví Zavedení povinného pojištění vkladů a zákony na ochranu drobných akcionářů Regulace bank a kapitálových trhů Změna vedení centrálního bankovnictví Světová finanční krize (?) Hospodářský vývoj Spojených států Amerických od Velké hospodářské krize po současnost Zadlužení domácností Nástup financializace Alan Greenspan v čele Federálního rezervního systému Akciová a hypoteční bublina, nebankovní krize Nebankovní krize Nedůvěra na finančním trhu Snaha centrální banky a její úspěšnost Srovnání Velké hospodářské krize se současnou krizí Předkrizový stav\n5 4.2 Příčiny krize Protikrizová opatření Vnímání krize Závěr Seznam tabulek a grafů Seznam obrázků Seznam pramenů a použité literatury\n6 ÚVOD Od roku 2007 se v médiích masově skloňuje slovní spojení hypoteční krize či finanční krize. Odhady o budoucím vývoji světové ekonomiky jsou značně nepřesné, matematické modely přestávají fungovat, chování investorů na trhu ovlivňuje panika. Jsme svědky završení období konjunktury a následné deprese. Současná ekonomická krize se ve svých důsledcích často srovnává s Velkou hospodářskou krizí, jež započala krachem na newyorské burze v roce Pády finančních institucí, nezaměstnanost, pokles životní úrovně obyvatelstva či nutnost zásahů centrálních bank jsou pravděpodobně nejznámějšími průvodními jevy krizí. Zatímco důsledkům krize a jejich řešení se věnují hlavní zpravodajské relace téměř každý den, o skutečných příčinách krize se z médií dozvídáme výjimečně, a když už ano, tak velmi povrchně. Proto jsem se rozhodl zmapovat příčiny současné finanční krize a porovnat je s příčinami nejznámější krize, která vešla do dějin světové ekonomie pod názvem Velká hospodářská krize. Cílem této práce je vyhledat počátky současné finanční krize a porovnat je s počátky Velké hospodářské krize z roku Kladu při tom klást důraz na analýzu předkrizového stavu, vlastní zlom, příčiny pádu a prvotní opatření centrální banky Spojených států. Zaměřuji se na hledání takových událostí, které byly v případě obou krizí klíčové. Naleznu-li společné rysy, můžeme se domnívat, že právě tyto skutečnosti budou při vzniku ekonomické krize hrát podstatnou roli. Přestože cílem práce je srovnání příčin krizí, věnuji zvláštní pozornost současné finanční krizi, která je z mého pohledu méně prozkoumaná, a tudíž na ni zatím neexistuje komplexní pohled. Práci jsem rozdělil do čtyř kapitol. První se zaměřuje na krizi jakožto součást hospodářského cyklu, přičemž se zmíním i o snaze hospodářský cyklus ovlivňovat prostřednictvím regulace svobody trhu a monetární politiky. Obecné zákonitosti aplikuji na příkladu thajské krize. V druhé kapitole se zabývám Velkou hospodářskou krizí, jejím průběhem včetně nástinu předkrizového stavu, dále opatřeními americké centrální banky a poučeními z krize. Třetí 7\n7 kapitola se zabývá současnou finanční krizí, včetně nástupu financializace, jakožto jednoho z hlavních aspektů krize. Zvláštní pozornost pak věnuji finančním derivátům. Ve čtvrté kapitole srovnávám obě krize z hlediska předkrizového stavu, jejich příčin, protikrizových opatření a také z hlediska jejich vnímání. Mezi Velkou hospodářskou krizí a současnou finanční krizí se odehrál značný pokrok v oblasti informačních technologií, jehož důsledky bychom neměli opomíjet. Literatura k obecným ekonomickým zákonitostem je hojně rozšířena i českém jazyce. O Velké hospodářské krizi existují publikace především v anglickém jazyce, čeští autoři se o krizi zmiňují ve většině případů pouze okrajově. Současnou finanční krizi již zmapovali čeští i američtí autoři, avšak vzhledem k časové omezenosti zatím neexistuje publikace, která by finanční krizi popisovala komplexně. Na téma srovnání světové finanční krize a Velké hospodářské deprese zpracoval a v roce 2010 obhájil bakalářskou práci Marek Hřibňák. 8\n8 1. KRIZE JAKO SOUČÁST HOSPODÁŘSKÉHO CYKLU Současným hlavním ekonomickým systémem, který vládne na téměř na celém světě, je kapitalismus. Vlastníci výrobních prostředků většinově v soukromém sektoru se snaží o dosažení zisku. Trh je formován zákony nabídky a poptávky. Kapitalismus se v dosavadních ekonomických dějinách ukázal jako nejschůdnější cesta pro vedení ekonomiky. Přes jeho nesporné výhody však kapitalismus má i specifickou vlastnost, cykličnost. V hospodářském cyklu existují čtyři fáze. Vrcholy a sedla představují body obratu cyklu, recese a expanze jsou hlavními fázemi. 1 Graf 1 - Fáze hospodářského cyklu Zdroj: SAMUELSON, Paul, NORDHAUS, William. Ekonomie. 1.vyd. Praha : Svoboda, s. ISBN Období recese nastává, pokud je ekonomika dva po sobě jdoucí kvartály v poklesu. Trvá-li recese delší dobu, mluvíme o ekonomické depresi, či o krizi, pokud je ekonomika v depresi více než rok. Samuelson a Nordhausen ve svém díle Ekonomie uvádějí některé znaky recese. 1 SAMUELSON, Paul, NORDHAUS, William. Ekonomie. Praha : Svoboda, 1991, s\n9 Často prudce klesají spotřebitelské nákupy, zatímco firemní zásoby automobilů a dalších statků dlouhodobé spotřeby se neočekávaně zvyšují. Firmy reagují snížením výroby a reálný GDP 2 klesá. Brzy poté prudce klesají firemní investice do budov a zařízení. [ ] Při poklesu poptávky po práci lze nejprve zaznamenat zkrácení průměrného pracovního týdne, poté dochází k propouštění a ke zvýšení nezaměstnanosti. S poklesem produktu se snižuje poptávka i dodávky surovin a klesají ceny mnoha komodit. Pokles mezd a cen produktů zpracovatelského průmyslu je méně pravděpodobný, avšak projevuje se tendence k jejich pomalejšímu růstu. [ ] Zisky firem v období recese prudce klesají. Obvykle nastává propad cen obyčejných akcií, což je dáno očekáváním racionálních investorů, kteří větří hospodářský pokles. Protože se však snižuje poptávka po úvěrech, klesají v obdobích recese obecně také úrokové sazby. 3 Z výše uvedeného mimo jiné plyne, že deprese je nedílnou součástí ekonomického cyklu. Přesto se před finanční krizí v roce 2007 ozývaly názory, že tento problém nás již nemusí trápit. 4 Po vzoru vulgárního keynesianismu 5 mnoho zemí včetně České republiky tvořily deficit v přesvědčení, že ekonomický růst a inflace zamezí problémům se státními financemi. Období konjunktury však skončilo a téměř celý svět se potýká s problémem zadlužení, a to jak státního tak soukromého. Finanční krizi lze vnímat mnoha emotivně zabarvenými způsoby. Nejčastěji se setkáváme s názory, že krize je cosi špatného, důsledek špatných rozhodnutí či ozdravný proces. Joseph Schumpeter ve spojitosti s hospodářským cyklem uvádí pojem kreativní destrukce. Krizi vnímá jako proces obnovy, adaptace kapitalistického systému. Krize je pozitivní jev, protože s její pomocí se ekonomika dostane na vyšší úroveň. Tomáš Sedláček uvádí v publikaci Ekonomie dobra a zla příběh ze Starého zákona, který reprezentuje první popsaný hospodářský cyklus. Biblický Josef interpretuje sen egyptského faraóna jako cyklus, v němž bude sedm let hojnosti a sedm let bídy. Faraón výklad snu přijme 2 HDP 3 SAMUELSON, Paul, NORDHAUS, William. Ekonomie. Praha : Svoboda, 1991, s Z praktického hlediska byl už ústřední problém prevence deprese vyřešen. Robert Lucas, American Economic Association Conference, Dle učení J. M. Keynese by měli být v období konjunktury státní rozpočty přebytkové, aby v období krize mohly státní výdaje nahradit výpadek výdajů soukromých. Vulgární keynesianismus říká, že na rozpočtovém deficitu nezáleží a státy se mohou zadlužovat téměř neomezeně, neboť reálnou hodnotu veřejného dluhu lze snížit emisí peněz. Nutnost tvořit přebytky v období konjunktury zcela vypadla. Termín přejat ze SEDLÁČEK, Tomáš. Ekonomie dobra a zla: Po stopách lidského tažení od Gilgameše po finanční krizi. Praha : 65. pole, 2009, s\n10 a zachová se podle rady Josefa. Tím zaručí, že jeho lid nebude v dobách nedostatku, tedy recese, trpět hlady. Z příkladu vyvozuje Sedláček následující závěr: Všimněme si, že tento hospodářský cyklus nebyl interpretován jako trest nebo jako odměna. Sen pouze konstatoval, co se má brzy stát. Spíše než o trest se jednalo o test o test moudrosti. Bude faraón dostatečně moudrý, že neprojí či neprodá veškerou hojnou úrodu? Faraón se zachoval podle relativně jednoduchého principu, který mu poradil Josef. Později se toto učení stalo jádrem keynesiánství. 6 Graf 2 - Ovlivňování hospodářského cyklu Zdroj: SEDLÁČEK, Tomáš. Ekonomie dobra a zla: Po stopách lidského tažení od Gilgameše po finanční krizi. 1.vyd. Praha : 65. pole, s. ISBN SEDLÁČEK, Tomáš. Ekonomie dobra a zla: Po stopách lidského tažení od Gilgameše po finanční krizi. Praha : 65. pole, 2009, s\n11 1.1 OBECNÉ ZNAKY KRIZÍ Ekonomické deprese či krize jsou v ekonomickém světě poměrně častým jevem. Ve většině případů však zůstávají na území svého vzniku a postihnou pouze jeden stát či oblast států. Krize mají několik společných rysů: finanční krizi předchází finanční deregulace a liberalizace kapitálových transakcí, příliv kapitálu vytváří tendenci ke zhodnocování domácí měny a ke zhoršování rovnováhy běžného účtu; když nastane nadměrný příliv kapitálu, dojde ke zhoršení vnější rovnováhy a k oslabení finančního sektoru, měnové krize předcházejí období prudce zvýšeného přítoku kapitálu přilákaného do země kombinací úrokového diferenciálu a relativně stálého měnového kurzu; ty podněcují přijímání úvěrů od zahraničních bank a zároveň zvyšují měnové riziko, bankovní krize jsou spojené s nadměrnými půjčkami na určité druhy aktiv (např. nemovitosti nebo akci) se spekulativně nafouklými cenami; často je to doprovázeno slabou finanční regulací a slabým bankovním dohledem, finanční krizi často předcházejí podstatné změny makroekonomické regulace okolních zemí (např. změna úrokových měr), které odstartují nový směr kapitálových toků, každou finanční krizi doprovází panika, kdy investoři prchají ze země; tomu nezabrání ani zvýšení domácích úrokových sazeb, které se snaží zastavit odliv kapitálu a přilákat jej zpět do země, odliv kapitálu a problémy se splácením úvěrů bývají často spojené s rostoucími mezinárodními úrokovými sazbami; následné měnové znehodnocení vede ke ztrátě kapitálu u těch, kteří se nezajistili proti kurzovému riziku, a může se stát silou transformující znehodnocení měny do volného pádu, protože vyvolá horečnou poptávku po zahraniční měně THAJSKÁ KRIZE Většinu výše zmiňovaných bodů lze dokumentovat na příkladu Thajské krize. Thajsko se řadí mezi země s nízkým důchodem, jde však o poměrně velikou zemi rozlohou i počtem obyvatel 7 KUNEŠOVÁ, Hana, CIHELKOVÁ, Eva. Světová ekonomika: Nové jevy a perspektivy. Praha : C. H. Beck, s\n12 srovnatelnou se státy západní Evropy. V osmdesátých a devadesátých letech 20. století se v Thajsku nastartoval ekonomický růst, který byl však v roce 1997 přerušen krizí, která kromě Thajska postihla i značnou část Asie. Thajsko bylo po staletí především zemědělským státem s nízkým podílem průmyslu. V osmdesátých letech se vlivem globalizace ekonomiky začaly v Thajsku budovat nové podniky se zahraničními vlastníky. V devadesátých letech se přísun investic do Thajska ještě zvýšil, neboť míra zhodnocení investic v Thajsku byla mnohem vyšší než v západních zemích, kde centrální banky razily politiku nízkých úrokových sazeb. Půjčky, které instituce v Thajsku přijímaly, byly v drtivé většině v zahraniční měně, nejčastěji v jenech. Tyto jeny se musely vyměnit za thajské bahty. Takto vytvořená poptávka po bahtu by měla mít za následek zvýšení hodnoty bahtu vůči okolním měnám. Ve skutečnosti tomu ale tak nebylo, neboť Thajská centrální banka se snažila udržet stabilní směnný kurz vůči americkému dolaru. Vydávala obligace, emitovala bahty a nakupovala za ně zahraniční měny. Reálné množství bahtů v oběhu se tak zvyšovalo, stejně jako se zvyšovala hodnota bankovních vkladů vlivem peněžního multiplikátoru. Velké množství peněz v ekonomice odstartovalo nové investice, z nichž některé bychom mohli označit jako spekulativní. Thajská centrální banka nemohla zamezit přílivu dalšího kapitálu, pokud chtěla udržet pevný směnný kurz vůči dolaru. Velké množství peněz v oběhu vyvolalo tlak na růst mezd a na zvýšení importu. Růst thajského exportu se na druhou stranu zastavil, což vedlo k deficitu obchodní bilance. Když investor vstupuje na cizí trh, dělá to z toho důvodu, že očekává vyšší výdělky než na trhu domácím. Thajský export se však v průběhu roku 1996 zadrhával. Odbytiště pro thajské výrobky se potýkaly s výkyvy, spekulativní investice přestaly být výnosné, mnoho investorů se potýkalo s finančními problémy. Následovala ztráta důvěry v thajský trh. Při plovoucím kurzu bahtu by takový vývoj pravděpodobně odstartoval spirálu finanční krize. 13\n13 Obrázek 1 - Spirála finanční krize Ztráta důvěry Finanční problémy podniků, bank i domácností Pokles hodnoty měny, zvýšení úrokových sazeb, ekonomický propad Zdroj: KRUGMAN, Paul. Návrat ekonomické krize. 1.vyd. Praha : Vyšehrad, s. ISBN Thajská centrální banka však měla k dispozici rezervy v dolarech a jenech, za které nyní zpětně odkupovala bahty a udržovala stálý směnný kurz vůči dolaru. Nedocházelo k reálnému poklesu hodnoty měny, ale ekonomická situace Thajska se zhoršovala. Zahraniční investoři ztráceli v Thajsko důvěru a přestávali investovat. Spolu s nepříznivou obchodní bilancí Thajska, kdy import převyšoval export, reálně hrozilo nebezpečí, že centrální bance postupně dojdou devizové rezervy a baht padne. Thajská vláda nepodnikla žádný krok k odvrácení situace, vyčkávala. Spekulanti a některé hedgeové fondy využili této situace a podnikly útok na thajskou měnu. Půjčovali si bahty, které směňovali za dolary v domnění, že po devalvaci bahtu reálná hodnota jejich dluhu klesne. Bohatí Thajci prodávali vládní dluhopisy a nakupovali za ně americké cenné papíry. Tyto a další činnosti vytvářely další tlak na centrální banku Thajska, která musela pro udržení kurzu směňovat stále více devizových zásob. 2. července 1997 baht padl. Následná nedůvěra v trh nepostihla pouze Thajsko, ale také téměř celou jihovýchodní Asii. Především Indonésie a Malajsie se potýkaly s poklesem hodnoty měny, které přímo souviselo s thajskou krizí. Vlivem devalvace bahtu došlo ke zvýšení 14\n14 konkurenceschopnosti thajského exportu. Textil, který Thajsko vyváží na západ, zlevnil, což byl problém pro Indonésii, která nyní čelila ve vývozu sílící thajské konkurenci. Pro Malajsii byla thajská krize velkou ránou, neboť Malajsie do Thajska vyvážela značnou část své produkce. I další státy v jihovýchodní a východní Asii utrpěly thajskou krizí. Naplno se tak projevily důsledky obchodních vazeb a kapitálových toků. 8 Podíl chudého obyvatelstva v Thajsku se během krize znatelně zvýšil. Zatímco před krizí byl podíl chudého obyvatelstva 15,1 %, v důsledku poklesu reálného důchodu se zvýšil o 2,3 % a v důsledku rostoucí nezaměstnanosti o 0 9,3 %. Nezaměstnanost se zvýšila z míry hodnoty 2,0 % v roce 1996 na 6,0 % v roce Obdobné problémy postihly i Indonésii SVOBODA FINANČNÍHO TRHU Bankovní instituce v západních zemích podléhají značnému dohledu. Vzhledem k významu, který banky pro ekonomiku každého státu mají, je jejich podnikání přesněji a důsledněji upraveno legislativními normami, než u většiny ostatních podnikatelských subjektů. 10 Finanční trh jako celek je monitorován a jakékoli zárodky problémů by měly být včas odhaleny a vyřešeny opatřeními centrální banky. Centrální banka se pak svými zásahy snaží ovlivnit vývoj hospodářského cyklu BANKY A NEBANKOVNÍ INSTITUCE Pro vznik a provoz banky je potřeba splnit mnoho předpokladů a respektovat omezení. V České republice například musí banka pro udělení licence mít základní kapitál v minimální výši 500 mil. Kč ve formě peněžních vkladů a získat bankovní licenci od Ministerstva financí. 8 KRUGMAN, Paul. Návrat ekonomické krize. Praha : Vyšehrad, 2009, s KUNEŠOVÁ, Hana, CIHELKOVÁ, Eva. Světová ekonomika: Nové jevy a perspektivy. Praha : C. H. Beck, s PUCHINGER, Zdeněk. Bankovnictví I.: Úvodní kapitoly k problematice bankovní soustavy. Olomouc : Univerzita Palackého v Olomouci, 2005, s\n15 Právní forma je výhradně akciová společnost. Banka poté přijímá vklady, z nichž vytváří povinné rezervy, a poskytuje úvěry. Na finančním trhu však kromě bankovních institucí svázaných zákony a předpisy existují i nebankovní instituce, pro něž striktní podmínky neplatí. Tyto instituce nespadají pod bankovní dohled, takže mohou investovat do aktiv s vyšším rizikem než banky. Tím, že nebankovní instituce nemusí ze zákona tvořit povinné rezervy, a také tím, že portfolio jejich činností na finančním trhu je značně širší, než portfolio bank, mohou tyto instituce nabízet investorům potenciálně vyšší míru zhodnocení vložených prostředků. Zvláště v období, kdy centrální banka udržuje nízké úrokové míry, aby stimulovala ekonomický růst, budou nebankovní instituce z hlediska výnosů velmi atraktivní. Nebankovní instituce se tak zaměřují na spekulativní obchody s možnou vysokou mírou zhodnocení na jedné straně, ale s vysokým rizikem na straně druhé. Právě nebankovní instituce sehrály klíčovou roli v současné finanční krizi, jak uvádím ve třetí kapitole. I bankovní dohled však procházel vývojem, přičemž opatření po Velké hospodářské krizi byla v tomto ohledu klíčová, jak uvádím v druhé kapitole diplomové práce. Historie i současnost dokazují, že přílišná svoboda finančního trhu, ať již bankovního či nebankovního, přispívá ke tvorbě spekulativních bublin, což je vysoce procyklický faktor SPEKULACE A BUBLINY Ceny akcií a nemovitostí mají sklony ke vzniku spekulativních bublin. Pokud vládne na trhu dobrá nálada a investoři mají nadbytek likvidity, začínají více investovat. Směřují-li investice právě do akcií nebo nemovitostí, jejich cena vlivem poptávky roste. Růst potvrdí očekávaná zhodnocení, a proto se i nadále zvyšuje tendence investovat. Hodnota se neustále zvyšuje, v případě investic do nemovitostí se objevují developerské firmy, které pod vidinou zisku staví spekulativní projekty, u nichž není jisté, že vůbec naleznou svého majitele. U spekulací s akciemi vznikají nové firmy, jejichž tržní hodnota akcií v očekávání budoucích zisků mnohonásobně převyšuje nominální hodnotu. Trh se dostává do situace, kdy hodnotu akcií či nemovitostí nelze ekonomicky zdůvodnit. Nafouknutá bublina svoji rostoucí hodnotou však i nadále láká investory. 