Poštovního lupiče krajský soud "odměnil" desetiletým vězením - Krkonošský deník\nPoštovního lupiče krajský soud "odměnil" desetiletým vězením\nHradec Králové – S trestem odnětí svobody na deset let ve vězení se zvýšenou ostrahou odešel včera od krajského soudu Štefan Deňo. Téměř šestadvacetiletý muž se podle verdiktu senátu dopustil loupeže. Rozsudek není pravomocný. Zatímco státní zástupce s ním byl spokojený, Deňo si ponechal lhůtu na rozmyšlenou.\nObžalovaný brutálním útokem způsobil bezbranné ženě velmi těžká zranění, zejména na hlavě a v obličeji, která si vyžádala hospitalizaci, operaci a dlouhodobou pracovní neschopnost. „Tímto útokem obžalovaný také poškozené přivodil značnou posttraumatickou stresovou poruchu, která zásadním způsobem narušila její draví,“ zdůraznil státní zástupce.\nObžalovaný včera u soudu odmítl hovořit a odvolal se na svou výpověď z přípravného řízení, v níž se k loupeži doznal. Na policii uvedl, že přepadení pošty dlouhodobě plánoval. Dvakrát poštu nejdříve navštívil se svou přítelkyní, aby si ji obhlédl. „Medlešickou poštu jsem si vytipoval na internetu, protože tam není policie. Myslel jsem, že tu paní chytnu, zalepím jí ústa, aby neřvala, pak vezmu peníze a uteču. Ona ale do mě strčila, tak jsem jí dal pěstí do obličeje. Spadla na zem, kde jsem ji ještě do obličeje třikrát kopnul těžkejma botama. Zabít jsem ji ale nechtěl,“ četl ze spisů předseda senátu Jiří Vacek.\nPoškozená zaměstnankyně pošty se včerejšího hlavního líčení nemohla zúčastnit. Nedovolil jí to její špatný zdravotní stav, kterým trpí od doby přepadení. „Pamatuji si hlavně jeho boty, protože jsem je měla těsně před očima,“ četl předseda senátu z její písemné výpovědi z přípravného řízení.\nProtože se přítelkyně obžalovaného odmítla loupeže zúčastnit, odhodlal se, že poštu přepadne sám. Dokonce si s sebou vzal trojí oblečení, aby se mohl převléknout. Jako důvod loupeže Deňo v přípravném řízení uvedl, že peníze potřeboval na drogy a alkohol. Je nezaměstnaný a finanční problémy se rozhodl řešit nezákonným způsobem. Za uloupené peníze si koupil auto, oblečení, drogy, jídlo, mobilní telefony a část propil v Pardubicích s kamarády, kterým také pár tisíc korun dal jako půjčku.


Kompaktní ozvučení malých akcí - Hudební fórum\nRegistrován: 29.05.2015 12:00\nPříspěvek od maya » 29.05.2015 12:28\nmůžete doporučit naprostému laikovi nějaké elegantní = bohužel, co nejlevnější řešení naší situace:\nPořádáme různé kroužky pro děti, kde si různí lektoři nosí hudbu na různých zařízeních (obvykle telefon, nebo fleshka) - pročež potřebujeme nějaký snadno přenosný a ovladatelný přístroj, který ozvučí tělocvičnu.\nZároveň by bylo milé pokud by "ta věc/věci" dokázala také ozvučit menší vystoupení pro veřejnost (žádné obrovské festivaly, ale besídka venku pro rodiče), případně disponovala i výstupem na mikrofon.\nZkrátka hodně muziky za málo peněz. Bohužel se mé technické znalosti přehrávačů zasekly na "kazeťáku dvojčeti Panasonic"... Takže pokud byste dokázali doporučit nějaký konkrétní přístroj (či více) z 21.století, budu moc vděčná.