16\n16 Problémy se spekulativní bublinou mohou odstartovat téměř kdykoli. U nadhodnocených cen nemovitostí bývá spouštěcím mechanismem pokles zájmu. Když se jejich cena vyšplhá tak vysoko, že si je skuteční zájemci nemohou dovolit, růst cen ustává a posléze se dostavuje pokles se všemi následky. Hodnota nemovitostí se mnohdy snižuje pod hodnotu hypotéky, která byla na danou nemovitost poskytnuta. Trhy ovládá panika, nastává další pád hodnoty. Věřitelé se bojí o své vklady, startuje spirála nedůvěry, finančních problémů a pádů. U akcií se prudký propad může dostavit jako důsledek běžného poklesu. Na akciovém trhu je běžné, že hodnota jednotlivých titulů během dne kolísá. Pokud však trh ovládne panika, může se standardní pokles jednoho titulu přelít do vlny poklesů, která zaplaví akciový trh. Investoři budou hromadně nabízet cenné papíry s nafouknutou cenou, přičemž tyto akcie nebude chtít kupovat. Prudký pokles tak postihne všechny investory bez ohledu na to, zda se nechali strhnout vlnou paniky či nikoli. Aby vzniklá bublina praskla, stačí k tomu pouze několik událostí, které ve svých důsledcích vyvolají nežádoucí vývoj. Může jít například o zvýšení úrokových sazeb, nepříznivý vývoj hospodářství, problémy v bankovnictví atd. 11 Spekulace a bubliny nezachvacují pouze trh s nemovitostmi a akciový trh. Spekulovat lze v podstatě s čímkoli, například v Číně se na přelomu roku 2009 a 2010 spekulovalo s česnekem. Jeho nízká úroda spolu s postavením česneku na čínském trhu co by tradičním léčivem se ukázala jako příležitost pro spekulanty. Ti skoupili většinu zásob česneku a nyní ho uvolňují tak, aby udržovali jeho vysokou cenu na trhu. Na rozdíl od spekulací s akciemi a nemovitostmi však spekulace s česnekem mohou trvat pouze omezenou dobu. Obdobně se spekuluje také s ropou. J. B. Foster a F. Magdoff v publikaci Velká finanční krize shrnují vývoj a prasknutí bubliny do pěti bodů. Nový podnět pro investice následuje úvěrová expanze. Pod vidinou vysokých zisků se objevuje spekulativní mánie, která však při problémech na trhu přerůstá ve stres. Následuje krach a panika investorů KOHOUT, Pavel. Finance po krizi: důsledky hospodářské krize a co bude dál. 1.vyd. Praha : Grada Publishing, 2009, s FOSTER, John Bellamy, MAGDOFF, Fred. Velká finanční krize: Příčiny a následky. 1.vyd. Český Těšín : Grimmus, 2009, s\n17 1.3 ÚLOHA CENTRÁLNÍ BANKY Centrální banka z velké části ovlivňuje vývoj hospodářství země. Její politika společně s fiskální politikou vytváří podmínky pro ekonomický vývoj. V období akciové a posléze hypoteční bubliny přibližně 10 let před vypuknutím současné ekonomické krize panovalo přesvědčení, že centrální banka může svými prostředky účinně ovlivnit vývoj hospodářského cyklu tak, aby období recese bylo krátké a mírné, zatímco období konjunktury co nejdelší a pokud možno intenzivní. 13 Politiku centrální banky lze rozdělit podle potřeb řešení cenové stability na restriktivní, někdy též zvanou jako politiku drahých peněz, a expanzivní, někdy zvanou jako politiku levných peněz. Restriktivní politiku doprovází většinou snižování množství peněz v oběhu a zvyšování úrokových sazeb, expanzivní naopak doprovází emise oběživa a snižování úrokové míry. 14 Centrální banka může používat k řízení měnové politiky přímé nástroje ve formě regulací či úvěrových limitů a nepřímé nástroje ve formě operací na volném trhu, stanovování povinných minimálních rezerv a výše úrokových sazeb. Nepřímé nástroje se během řízení monetární politiky uplatňují zpravidla častěji. 15 Pro doplnění uveďme možnost vlády ovlivňovat ekonomický vývoj prostřednictvím fiskální politiky, které se hojně uplatňují především při řešení současné finanční krize ve Spojených státech. Centrální banka musí v rámci monetární politiky brát v potaz své základní zaměření, od něhož se budou odvíjet i konkrétní opatření. V politice centrálních bank lze najít tři hlavní zaměření cílování měnového kurzu, cílování inflace a cílování peněžní zásoby. Právě první uvedené cílování měnového kurzu z mého pohledu sehrálo zásadní roli v rozdílech bezprostředních reakcí centrální banky při řešení Velké ekonomické krize a současné finanční krize. Proto v následujících podkapitolách rozděluji reakce centrálních bank podle toho, zda udržuje fixní měnový kurz, nebo operují s plovoucím měnovým kurzem. 13 KRUGMAN, Paul. Návrat ekonomické krize. Praha : Vyšehrad, 2009, s PUCHINGER, Zdeněk. Bankovnictví I.: Úvodní kapitoly k problematice bankovní soustavy. Olomouc : Univerzita Palackého v Olomouci, 2005, s PUCHINGER, Zdeněk. Bankovnictví I.: Úvodní kapitoly k problematice bankovní soustavy. Olomouc : Univerzita Palackého v Olomouci, 2005, s\n18 1.3.1 CENTRÁLNÍ BANKA VE STÁTĚ S FIXNÍM MĚNOVÝM KURZEM Fixní měnový kurz znamená, že měna je pevně vázána na jinou měnu či na koš měn, se kterými udržuje stálý směnný kurz. Dříve se místo vazby na jinou měnu používala vazba na zlato, tzv. zlatý standard, z něhož se později vyvinul brettonwoodský měnový systém. Hlavní úlohou centrální banky v tomto systému je udržovat stálý směnný kurz. Fixní měnový kurz nabízí potenciálním zahraničním investorům větší jistotu při plánování investic, neboť nemusí počítat s výkyvy měnového kurzu. Na druhou stranu je fixní směnný kurz náchylnější ke krizím. Fixace měny znamená, že se do ekonomiky země s fixní měnou promítají opatření centrální banky země, na jejíž měnu je kurz fixován. A to bez ohledu na skutečný ekonomický vývoj země s fixovaným kurzem. Rovněž je zde problém s dostatkem zahraniční měny. To lze dokumentovat i na výše uvedeném příkladu thajské krize, kdy pod náporem spekulantů thajské centrální bance došly dolary určené k vyrovnávání směnného kurzu dolaru vůči bahtu. I zlatý standard měl své nevýhody, které se již ukázaly v minulosti. Především lze zlatý standard porušit, což se velmi často dělo v období válečných konfliktů. Následovala vysoká míra inflace. Po ukončení konfliktu následovala deflace ve snaze obnovit původní cenovou hladinu. Deflaci doprovázel hospodářský propad a nezaměstnanost. Během zlatého standardu se uplatňoval Cantillon-Millův mechanismus. Deficit obchodní bilance vyrovnával odtokem zlata ze země, aby se v případě přebytku opět zlato do země vrátilo. Vlády se však nechtěly vzdávat svých zlatých zásob, a proto budovaly cla a obchodní bariéry. Zlatý standard tak brání svobodnému mezinárodnímu obchodu. V neposlední řadě zlatý standard nezabraňoval ekonomickým krizím, což lze dokázat finanční krizí, která vypukla v roce 1873 v Rakousku a Německu. Zlatý standard krize naopak prohlubuje, neboť během krize roste poptávka po hotových penězích v podobě kovu, což v důsledku znamená růst úrokových sazeb. Zlatý standard je v době krize extrémně procyklickým faktorem KOHOUT, Pavel. Finance po krizi: důsledky hospodářské krize a co bude dál. Praha : Grada Publishing, 2009, s\n19 1.3.2 CENTRÁLNÍ BANKA VE STÁTĚ S PLOVOUCÍM MĚNOVÝM KURZEM V současné ekonomické praxi se preferují volně pohyblivé kurzy, a to jak kurzy volně pohyblivé, tak pohyblivé v rámci daných limitů. Takto nastavená měnová politika nezaručuje sice stálost měnových kurzů, ale za to má centrální banka k dispozici více nástrojů, s jejichž pomocí může ovlivnit hospodářský vývoj. Prvořadým cílem centrálních bank s plovoucím měnovým kurzem se stalo ovlivňování míry inflace, přičemž za ideální hodnotu se v dnešních dnech považuje inflace ve výši 3 % ročně. Centrální banky Evropy pak cílují míru inflace do rozmezí 2 4 %. Této hodnoty se snaží dosáhnout především pomocí nepřímých nástrojů, jakými je stanovování úrokových sazeb, repo operace a stanovování výše minimálních povinných rezerv. 17 Míra inflace se stala jedním z ukazatelů finanční situace daného státu či měnového systému. Berou ji v potaz potenciální investoři při hodnocení vhodnosti dané země pro investice. Kromě toho také vývoj inflace vypovídá o tom, v jakém stádiu hospodářského cyklu se konkrétní území nachází, a jaký lze očekávat vývoj. Inflace, která se dlouhodobě pohybuje ve vymezeném rozmezí, vypovídá o hospodářské stabilitě. Hospodářství se nachází ve fázi konjunktury. Pokud ale dochází ke zvyšování míry inflace nad rámec jejího cílování, může jít o signál, že se období konjunktury blíží svému vrcholu, po němž bude následovat recese. Velmi nízká míra inflace či deflace pak ukazuje na problémy v hospodářství. Centrální banka zaměřená na cílování inflace může tak svými opatřeními vyvíjet snahu o korekci hospodářského cyklu. Plovoucí měnový kurz je obecně také jedním z opatření, které pomáhá uchránit měnu proti útoku spekulantů. V momentě, kdy by se spekulanti pokoušeli nakoupit měnu v domnění jejího brzkého zhodnocení, pravděpodobně vlivem poptávky skutečně dojde k posílení dané měny. Toto posílení, zvláště pokud bude dlouhodobé, však ovlivní obchodní bilanci daného státu. O zboží určené k exportu bude vlivem méně výhodného směnného kurzu menší zájem, naopak, importované produkty budou levnější. Sílící import vyvolá tlak na snížení směnného kurzu, stejný efekt bude mít i pokles hospodářství. Centrální banka v rámci programu cílování 17 PUCHINGER, Zdeněk. Bankovnictví I.: Úvodní kapitoly k problematice bankovní soustavy. Olomouc : Univerzita Palackého v Olomouci, 2005, s\n20 inflace emituje oběživo a použije i nepřímé nástroje, aby zvrátila nepříznivý vývoj. Z hlediska dlouhodobého vývoje tak útok spekulantů nebude mít tak negativní dopad, jako by tomu bylo v případě pevného směnného kurzu. 1.4 MEZINÁRODNÍ MĚNOVÝ FOND Mezinárodní měnový fond figuruje jako věřitel poslední instance vůči jednotlivým zemím. Pokud se země dostanou do takových problémů, že jim již reálně hrozí bankrot, mohou požádat MMF o stabilizační půjčku. Tu jim MMF sice poskytne, avšak požaduje splnění důrazných opatření vedoucích ke stabilizaci finanční situace. Většinou jde o stabilizaci veřejných financí, MMF nařídí zvýšení daní a další opatření směřující ke snížení schodku státního rozpočtu, případně devalvaci měny či strukturální reformy. Kroky, které MMF jednotlivým státům nařídí, jsou často vnímány jako rozporuplné. 18 Požadavek státu o pomoc od MMF je sice často jediným řešením, avšak zároveň vede k prohloubení finanční krize v daném státě. Investoři ho vnímají jako ohrožení svých investic, a proto se hromadně stahují. Na trhu zavládne nedůvěra a obavy. Spolu s požadovaným zvýšením daňové zátěže vedou kroky MMF k recesi v dané oblasti. Státy, které požadavky MMF nesplní, ztrácí důvěryhodnost, a potýkají se s ještě větší panikou na trzích. 18 KRUGMAN, Paul. Návrat ekonomické krize. Praha : Vyšehrad, 2009, s\n21 2. VELKÁ HOSPODÁŘSKÁ KRIZE 1929 Stejně jako drtivé většině hospodářských krizí, i krizi z roku 1929 předcházela výborná nálada. To lze dokumentovat na výroku z dopisu, který 4. prosince 1928 poslal prezident Coolidge Kongresu. Žádný jiný Kongres Spojených států, který se shromáždil za účelem prozkoumání stavu Unie, se nesetkal s tak potěšujícími vyhlídkami, jako my s těmi, které panují v současné době. V domácí politice vládne klid a pohoda a zaznamenali jsme největší léta prosperity. V zahraniční politice je mír a přízeň, která pochází ze vzájemného porozumění 1920 O rok později byla již americká ekonomika zasažena hospodářským poklesem. 2.1 NÁSTIN PŘEDKRIZOVÉHO STAVU Dodnes panují mezi ekonomy různé názory na skutečnou příčinu Velké hospodářské krize. Jako nejpravděpodobnější příčina se jeví souhra několika faktorů. Ve dvacátých letech dvacátého století byla Spojené státy ve stádiu konjunktury. Zatímco Evropa se potýkala s následky války, průmysl Spojených států nebyl válečným konfliktem zasažen. Kromě tohoto faktu se v USA objevilo několik faktorů, které přispěly k vývoji krize. Lze-li vůbec ve stručnosti jednotlivé parametry postihnout, pak vedle [ ] uspořádání mezinárodního systému se silně anarchistickými prvky, po dlouhé době opět bez dominantní mocnosti či skupiny mocností, šlo o odlišné myšlenkové zázemí tvůrců americké hospodářské politiky s jasným důrazem na posilování formálních či neformálních intervencí do ekonomiky v návaznosti na zkušenosti se státním vlivem z doby světové války. Významným momentem byl nárůst vlivu tzv. kooperativního individualismu, zahrnujícího zejména neformální aspekty progresivismu a prvky moderního konservatismu. Hlavním 19 No Congress of the United States ever assembled, on surveying the state of the Union, has met with a more pleasing prospect than that which appears at the present time. In the domestic field there is tranquility and contentment... and the highest record of years of prosperity. In the foreign field there is peace, the goodwill which comes from mutual understanding GALBRAITH John Kenneth. The Great Crash London : Penguin, 1992, s\n22 proponentem tohoto modelu hospodářsko-politického uvažování byl Herbert Hoover, letitý republikánský ministr obchodu a pozdější prezident, nejdříve symbol poválečného ekonomického vzestupu a poté i jeho neslavných konců. V takto vymezeném prostoru došlo ve dvacátých letech k důležitým technologickým přeměnám, jejichž komplexní dosah nebyl úplně zřejmý a jejichž potenciální risika pro stabilitu systému byla celkem pochopitelně většinou opomíjena. 21 Dle Tajkovského spočívaly klíčové změny v expanzi světové ekonomiky, poklesu dopravních nákladů a novými způsoby komunikace, což v konečném důsledku způsobilo nárůst dlouhodobé spotřeby obyvatelstva, především u automobilů a elektrických spotřebičů. Hospodářský vzestup podporovaly státní zakázky na budování dopravní infrastruktury. 22 Výraznou charakteristikou poválečné dekády byla akcelerující koncentrace majetku a vlastnických práv, čemuž svou měrou přispívala i vládní politika spočívající v partnerství vlády a velkého soukromého podnikání, ať již šlo o průmyslové podniky či bankovní instituce. Tržní tlaky byly v této době do jisté míry pouze doplňkem vlivu, jež na podnikatelské prostředí měly přímé či nepřímé zásahy státních orgánů. Americké společnosti byly navíc na domácím trhu chráněny vysokou celní bariérou, což s relativně otevřeným trhem pro americké zboží v zahraničí vytvářelo ideální podmínky pro fúzování již tak rekordně silných firem. 23 Ke konci 20. let 20. století se však ekonomický růst zastavoval v důsledku poklesu poptávky. Výroba klesala, zvyšoval se objem zásob materiálu. Ekonomický růst byl při tom podporován expanzivní politikou levných úvěrů, přičemž optimismus na bankovním trhu způsobil, že banky přestaly ověřovat účel poskytnutých peněžních prostředků. Velké množství takto půjčených peněz končilo ve spekulativních obchodech na burze. Vzhledem k tomu, že docházelo k neustálému zhodnocování akcií, byly tyto spekulativní obchody výnosné. Situaci v roce 1929 popisuje L. Tajkovský. 21 TAJOVSKÝ, Ladislav. Velká deprese v novodobých hospodářských dějinách. In LOUŽEK, Marek. Velká deprese. Praha : CEP centrum pro ekonomiku a politiku, s. 78 Dostupný z WWW <cepin.cz> 22 TAJOVSKÝ, Ladislav. Velká deprese v novodobých hospodářských dějinách. In LOUŽEK, Marek. Velká deprese. Praha : CEP centrum pro ekonomiku a politiku, s Dostupný z WWW <cepin.cz> 23 TAJOVSKÝ, Ladislav. Velká deprese v novodobých hospodářských dějinách. In LOUŽEK, Marek. Velká deprese. Praha : CEP centrum pro ekonomiku a politiku, s. 79 Dostupný z WWW <cepin.cz> 23\n23 Již od přelomu jara a léta ekonomika stagnovala, stále rychleji klesala průmyslová výroba, stejně jako pracovní příjmy obyvatelstva a cenová hladina. Nafukující se spekulační bublina tyto negativní projevy cyklického kolísání do jisté míry překrývala, neboť díky stoupajícím ziskům z burzovních obchodů osobní příjmy stále rostly. Veřejnost celkem přirozeně ignorovala varovně zdvižené prsty některých ekonomických odborníků a očekávala pokračování trendu, který trval již od první poloviny desetiletí. Burza živila sama sebe, akciový trh vstřebával obrovské sumy prostředků, zvyšovalo se bohatství milionů Američanů představované cennými papíry konvertovanými přes stále oblíbenější splátkové obchody do spotřebního zboží. 24 V historii se obdobná situace opakovala již několikrát. Příliš rychlé zhodnocování vložených prostředků netrvá věčně. Žádný strom neroste do nebe. 25 Ekonomická deprese je běžným jevem a dochází k ní v různých dobách na území různých států včetně USA. Velká hospodářská krize však měla drtivější dopady než běžný hospodářský pokles, neboť v americké ekonomice sehrály roli ještě další dva faktory. Šlo o provázanost komerčního a investičního bankovnictví a zlatý standard. 26 V době vypuknutí Velké hospodářské krize neexistovaly pro banky tak přísné podmínky podnikaní, jako tomu je dnes. Regulace podmínek pro provoz činnosti bank přišla až s Glass Steagallovým zákonem. Až do roku 1932 mohly obchodní banky svobodně investovat na akciovém trhu. Zároveň neexistovala závazná pravidla pro tvorbu minimálních povinných rezerv. Banky tak mohly v období růstu cen akcií dosahovat zisků a poskytovat levné bankovní úvěry, aniž by se staraly o platební schopnost dlužníka. 2.2 KRACH NA NEWYORSKÉ BURZE Krach na newyorské burze učebnice dějepisu datují na 24. října 1929, tzv. Černý čtvrtek či Černý pátek. Ve skutečnosti pokles cen akcií započal dříve, 10. října Zezačátku šlo 24 TAJOVSKÝ, Ladislav. Velká deprese v novodobých hospodářských dějinách. In LOUŽEK, Marek. Velká deprese. Praha : CEP centrum pro ekonomiku a politiku, s. 80 Dostupný z WWW <cepin.cz> 25 KOHOUT, Pavel. Finance po krizi: důsledky hospodářské krize a co bude dál. Praha : Grada Publishing, 2009, s KOHOUT, Pavel. Finance po krizi: důsledky hospodářské krize a co bude dál. Praha : Grada Publishing, 2009, s\n24 pouze o pokles, který je pro obchodování s cennými papíry běžný. 21. října 1929 se hodnota Dow-Jonesova indexu začala v průběhu obchodování propadat stále více. Graf 3 - Vývoj Dow-Jonesova indexu v říjnu 1929 Zdroj: Strana demokratického socialismu, Burza cenných papírů zná dva druhy poklesů. Benigní pokles je vyvolán nenadálou událostí, špatnými hospodářskými výsledky apod., které vyvolají paniku investorů. Ti se začnou akcií zbavovat. Následuje pád hodnoty akcií. Poklesu hodnoty využijí akcionáři, kteří nepropadli panice, a nyní vidí příležitost ke zhodnocení svých investic. Vytvoří tak poptávku po akciích, což přispěje k opětovnému růstu hodnoty. Benigní pokles může být velmi prudký, avšak vždy je krátkodobý. Proto nepředstavuje riziko pro vývoj reálné ekonomiky. 27 Maligní pokles zasahuje bankovní sektor, a tím ovlivňuje celou ekonomiku. Než se hodnota akcií dostane zpět na úroveň před maligním poklesem, může to trvat několik let či desetiletí. Maligní pokles může mít stejné příčiny jako pokles benigní, avšak vlivem nastavení ekonomiky či problémům v ní nedojde k obnovení důvěry. Místo toho akciový a spolu s ním i bankovní trh zachvátí panika. V jejím důsledku dochází postupně k hospodářské stagnaci, zvyšování 27 KOHOUT, Pavel. Finance po krizi: důsledky hospodářské krize a co bude dál. Praha : Grada Publishing, 2009, s


Označení vzdělávacího materiálu (kód):VY_32_INOVACE_TE_5 Název školy: Základní škola Velké Opatovice, okres Blansko Název programu: Operační program Vzdělávání. - ppt stáhnout\nPrezentace na téma: "Označení vzdělávacího materiálu (kód):VY_32_INOVACE_TE_5 Název školy: Základní škola Velké Opatovice, okres Blansko Název programu: Operační program Vzdělávání."— Transkript prezentace:\n1 Označení vzdělávacího materiálu (kód):VY_32_INOVACE_TE_5 Název školy: Základní škola Velké Opatovice, okres Blansko Název programu: Operační program Vzdělávání pro konkurenceschopnost Název projektu: Efektivní učení – cesta k vědění Registrační číslo projektu: CZ.1.07/1.4.00/21.3053 Číslo a název šablony klíčové aktivity:III/2 Inovace a zkvalitnění výuky prostřednictvím ICT Vzdělávací oblast - vzdělávací obor (předmět): Informační a komunikační technologie - Informatika Tematický okruh - téma:Textový editor – odrážky a číslování Autor vzdělávacího materiálu/DUM:Mgr. Markéta Illová Datum vytvoření vzdělávacího materiálu: 11.10.2011 Ověření vzdělávacího materiálu Třída (y):6.A, 2. skupina Datum:13.10.2011 Metodický list/anotace: Prezentace sloužící k základní práci s odrážkami a číslovanými seznamy. Žáci pracují krok za krokem podle jednotlivých snímků prezentace a postupně plní úkoly.Jednotlivé snímky obsahují návod i náhled a výsledek práce. Vzdělávací materiál je poskytnut ke sdílení pro ostatní pedagogy na počítačích ve sborovně školy.\n2 Použití odrážek a číslovaných seznamů Informatika – textový editor\n3 Nástroj Odrážky Nástroj odrážky je dalším z nástrojů textového editoru při tvorbě dokumentu. Využijeme ho při heslovitém zápisu, vyjmenovávání různým pojmů, možností nebo variant. Odrážky mohou přispět k estetickému vzhledu dokumentu.\n4 Příklady užití odrážek: Dny v týdnu: Pondělí Úterý Středa… Ovoce:  Jablko  Hruška  Jahoda… Jména chlapců:  Petr  Pavel  Jan… Jména dívek:  Jana  Petra  Marie…\n5 Postup Nadepíšeme Název našeho seznamu. Stiskneme klávesu Enter. Na panelu nabídek klikneme na Formát – Odrážky a číslování. Zvolíme variantu odrážek. Dbáme přitom estetických hledisek, volíme jednoduché odrážky. Potvrdíme OK. Napíšeme text a klávesou Enter vytvoříme novou odrážku.\n7 Výsledek Seznam ukončíme několika způsoby: Po poslední položce stiskneme Enter a potom klávesu Back Space Klikneme na ikonku odrážek na panelu nástrojů\n8 Číslovaný seznam Využijeme při tvorbě seznamů vyžadujících určité pořadí, seznamů s odkazy na určité kapitoly apod. Číslování se může i tzv. vnořovat, tj. do jednoho seznamu vložit další, číslovaný seznam. Používáme číslice arabské, římské i velká a malá písmena.\n9 Příklady Pořadí závodníků: 1.Novák 2.Polák 3.Skalák Co neobsahuje chybu? a)pustina b)pustyna c)pusťina Plán týdne: I.Pondělí II.Úterý III.Středa IV.Čtvrtek V.Pátek VI.Sobota VII.Neděle\n11 Postup Nadepíšeme název seznamu. Stiskneme klávesu Enter. V nabídce Formát – Odrážky a číslování vybereme na kartě Číslování variantu číslování seznamu. Klikneme na OK. Napíšeme položku seznamu a další vytvoříme kliknutím na klávesu Enter. Ukončení seznamu je stejné jako u odrážek.\n12 Výsledek Opět dbáme na jednoduchost a snadnou orientaci. Čísla můžeme také upravit na tučně, kurzívu nebo podtrženě, stačí kurzor myši nastavit na číslo seznamu a kliknout dál upravovat.\n13 Vlastní odrážky Jako odrážky můžeme použít i obrázek nebo jiný symbol. Na kartě Odrážky zvolíme libovolný typ, pak klepneme na tlačítko Vlastní. V novém nabídkovém okně si najdeme variantu, kterou chceme použít – Písmo, znak, obrázek. V nabídce si pak vybereme, co nám bude vyhovovat.\n15 Víceúrovňový seznam Pokud potřebujeme seznam více rozšířit, vnořit další body, použijeme víceúrovňový seznam Panel nabídek: Formát – Odrážky a číslování – Víceúrovňové\n17 Výsledek Úkoly v týdnu: 1.Pondělí a)Nákup b)Úkoly 2.Úterý a)Kroužek b)Volat babičce\n18 A nyní se můžete pustit do tvorby seznamů!\nStáhnout ppt "Označení vzdělávacího materiálu (kód):VY_32_INOVACE_TE_5 Název školy: Základní škola Velké Opatovice, okres Blansko Název programu: Operační program Vzdělávání."