\nPříspěvek od zzbar » 1.06.2015 18:04\nPřesto bychom napřed potřebovali vědět, jaký je rozpočet. Málo, nebo ještě míň?\nBohužel - s tím jde ruku v ruce kvalita. Takže podle peněz to bude (nebo nebude) hrát.\nJe mi zase jasné, že taneční kroužek neoplývá bůhvíjakým kontem. Nějaká injekce od obce by nemohla být?\nPříspěvek od maya » 30.06.2015 8:06\nBohužel s obcí je to takříkajíc komplikované. V rozpočtu na to máme momentálně (vím, že směšných) 6 000, kdyby to výrazně pomohlo, můžeme ještě něco dodat, ale ne moc...\nPříspěvek od zelenykocour » 1.07.2015 18:01\nvzhledem k nastíněnému rozpočtu nemá cenu chodit okolo horké kaše. Za tyto peníze je to naprosto nereálné zadání. Pokud bych měl dát nějaký příklad, tak je to podobné, jako byste chtěla koupit kvalitní auto (ale žádný Mercedes nebo BMW), ale pak napsala, že na to máte 30 tisíc. Nereálné, že?\nTy velké festivaly se běžně zvučí přes aparát v hodnotě desítek milionů. Naproti tomu i každý obyčejný zvukař obvykle používá aparát v hodnotě několika set tisíc. Není to žádná rozežranost, je to nutnost. Člověk, který se živí řemeslem také nepoužívá jako svůj pracovní nástroj vrtačku za tři stovky z Lidlu. Podobně je tomu se zvukem, kvalitní ozvučení nějaké tělocvičny prostě do 6 tisíc nelze pořídit, nicméně je možné sehnat řadu náhražkových produktů, které budí v laikovi dojem, že to možné je. Výsledek je, že se tyhle atrapy na zvuk (se jmény skytec, omnitronic aj.) prodávají a budou prodávat, protože se vždycky najde někdo, kdo radši věří pohádkám než kruté realitě. Co na tom, že podobné produkty brzy zklamou očekávání a nezřídka i při větší zátěži vypoví funkci, vždy se najde někdo další kdo se dá napálit příště.\nJaké je tedy východisko? Vzhledem k zamýšlenému účelu (tělocvična + nějaké vystoupení venku) je třeba počítat s částkou cca od 30 tisíc výše (nebo levněji z druhé ruky, to by ale vždy měl vybírat někdo,'kdo tomu opravdu rozumí). Jen zdůrazňuji, že těch 30 tisíc není nějaká přehnaná častka, to je pouze takové rozumné minimum s velkým kompromisem. Samozřejmě venkovní zvučení se i na úrovni různých ZUŠ provádí přes aparát s řádově větší cenou.\ntakže ještě podstatné shrnutí nakonec. Buď na to sežeňte víc peněz (a poraďte se s profesionály), nebo se na to vykašlete a alespoň ušetříte 6 tisíc , které by v podstatě vyletěly komínem.\nRegistrován: 16.07.2015 9:29\nPříspěvek od zbynek » 16.07.2015 9:37\ntoto jsem osobně zkoušel, za ty prachy je to malej zázrak, včetně dvou bezdratovych mikrofonů,\ndoporučuju dát na stojan, aby minimalně polovina bedny byla nad hlavama, aby to bylo slyšet dál\nhttp://www.rh-sound.cz/cz/pp-2112aus-cb ... hd.649.htm\nPříspěvek od zbynek » 16.07.2015 9:57\nzelenykocour píše: vzhledem k nastíněnému rozpočtu nemá cenu chodit okolo horké kaše. Za tyto peníze je to naprosto nereálné zadání. Pokud bych měl dát nějaký příklad, tak je to podobné, jako byste chtěla koupit kvalitní auto (ale žádný Mercedes nebo BMW), ale pak napsala, že na to máte 30 tisíc. Nereálné, že\nNa toto bych řekl kupte si slušného Favorita za 10000Kč + přepis, technicka...... (do 30by to vyšlo), do práce Vás to doveze na nakupy taky a na dovolenou taky\nzelenykocour píše: Ty velké festivaly se běžně zvučí přes aparát v hodnotě desítek milionů.