Spodní dvoudveřová skříňka 60 cm / BOLERO | Nábytek-Regio.cz\nKde jste: KUCHYNĚ > Kuchyňské skříňky - vlastní sestava > Spodní dvoudveřová skříňka 60 cm / BOLERO\nSpodní dvoudveřová skříňka 60 cm / BOLERO\nSpodní dvoudveřová skříňka 60 cm / BOLERO - šířka 60 cm, výška 82 cm, hloubka 52 cm. Výběr odstínu dvířek, korpusu a pracovní desky.\nŘada/kód produktu: KM-10945\nPodrobný popis: Spodní dvoudveřová skříňka 60 cm / BOLERO\nVarianty produktu: Spodní dvoudveřová skříňka 60 cm / BOLERO\nPošlete dotaz na zboží Spodní dvoudveřová skříňka 60 cm / BOLERO\nNeváhejte se zeptat našeho prodavače na výrobek Spodní dvoudveřová skříňka 60 cm / BOLERO. Rádi zodpovíme veškeré vaše dotazy.\nVýrobek "Spodní dvoudveřová skříňka 60 cm / BOLERO" můžete také nalézt v kategorii:


Krbové sestavy | Nordpeis\nAkumulační kamna Salzburg\nKrbová kamna Nordpeis\nFakta o krbových sestavách Nordpeis\nNěkteré krbové sestavy je možné opatřit akumulačním nástavcem POWERSTONE. Akumulační masa takového nástavce do sebe uloží tepelnou energii. Až ve vaší krbové sestavě uhasne oheň, začne POWERSTONE sálat uloženou tepelnou energii do místnosti.\nKrbové sestavy předávají tepelnou energii do místnosti díky takzvanému konvekčnímu teplu. Studený vzduch je nasáván ve spodní zóně krbové sestavy a ohříván krbovou vložkou. S rostoucí teplotou stoupá nahoru a vychází z kamen prostřednictvím výstupů v jejich horní části.\nVětšinu modelů krbových sestav lze postavit přímo na podlahu. Pro krbovou sestavu tak není nutné budovat žádný základ. Díky tomu je instalace krbové sestavy Nordpeis velice snadná a rychlá.\nPřipravené betonové segmenty umožňují rychlou a čistou montáž. Plášť krbových sestav je dodáván nenatřený v surovém betonu. Tento vzhled lze zachovat, nebo můžete plášť přetřít libovolným odstínem minerální barvy.\nFirma Nordpeis vyvinula svůj vlastní speciální beton pro opláštění krbů a kamen. Tento materiál je vyztužen vlákny a je vysoce odolný pro tepelné namáhání.\nJinačovice 509E 664 34


Bruselský grifonek - Žena.cz - magazín pro ženy\nBruselský grifonek je malý společenský pejsek s velkým srdcem. Skvěle se hodí do bytu, ale nepohrdne ani zahrádkou. Překvapí Vás svou inteligencí, zvídavostí, nekončící připraveností ke hře, ale i svou odvahou a oddaností.\nBruselský grifonek má v kohoutku okolo 22 cm až 28 cm, váha by se měla pohybovat v rozmezí mezi 3,5 kg až 6 kg. Bruselský grifonek se dožívá vysokého věku, okolo 12 až 14 let.\nHlava bruselského grifonka je široká, kulatá s klenutým čelem. Oči jsou velké, kulaté ne však vypouklé. Malé nebo světlé oči jsou vadou. Oko je lemováno černě a bělmo nesmí být vidět. Čenich je černý a nachází se ve stejné výšce jako oči, je poměrně široký s rozšířenými nosními otvory. Tlama bruselského grifonka je mírně vystouplá dopředu, ale ne více než od 1,5 cm. Bruselský grifonek má stejně jako Belgický grifonek předkus, tlama je pevně uzavřená, nevyčnívají z ní jazyk ani zuby. Spodní čelist směřuje vzhůru a je široká, nikdy ne špičatá.\nUši jsou malé, vysoko posazené. Příliš velké uši nebo uši ležící po stranách hlavy jsou nežádoucí. Ocas grifonka je posazen vysoko, jeho špička se nedotýká hřbetu. Kupírovaný ocásek bývá zkrácen o 2/3 své délky. Přirozeně krátký, zatočený nebo jiný ocas je vážnou vadou. Bruselský grifonek má drsnou srst, dlouhou okolo 2 cm s podsadou. Srst je hrubá od přírody, je mírně vlnitá, ale nikdy kudrnatá. Barva srsti je světle rezavá nebo kaštanová. Bruselský grifonek může mít srst na čenichu, uších a bradě s černým nádechem. Délka těla od ramenní lopatky až po sedací kost, by měla odpovídat délce psa v kohoutku. Stavba těla je hranatá.\nBruselský grifonek je malý, hrdý, inteligentní, vyrovnaný, učenlivý, citlivý, velmi živý a pozorný psík, který svého pána miluje a je mu bezmezně oddán. Sám je rád středem veškeré pozornosti, pozor však na rozmazlování. U Bruselského grifonka si okamžitě zamilujete jeho milý až téměř utrápený výraz. Bruselský grifonek je na rozdíl od ostatních grifonků méně nervózní, méně uštěkaný a působí celkově vyrovnaněji.\nDle FCI patří bruselský grifonek do skupiny IX. - Společenská plemena a toy, sekce 3 - Malí belgičtí psi (bez pracovní zkoušky). V České republice je oficiální zkratka pro bruselské grifonky BRG. Více informací se o tomto plemeni můžete dočíst na webových stránkách www.kchgb.eu.\nBruselský grifonek se musí pravidelně trimovat = zbavování odumřelé srsti, vousky se musejí vyčesávat od zbytků jídla, aby nedocházelo k jejich plstnatění. Obočí se u bruselského grifonka nechává dlouhé a proto se musí pravidelně česat. Srst z okolí koutků očí se musí zastříhávat, protože by mohla způsobit jejich podráždění. Důležité je i vytrhávání chloupků z uší. Drápky se pravidelně zastříhávají a udržují se krátké.\nTak jako většina plemen s plochým obličejem, tak i Bruselský grifonek trpí srdečními a dýchacími problémy.\nBruselský grifonek je velmi poslušný a poměrně dobře vycvičitelný. Avšak jako u všech pejsků, tak i u něj platí důslednost a pečlivost. Grifonci milují odměny a radost jejich pána je pro ně velmi motivující, dalo by se říct, že nejlepší výchovou je pro ně "škola hrou". Na pejska se při výchově musí opatrně, hrubé a tvrdé zacházení velmi špatně snáší a uzavírá se do sebe. Ztracenou důvěru velmi dlouho a těžce získává zpět.\nCena za štěňátko bruselského grifonka bývá velmi rozdílná, původní majitelé dávají nejčastěji přednost osobní domluvě. Na současném trhu se dají pořídit jak štěňátka s průkazem původu, tak i štěňátka bez průkazu původu. Cena se také může lišit u pejska a fenky.\nPrapředkem bruselského grifonka je malý hrubosrstý psík nazývaný "Smousje", který byl po staletí chován na území dnešního Bruselu. "Smousje" není pouze prapředkem bruselského grifonka, ale také belgického grifonka a Brabantíka. Křížením s opičím pinčem a Kavalírem King Charlesem španělem vedlo ke vzniku bruselského grifonka, který byl určen jako hlídač a bojovník s hlodavci, avšak brzy se stal oblíbencem králů. Dále byl křížen s yorkšírským teriérem, smoushondem a pekingským palácovým psíkem, jeho popularitu zastavila první světová válka. V současné době jsou grifonci velmi oblíbení po celém světě.\n16. 1. 2015 | Rodina Bruselský grifonek\n16. 1. 2015 | Belgický grifonek