\nPřesto zvuk často neslyšíme\nČlověk, který se živí řemeslem také nepoužívá jako svůj pracovní nástroj vrtačku za tři stovky z Lidlu.\nale člověk, který vyvrtá 30 děr ročně, tak mu stačí vrtačka z kauflandu, když odejde během záruky, vrátí Vám peníze\nosobně jsem postavil RCF 310A vedle http://www.rh-sound.cz/cz/pp-0308a_akti ... hd.488.htm a co myslíte že hrálo líp? líp hrál rh sound pp-308a, sice to nemělo takovej výkon, ale do menší hospody na španělku a zpěv lepší než rcf 310A\nJen si v rh soundu nenechávejte s něčím poradit, nic o tom kluci nevědějí, doporučí vám bedny, které jsou dražší, ale hrajou hůř\nPříspěvek od Letho » 21.07.2015 13:59\nSákra, já sice nechci vyvolávat nějaký flame, nebo tak, ale už z principu jsi napsal hloupost.\na) srovnáváš bedny s jiným osazením\nb) ART 310A je nejlevnější PA aktivka od RCF a podle toho i hraje, ale pořád je přednesem i hlasitostí určitě lepší, než kdeco. I třeba ten RH Sáund\nc) v jakém prostoru jsi srovnával? S jakou ekvalizací? Jak vysoko a jak zavěšená které bedna byla?\nd) Ano, jsem zapřísáhlej RCFkař, ale mám k tomu svoje důvody. Několik mých stálých klientů jsou krom pořadatelů koncertů také "šílení" Hi-Fisti a sakra dobře slyší, co hraje a co ne\nEDIT: 6 tisíc je sice žalostně málo, ale pro Vaše použití by mohl i ten RH-Sound stačit.\nPříspěvek od zelenykocour » 22.07.2015 0:02\nNevím, jestli je výhodné pokračovat v té automobilní paralele, nicméně doporučovat někomu jeté zboží předpokládá, že dotyčný umí sám posoudit, zda se jedná o vrak nebo ještě použitelný kus. Další věcí je, že v takovém případě by kupující měl být sám schopný řešit drobné opravy, zkrátka a dobře, musí tomu doopravdy rozumět. Řekl bych, že tazatelka není tou správnou osobou na dobrodružné nákupy po bazarech.\nMám dojem, že tady někdo nepochopil podstatu toho, co jsem psal. Jde o to, že laici můžou mít dojem, že zmíněných 30 000kč pro zmíněný požadavek je nějak neúměrně hodně, že to jsou částky, ve kterých se pohybují právě ti profesionální zvukaři (a to my přece nechceme zvučit ty velké festivaly). To je ale omyl. To jo právě takové nutné minimum, jak pořídit NOVÉ vybavení k tomu účelu, jaký popsala paní maya (ano, z druhé ruky lze i výrazně levněji, ale to jsem už popsal výše). Anebo je možné pořídit si za 6000 atrapu zvukové aparatury a pak zjistit, že to hraje slabě a blbě. Řekl bych, že v takovém případě je nejlepší nekupovat nic. Znova opakuji, za těch (pro někoho horentních) 30 tisíc člověk nepořídí žádnou opulentní aparaturu, ale může koupit kvalitní techniku. Ostatně, každý se může na těch mnoha akcích typů dětský den, které se konají po republice, mrknout, přes co zvukaři obvykle zvučí, případně se jich zeptat, proč nepoužívají bedny typu rh sound, kaifat, omnitronic, nebo skytec, když je to tak výhodné.