od Vigos v Stř 12. Čer 2013 20:24:25\nTak jsem se dostal i s Isoverem 100 S na 1050 Kč a s Grey 100 na 1 280 Kč (bez DPH) .\nod milan2211 v Čtv 13. Čer 2013 6:14:15\nVigos napsal: Tak jsem se dostal i s Isoverem 100 S na 1050 Kč\ntak udělej trochu reklamu zrovna taky sháním polyš do podlahy cca 30m3\nod Vigos v Čtv 13. Čer 2013 20:35:09\nJe to - jak jsem uvedl - cena bez DPH. Zkusím s tím DPH něco udělat. Zatím nevím co, ale pokud se mi ji podaří nějak odbourat - v což doufám - tak to nebude mít chybu. Nechal jsem jim teď nacenit konkrétní tloušťky 6,7,8 cm na konkrétní plochy, takže jsem zvědav.\nCeny jsou to z klasických prodejen stavebnin v nejbližším prodejním místě.\nod Vigos v Čtv 13. Čer 2013 20:38:52\nmilan: 30 m3 je docela dost. Já toho mám cca 15m3 a to dávám dost solidní vrstvy - cca 25 cm.\nVlezeš se do 15% DPH\nod milan2211 v Pát 14. Čer 2013 6:25:37\nvrstvu podl.polyše budu mít cca 13cm ale mám velkou plochu.\nZatím mám nejlepší nabídku 934,-Kč bez DPH polyš Penopol 100S, doprava zdarma ale asi půjdu do PL tam jsou o dost levnější.\nod fuji v Pát 14. Čer 2013 23:16:34\nEPS 100S ISOVER jsem bral v množství 13,5m3 z Dektradu za cenu 1220kč/m3 (včetně DPH a dopravy na stavbu). K této zakázce jsem dostal ještě zdarma Bosch modrou aku vrtačku a 6 plechovek piva .\nod Tomanek v Sob 15. Čer 2013 9:53:34\nTak trochu mimo misu. Zkuste najit zahranicni stranky o sedem polysu vcetne parametru (myslim smerem na zapad od CR) ...\nod Vigos v Sob 15. Čer 2013 17:57:56\nHlavní rozdíl mezi Isover EPS 100Z a 100S je v deklarovaném dotvarování desek.\nTzv. stabilizace je pouze poměrně krátké odležení na skladě.\nPři výrobě EPS pokud jsou desky expedovány velmi brzy po nařezání, dochází k mírnému smrštění desek v rozsahu 1-3mm/m dle konkrétního materiálu.\nZ toho vyplývá, že pokud by byly čerstvě nařezané desky EPS 100Z zabudovány ihned do konstrukce, vznikly by mezi nimi vlivem tohoto smrštění malé mezírky.\nOdležení se pohybuje v řádu několika dní – týdnů v závislosti na typu materiálu, použitých surovinách, technologickém zařízení, klimatických podmínkách atd.\nZ výše uvedeného je také patrné, že cenový rozdíl mezi Isover EPS 100Z a Isover EPS 100S je velmi malý.\nFuji: Kdy jsi to odebíral? Já to nechal Dektradu nacenit a chtějí 1450 Kč/m3


V Německu roste počet lidí závislých na alkoholu - Deník.cz\nV Německu roste počet lidí závislých na alkoholu\nBerlín – V Německu roste počet lidí závislých na alkoholu. Se závislostí se nyní potýká 1,8 milionu Němců, což je o třetinu víc než v roce 2006. Další miliony lidí sice nejsou závislé, stále však pijí přes míru. Vyplývá to ze studie, kterou si na mnichovské univerzitě nechalo vypracovat ministerstvo zahraničí.\nVíce alkoholu, než lékaři označují za nejvyšší zdravotně přijatelné denní množství, pije 7,4 milionu Němců, tedy téměř deset procent obyvatel země. Z nich je asi 1,8 milionu na alkoholu závislých. Dalších 1,6 milionu sice nesplňuje kritéria závislosti, ale nadměrným pitím vážně ohrožuje své zdraví.\nV roce 2006 bylo na alkoholu závislých 1,3 milionu Němců. Důvody výrazného zvýšení počtu závislých studie neuvádí. Autoři ale upozorňují, že je nutné co nejrychleji přijmout opatření k tomu, aby se tento trend zvrátil. Doporučují zejména investovat do prevence před užíváním alkoholu a do odvykacích zařízení.\nStudie, z níž cituje server Spiegel Online, zároveň konstatuje, že nejrozšířenější návykovou látkou v Německu zůstává tabák. Na cigaretách je podle studie závislých 5,6 milionu lidí, celkový počet kuřáků ale je mnohem vyšší. Na nelegálních drogách je závislých asi 320.000 Němců, uvádí se ve studii.\nPodle studie se také zvyšuje počet lidí, kteří zneužívají léky. Na přípravcích proti bolesti, lécích na spaní či uklidňujících medikamentech je závislých 2,3 milionu Němců. Autoři studie varují, že především u starších lidí, kteří dlouhodobě užívají léky na předpis, může být závislost na jiných medikamentech problém. Kombinace různých léčiv totiž může vážně ohrozit zdraví.


Hodnocení BioTech USA Nitrox Therapy Pre-workout | Aktin\nBioTech USA Nitrox Therapy Pre-workout\nBioTech USA Nitrox Therapy Pre-workout - diskuze k produktu\nBiotech USA Nitrox Therapy Pre-workout - předtréninkový nápoj s kreatinem\nTato směs dodá tělu energii i pro ten nejintenzivnější trénink. Pomáhá prodloužit napumpování svalů, vytrvalost a soustředění a zároveň potěší vynikající ovocnou chutí. Speciální formule NOx NRG PUMP obsahuje aktivátory oxidu dusnatého a stimulanty, které dodají energii a připraví tělo pro náročný trénink. Jako čistý zdroj vytrvalosti a síly slouží směs vysoce kvalitních kreatinů Multi-Phase Creatine Matrix. Směs CARBORADE dodá tělu různě rychle se uvolňující sacharidy.\nBiotech USA Nitrox Therapy Pre-workout v bodech:\ndodá energii pro jakýkoli trénink\nvynikající ovocné příchutě\npřed 24 dny Publikováno dne 29. 7. 2019\nDávám jednu hvězdičku, protože jsem to dostal zdarma a celkem dobře to chutná. Ze 17 gramů jedné dávky tvoří většinu maltodextrin. Zbytek jsou cca 3,5 gramu nějaký mix citrulinu, arginunu a beta-alaninu. Což je všechno pod doporučenou dávkou podle vědeckých studií. Vrchol výsměchu je 232 mg kreatinu v dávce. Celé to podle mě jede spíš na 200mg kofeinu, po kterým můe slabším jedincům rumplovat hercna jak sviňa. Osobně bych šel jinou cestou. BioTech mě tímto hodně zklamal, jejich ISO whey zero je super. Tohle je ale velký omyl.\nNakopnuti jak kdy ale funguje, vytykam hlavne trochu umelejsi chut u prichute tropicke ovoce. Vhodne asi spis pro ty, kteri nikdy nakopavac jeste nezkouseli.