\nPaní maya ve svém prvním příspěvku psala, že by ráda "ozvučila tělocvičnu" (ač není psáno jak velkou) nebo případně zvučila venkovní akce pro veřejnost (rodiče). Není sice uvedeno, zda se bude jednat o podkresovou hudbu, doprovod k tanci, mluvené slovo, nebo nedej bože živou hudbu. V každém případě si myslím, že nikdo soudný nemůže na takové zadání nabídnout 90W bednu typu "all in one", ještě k tomu od RH soundu. Nemyslete si, že nemám s levnými napodobeninami profesionální techniky své zkušenosti. Právě že mi několik podobně skvělých kousků leží ladem (resp. půjčuji to úplným neschopům, kteří si chtěji pouštět mp3 z mobilu a stačí jim, že to jde slyšet). Také se pohybuji okolo akcí pro děti a můžu klidně říct, že i mnohem silnější systémy musíme při těchto akcích venku tavit skoro na maximum.\nPak je tady rovněž důležitá otázka kvality. Předpokládám, že by s tou "aparaturou" pracovali spíše laici, kteří často nejsou k technice příliš citliví. Problém levných napodobenin je (kromě vylhaných parametrů) také to, že jednotlivé komponenty jsou nekvalitní (kdyby vám někdo nabídl nové auto za těch 30 tisíc, asi byste zpozorněli) a nejsou dimenzované pro provoz neustále na plný (i tak žalostný) výkon.\nAbych také něco navrhl, tak je možné se skřípěním zubů doporučit třeba tohle:\núčel by to rozhodně splnilo se ctí, v nejhorším pak jedině menší verzi systému stagepas 400i, ale to už na venkovní akce moc nebude.\nPříspěvek od Hendrek » 22.07.2015 6:56\nKdybych měl doporučit ELEGANTNÍ a KOMPAKTNÍ řešení, doporučil bych BOSE L1® Compact system. Nicméně to se bavíme o cca 25tis. Kč.\nPříspěvek od Placka » 22.07.2015 7:21\nPořád ještě dobře vychází Behringer B912NEO, který jsou u thomanna ještě pořád za 6700 (když jsem je kupoval před pár měsíci, vycházely na 6000 jedna):\nZa ty peníze prostě nejlepší volba. Ta bedna už fakt hraje dost nahlas, zvukově je v pohodě a po dokoupení malýho mixu by se to dalo použít...má i šumovou bránu, která funguje překvapivě dobře, pak v pauzách mezi mluvením/zpíváním bedna něšumí a je potichu.\nStagepass má výhodu v integraci mixu, na druhou stranu, to co uhraje Yamaha 600i za 25 000 (SPL 129dB) téměř uhraje jedna bedna od Behringeru (SPL 128 dB) za necelých 7000. Navíc behringer má 12" woofer, kdežto Yamaha 10". Ale to větší basový repro může být pro někoho nevýhoda, pač jsou bedny samozřejmě o něco větší...\nPříspěvek od Letho » 22.07.2015 14:06\nPlacka píše: ... na druhou stranu, to co uhraje Yamaha 600i za 25 000 (SPL 129dB) téměř uhraje jedna bedna od Behringeru (SPL 128 dB) za necelých 7000. Navíc behringer má 12" woofer, kdežto Yamaha 10". Ale to větší basový repro může být pro někoho nevýhoda, pač jsou bedny samozřejmě o něco větší...\nHloupost, měření SPL se dá "zfalšovat" a to různými způsoby - měření různými křivkami (A,C,L,..) - ve zvukové technice by jsi měl měřit křivkou C.\nDál můžeš měření ovlivnit prostorem, v poloprostoru si pokud vím, "můžeš" přidat až 6 dB...\nTakhle pak vznikají ty situace, kdy bedna od EAW má 126 dB SPL, bedna od behringera 134 dB SPL a všichni okamžitě hulákají, že Behringer bude hlasitější. Pravděpodobně nebude, EAW jsou při měření na sebe dost tvrdí, kdežto Uli Behringer rád zaokrouhluje nahoru.\nČert ví, jak to bude tady, jediná 100% správná metoda je obě bedny postavit vedle sebe, pustit do nich třeba růžový šum a hlukoměrem srovnat, co která vyplive, než je permanentně v peaku.