Webový portál NaBrigádu.cz se specializuje na nabídku brigád. Naleznete zde velkou nabídku brigád v mnoha oborech, např. manuální (350), administrativa (139), obchod (114), úklid (43), ostraha (47) či jiné (169). Brigády nabízíme v Praze (331), Brně (201), Plzni (62), Ostravě (69) a řadě dalších měst. Můžete si vybrat jednorázovou brigádu, dlouhodobou brigádu nebo práci na čátečný úvazek. Firmy mohou vkládat brigády zcela zdarma a pro návštěvníky hledající brigádu je připravena řada funkcí usnaďnující hledání brigády, jako například možnost zasílání nových nabídek na e-mail. Portál provozuje renomovaná agentura práce NaBrigádu.cz s.r.o., která zprostředkovává brigády a trvalé praconí poměry již od roku 2003. Zprostředkovali jsme za tu dobu přes 500 000 brigád a prací pro 35 000 pracvoníků a patříme tak mezi největší agentury práce v České Republice. Naším cílem je poskytovat špičkový servis firmám a kvalitní brigády s dobrou mzdou. Vždy dodržujeme platnou legislativu a hledáme uplatnění pro hendikepované osoby. Ráději práci na NaStálo.cz?


Rekreační a vzdělávací středisko na Doubravce v Železných horách na Vysočině\n13 km Železné hory\n25 km Žďárské vrchy\n38 km Českomoravská vrchovina\nV překrásném prostředí Železných hor u Chotěboře na Vysočině u skalnatého kaňonu řeky Doubravy, na hranici přírodní rezervace. Naše rekreační a vzdělávací středisko se nachází na polosamotě na rozloze 15.000 m2, v těsné blízkosti překrásných naučných stezek začínajících přímo pár kroků pod chatou. Zeměpisná vzdálenost je asi 4 km od města Chotěboř a 16 km od Havlíčkova Brodu. Celoročně u nás pořádáme tématické kursy, školy v přírodě, letní tábory, školení, teambuildingy, jazykové kursy, meditace, setkání přátel, letní tábory rodiny s dětmi a jiné. Rovněž poskytujeme exkluzivně celou kapacitu našeho střediska organizacím, školám, firmám i pro účely soukromé (svatby, oslavy,rekreace atd.). Máme několik společenských místností, které lze variabilně využít jak pro výuku či zábavu, tak pro spaní většího počtu lidí.\nCena ubytování - Chata DOUBRAVKA\nUbytovatel ceny neuvádí Ceny naposledy aktualizovány 22. 05. 2018 16:50\nSeč, 11.6 km\nCikháj, 20.6 km\nSvětlá nad Sázavou, 22.6 km\nSvratka, 24.8 km\nFryšava pod Žákovou Horou 42, 26.1 km\nLidé také hledají v oblíbených místech v okolí Chotěboř:\nSamotín Pardubice Jihlava Kutná Hora Litomyšl Hradec Králové Třebíč Brno Horní Počernice Živohošť\nŽelezné hory Žďárské vrchy Českomoravská vrchovina Blaník Posázaví Česká Kanada Orlické hory Prachovské skály Kladské pomezí Moravský kras Podyjí Český ráj Králicko, Králický Sněžník Drahanská vrchovina Třeboňsko Adršpašské skály Jihočeské rybníky Broumovsko Krkonoše Český kras\nChata DOUBRAVKA, Chotěboř\nVaše údaje budou předány přímo provzovateli zařízení "Chata DOUBRAVKA". Provozovatel serveru Dobrounoc.cz neukládá, nezpracovává zadané údaje ani se jinak nepodílí na rezrevaci ubytování. V případné odvolání poptávky nebo vzniklé rezervace se obraťte přímo na poskytovatele ubytování.


Koruna nahlédla pod dvacetikorunovou hranici za dolar – Novinky.cz\nKoruna nahlédla pod dvacetikorunovou hranici za dolar\nKoruna se během úterního dopoledne dostala k dolaru pod hranici 20 Kč/USD, čímž dosáhla dvouměsíčního maxima. Konkrétně se obchodovala oproti pondělku o 15 haléřů výše na 19,98 Kč/USD. Polepšila si i vůči euru, a to o tři haléře na 24,81 Kč/EUR, jak vyplývá z údajů serveru Patria Online.\nKoruna se po dvou měsících dostala k dolaru pod dvacetikorunovou hranici.\núterý 21. srpna 2012, 10:55 - Praha\nAnalytici oslovení Novinkami se většinou přiklání k názoru, že tento stav příliš dlouho nevydrží a česká měna opět oslabí. „Obávám se, že se koruna spíše vrátí zpět nad 20 korun za dolar. Příliš důvodů pro další posilování koruny nevidím,“ sdělil analytik Jiří Šimek ze společnosti Citfin.\nTuzemská ekonomika se totiž vyvíjí spíše hůře, než se očekávalo, Česká národní banka (ČNB) může přistoupit k dalšímu snížení úrokových sazeb a celkově na trzích to podle Šimka nevypadá na velkou euforii. „Koruna se bude zatím spíše držet nad dvacetikorunovou hranicí vůči dolaru a čeká nás návrat nad 25 korun k euru,“ domnívá se Šimek.\nZa posilováním spekulativní poptávka\nPodle analytika Miroslava Nováka ze společnosti Akcenta lze za hlavní důvod posilující koruny označit spekulativní poptávku po české měně. Ta byla ke konci července umocněna prohlášením prezidenta Evropské centrální banky (ECB) Maria Draghiho, že je ECB připravena učinit vše k uklidnění situace kolem společné evropské měny a eurozóny. „Naopak na horší výsledky domácích statistik koruna de facto nereaguje. Stejně tak nereaguje ani pravděpodobné další snížení úrokových sazeb ze strany ČNB,“ připomněl Novák.\nPokud pozitivní atmosféra na trzích vydrží, tak i v nadcházejících dnech až týdnech lze podle Nováka předpokládat další posilování koruny. Klíčové je z tohoto pohledu září, kdy je na pořadu hned několik zásadních událostí. Německý ústavní soud rozhodne o osudu Evropského stabilizačního mechanismu, ECB představí konkrétní kroky na podporu eurozóny, Španělsko pravděpodobně zažádá o finanční pomoc a americká centrální banka (Fed) může oznámit další kolo kvantitativního uvolňování.


Mám radost, že naši vinaři už dělají spíše sušší růžová vína, pochvaluje si sommelier - Metro.cz\nSommelier Branko Černý se vínu věnuje přes dvacet let. | foto: KV, Metro.cz\n5. května 2022 18:53 Petr Holeček Metro.cz\nJaro a léto – to je ideální doba k pití růžových a šumivých vín, ať už si je vychutnáváme při zahradní párty, při grilování anebo v pohodlí obýváku. Před několika dny také vyhlášením výsledků vyvrcholily dvě velké vinařské soutěže. Jarovín Rosé zaměřená na růžová vína a klarety a jarní část projektu Král vín věnovaná pro změnu „bublinkám“. Duší obou soutěží určených výhradně pro vína domácí provenience je sommelier Branko Černý, jehož jsme požádali, aby nás po růžových vínech trochu provedl. Na ta šumivá se podíváme příště.\nJak růžová vína vznikají?\nHned na začátku vás musím opravit. Správně bychom měli používat výraz rosé, neboť ta růžová jsou jen jednou podskupinou. Tou druhou jsou klarety. Růžová vína se u nás vyrábí výhradně z modrých hroznů, tedy z těch, které slouží i k výrobě vín červených. Modré hrozny se vyznačují, až na pár výjimek zvaných barvířky, specifickou vlastností – veškeré barvivo je totiž uloženo v tenké vrstvě pod slupkou, dužina je bezbarvá. Chceme-li barvivo přenést do vína, musíme podrcené bobule macerovat ve vlastní šťávě, přičemž přítomné enzymy barvivo do šťávy vyplavují. To u červených vín trvá několik dnů až několik měsíců, ale při výrobě rosé ponecháváme bobule macerovat jen několik hodin. Proto se vyplavují jen lehké látky, proto je rosé plné ovoce, květin a lehkých tónů jogurtů či smetany a nenajdeme tu těžké a hluboké tóny vlastní červeným vínům vyrobeným ze stejných odrůd.\nZ jakých odrůd se tedy rosé vína vyrábějí?\nRosé vína můžeme vyrobit ze všech modrých odrůd. U nás je velmi rozšířenou a populární odrůdou Zweigeltrebe, na druhém místě zřejmě Modrý Portugal a Frankovka. Velmi atraktivní jsou rosé z odrůd Cabernet Sauvignon, Cabernet Moravia a Merlot, která díky pikantním tónům ostružinových či černorybízových listů v buketu vynikají při soutěžích nad ostatními odrůdami. Mají většinou i vyšší kyselinu, a pokud se proti ní postaví zbytkový cukr, jsou to konzumentsky i degustátorsky vysoce ceněná vína. Na trhu však najdeme vína ze všech odrůd – Rulandské modré snadno poznáte podle cibulové barvy, Svatovavřinecké bývá měkčí a mazlivější, naopak André přísnější.\nNa začátku jste zmiňoval klarety, jak ty se od růžových vín liší?\nKlaret je vlastně bílé víno z modrých hroznů, proto se vyrábí zcela bez nakvášení, aby nedošlo k uvolnění barviva. Může se vyrábět z odstopkovaných hroznů, ale ideální klaret získáme velmi jemným lisováním celých hroznů. Klarety jsou proto v chuti ještě útlejší než růžová vína, většinou v nich dominují tóny květin či bylinek.\nOdborníci prý u rosé vín rozeznávají velice širokou škálu barev...\nZnámý vinař a enolog Jan Stávek kdysi na vinařské fakultě barvy důkladně zkoumal a popisoval a došel k mimořádně široké paletě barevných tónů. Ta se pohybuje od bílé, šedé či jemně zlatavé u klaretů přes tělovou či takzvaný tón spařeného vepře povětšinou u odrůdy Rulandské modré, velkou škálu růžových tónů s podtóny barvy lososa či růží. Jedna z uznávaných variant je také barva koroptvího oka – přes sytější tóny malin až po vyloženě červené tóny jahod. Vše je přípustné, jen by klaret měl být skutečně bílý či šedý a barva by neměla obsahovat hnědé tóny.\nNedávno jste předsedal hodnotitelské porotě na velké soutěži rosé vín, jaké z toho máte pocity?\nAkce se jmenuje Jarovín Rosé a je to největší soutěž pro tahle vína u nás. A moje pocity byly velmi pozitivní. Celkem jsme hodnotili 297 vzorků a celková úroveň byla opravdu vysoká. U „růžáků“ mě pak velmi potěšilo, že se zvýšil počet suchých vzorků a že se tedy naši vinaři pomalu odklánějí od růžových vín se zbytečně vysokým zbytkovým cukrem.\nKde se naši čtenáři mohou o těchto „jarních“ vínech dozvědět více?Nejlepší je zúčastnit naší pultové degustace, které pořádáme v květnu a červnu po celém Česku, všechny informace jsou také na webovkách kralvin.cz/dny-v-ruzovem. A kdo by chtěl studovat výsledky soutěže detailně, může se podívat na stránky www.jarovin.cz.\nArchitektům chybí odvaha některé věci změnit, říká autorka nové radnice v Modřanech\nVrazi nedopadeni. Nový český thriller Promlčeno otevírá citlivé společenské téma\nSpořit si na důchod? Jedná se o drsný závod s časem a inflací\nDalší články k tématu: víno, Rulandské modré, růžové víno


Bajkeři z Valašska na Chřibské 50 (Roštín, RS Kamínka, 20. 4. 2013) - Naše Valašsko - vždy čerstvé informace z regionu\nneděle, 21 duben 2013 10:03\nBajkeři z Valašska na Chřibské 50 (Roštín, RS Kamínka, 20. 4. 2013)\nLetošní trasa tradičních závodů mtb doznala těsně před zahájením razantních změn, což rozvířilo diskusi bajkerů na mnoha portálech. V důsledku těžby dřeva a především rozbahněných lesních úseků, kde ještě před pár dny ležel sníh, museli pořadatelé přeložit několik kvalitních lesních úseků na asfalt či jiný pevnější povrch. Z mého pohledu dobře za to, na kole se má jezdit a ne ho nosit nebo tlačit pěšky. Přes větší míru relativně pevného podkladu prověřily chřibské tahavé kopce fyzičku všech bajkerů a pokud trasa vedla terénem, tak to stálo za to.\nBořící se makadamová drť tahala řádně za nohy i po rovině a několik řádně rozbahněných úseků kolem chřibského Brda významně prověřilo techniku. Nezapomenu na šílený spojovací sjezd prudkým padákem. Ač označený vykřičníky a sesedajícími bajkery, nedbal jsem a nabuzený jsem ho začal sjíždět. Jinak to dopadnout nemohlo, šup přes řidítka, nějaký kotrmelec, dílo dokonáno. Naštěstí po nejnutnějším srovnání řidítek, pohnuté brzdy a zasukovaného řetězu se dalo pokračovat a ztráta byla jen několik minut. V cíli jsem se dověděl, že tam spadl i brácha a špinaví jsme byli kompletně srovnatelně s valtickým závodem před čtrnácti dny.\nA jak jsme dopadli ve výsledkové listině?\nNa start 53km závodu se postavilo na 400 bajkerů. Závod se podařil Jirkovi Šimarovi (Amenity-extrem sport team), časem 1:51:40 obsadil v kategorii 19-29let 14. místo a celkově byl 22. Proti Valticím si vylepšil sebevědomí Jarek Čtvrtlík (Kolex), který časem 2:08:05 obsadil v kategorii 40-49let krásné 9. místo a celkově byl 82. Já, mírně nespokojený (ten pád), jsem časem 2:19:20 obsadil v kategorii 20. místo a celkově 128. Po prodělané silné viróze podal statečný výkon Laďa Kašša a časem 2:33:30 obsadil v kategorii 36. místo a 184. celkově. Radek Obadal se porval s tratí taktéž se ctí a časem 2:39:18 byl v kategorii na 40. a celkově na 207. místě. Ve výsledkové listině najdete i další „známé" tváře z místních závodů. Tomáše Frýdla jsem zahlédl někde kolem stovky a Michaela Janků zajela čas něco přes 3hodiny. Kompletní výsledky ze závodu naleznete na www.cyklosportchropyne.cz .\nJo, a svět či Morava jsou malé... Ve frontě na startovní čísla při prezentaci najednou za sebou slyším: „Hele a za měsíc jedu do Brumova, mají tam celkem supr závod, pojeď taky". Tak jsem jejich plány podpořil a z bajkera se vyklubal ten, na kterého jsem v Popově vloni křiknul, že uhnul špatně z trasy.\nA jedna malá nadsázka na závěr. Před závodem mám vždy jeden VELKÝ cíl, porazit všechny (dámy prominou) ženský. Prezentuji to s humorem, ale myslím to „safra" vážně. Tak zas se mi to nepodařilo a „nějaká" Bednaříková Jana z Amenity-extrem sport teamu mi dala 7minut. Tak velká poklona a pokora. Ostatní už byly za mnou, přesto uznání a obdiv statečným dámám a slečnám, které se úspěšně porvaly s letošní Chřibskou 50. Žádné výhody či kratší trať. Stejně jako chlapi.\nPro Naše Valašsko, trochu potlučený, Miroslav Obadal.\nfoto: Zuzka Macků


Společnost Agroservis Višňové a.s. se rozhodla zakoupit nový výměnný systém Annaburger HTS 22.79 s novou rozmetací nástavbou Teleliner | CRS Marketing, s.r.o.\nSpolečnost Agroservis Višňové a.s. se rozhodla zakoupit nový výměnný systém Annaburger HTS 22.79 s novou rozmetací nástavbou Teleliner\nTři frézovací válce = průchodnost 1,8 m vrstvy hnoje\nRozmetací nástavba Teleliner na podvozku výměnného systému HTS 22.79 má délku korby 6,9 m, šířku 2,3 m a výšku postranic v základu 1,2 m. Podle potřeby je možno postranice hydraulicky zvednout až do výšky 1,8 m. To je výhodné u lehčích materiálů, jako je drůběží trus nebo lehká podestýlka.\nRozmetací ústrojí tohoto rozmetadla je na rozdíl od standardu vybaveno třemi frézovacími válci. výhodou je vysoká průchodnost hmoty rozmetacím ústrojím a lepší kvalita rozdružování a aplikace.\nSečteno podtrženo, rozmetadlo ve Višňovém nahradí 2,5 rozmetadel na podvozku Liaz, vykazuje nižší utlačení pozemků a navíc podvozek se dá použít na jednu z dalších nástaveb, které jsou u firmy Annaburger k dispozici. Rozmetací záběr 24 m, možnost dávkování od 1,5 t do 50 t/ha v jednom pojezdu, to jsou základní výhody rozmetadel Annaburger.


Směs trvalek do skalky\nStimulax I 100g /č1526/ =\nSměs květin pro výsadbu do větších skalek.\nStopset/bí.desky-pil/ 5ks =\nLepové desky k signálnímu odchytu pilatek na slivoních a jabloních. Lepové desky k odchytu molice, smutnice, vrtule, létavých imag mšic, dřepčíka a nosatců. Přípravek k ošetření ran dřevin po řezu, okusu a jiném poškození\nSůl hořká 1kg\nTravní směs pro rychlou regeneraci trávníků 500g\nKrystalické hořečnaté hnojivo určené k hnojení zeleniny, rychlené zeleniny, ovocných stromů a keřů, ale i chmele, vinné révy a okrasných jehličnanů.\nIdeální k dosetí a rychlé regeneraci poškozených a zničených míst v dříve založených trávnících parků, zahrad a hřišť.\nVýsevný pásek majoránka zahradní 5m\nWashingtonie Mohutná ( washingtonia robusta ) 7 semen\nPalma Washingtonie může dorůst opravdu uctihodných velikostí. Je nenáročná na pěstování a velmi dekorativní! Balení obsahuje 7 semen.\nZázvor okrasný - Clarks (Zingiber clarkeii) 5 semen\nJedná se o okrasný a odolný druh pocházející z Himalájí. Rostlina je menšího vzrůstu, velmi odolná. Listy mají stříbřitý odstín.


All roads lead to the paradise...: Neobjímej mne aneb tu veverku umíš dobře -->\nNeobjímej mne aneb tu veverku umíš dobře\nDneska je 1.března a mám pocit, že tento den je... divný!\nAno a to hodně. Ve škole se cosi řešilo s policií a ve fyzice dvě holky u nás odstaly záchvat. Mají tetanii... První odpadla jedna a pak druhá. Nebudu to více rozepisovat, jenom, že přijela pro ně sanitka a jedna mi tam sebou sekla na zem a my jis Kikou nestihli zachytit.\nMusím říci, že jsem z toho byla špatná celý den. Jen tak tam stát, vidíte jak nemohou dýchat, jak se třepou a třeba ztrácí vědomí a nemůžete nic dělat jenom čekat a uklidňovat je. Celý den mi pak byla zima a rozhodně jsem nevnímala. Ani oběd jsem nezvládala sníst. Tohle se jen tak nestává. Do očí se mi dostávaly slzy, které jsem úspěšně zamrkávala až do určité doby...\nDo doby, kdy mne obejmula Kitsune. Řekla jsem ji, jak jsem se cítila a ona mne obejmula a rozbrečela se se mnou. Pak jsem měla ještě jednou na mále, ale to už se nestalo. Kitsune je vážně jediná, kdo mi pomůže. Obejmula mne, vyslechla a uvolnila tím, že mne rozbrečela.\nPřiznala jsem, že jak je odvezla ta sanitka, vybavila jsem si v záchvatu Kitsune a to mne málem položilo. Mám pocit, že ještě chvíli a odvezou jednou i mne. Ten strach co tu je, měla jsem ji říct: ,,Přiber nebo si mne nepřej!" i když vím, že by se tím nic moc nezměnilo. Jenom doufám, že ani jedna z nás to nedostane nebo... nebo... já nevím! Je mi zase do breku... nevím co dělat.\nPokoušela se mne rozveselit ,,veverkou". Je to takový zvláštní zvuk... no musím říci, že mne rozesmála to ano. Ona ví, co udělat. Nevím co bych bez ní dělala. Kitsune...\nDěkuji ti za vše. A už se těším na tábor... snad tě nebudu lovit v křoví... nebo Ruměnku někde na startu....\npodepsáno °★~Neki ver Leth~★° času 5:49