\nPříspěvek od Placka » 23.07.2015 6:04\nadd Letho - aneb jak ohýbat realitu a vést demagogicky diskuzi ve "svůj prospěch".\nV sousedním topicu Letho píše: "Watty nevypovídají o ničem, co se hlasitosti týče." a jako objektivnější údaj uvádí a operuje s SPL "Ty mají max SPL 132 dB.".\nNajednou se SPL nehodi: Hloupost, měření SPL se dá "zfalšovat" a to různými způsoby - měření různými křivkami (A,C,L,..) - ve zvukové technice by jsi měl měřit křivkou C.\nK tomu pár z prstu vycucaných údajů (Behringer u ŽÁDNÝ svojí aktivky neuvádí SPL134 dB, maximálně 128 dB, ale když se napíše 134, hned to vypadá líp, jakože musej podvádět...) a z prstů vycucaný dojmy o měření Behringer vs. EAW (neříkám, že si Behringer nepřibarvuje ve svůj prospěch, ale o tom ani já, ani Letho nic nevíme, jenom se domníváme).\nBtw. žádnej výrobce na sebe není tvrdší, než je nezbytně nutný, každá velká firma se orientuje jen a pouze na zisk, na nic jinýho - pro někoho je cesta k zisku třeba pověst založená na tom, že měření produktů jsou "objektivní"...ale i v rámci toho se firmy snaží se nabarvit maximálně na růžovo.\n...dost ale offtopicu a k věci - Nevím, nakolik Letho slyšel tyhle konkrétní Behringery, já mám zase se Stagepassem zkušenost jenom se starší, podstatně slabší verzí, ale jedna věc je jistá - tyhle Behringery\nhrajou opravdu nahlas a s přihlédnutím k ceně i s výborným zvukem. (ostatně u nás je běžná prodejní cena přes 11000, donedávna tomu tak bylo i u Thomanna). Rozhodně je to podstatně lepší investice než zmíněný RH sound, přitom při celkem podobné ceně (pravda, nejsou započítány dva bezdrátové mikrofony:-).\nPříspěvek od Letho » 23.07.2015 10:31\nPlacka píše: add Letho - aneb jak ohýbat realitu a vést demagogicky diskuzi ve "svůj prospěch".\nBtw. žádnej výrobce na sebe není tvrdší, než je nezbytně nutný, každá velká firma se orientuje jen a pouze na zisk, na nic jinýho - pro někoho je cesta k zisku třeba pověst založená na tom, že měření produktů jsou "objektivní"...ale i v rámci toho se firmy snaží se nabarvit maximálně na růžovo...\nPlacko, sorry pokud jsem Tě nějak osočil výrazem "hloupost". Omlouvám se za to.\n1) u RCF C5212-W můžu SPL nejenom věřit, ale i vědět, protože tu bednu vlastním ve více kusech a SPL (a další parametry) mám pečlivě změřeny. Byť opravdu max SPL není 132 dB, tak je skutečnosti blíž, než uváděných 128 dB u Behringera.\n2) Sortiment Uliho Behringera neznám, nejsem prodejce a tudíž mě jeho nabídka nezajímá, neboť si nemůžu dovolit jeho výrobky používat, protože u riderových kapel je bohužel ze zřejmých důvodů velice často neakceptován. 134 dB jsem si vycucal opravdu z prstu, bylo to první číslo, co mě napadlo a nechtělo se mi hledat skutečný příklad.\n3) z prstů vycucané dojmy o měření nemám, příspěvky se snažím zakládat co nejvíce na podložených faktech; měření EAW je celkem proslulé, že jsou k sobě kritičtí. Ono ne nadarmo se říká: "Bedny umí dělat EAW, potom dlouho nic a pak se o tom někomu zdálo". Prostě ta firma má sortiment pro jinou ligu, než jsme možná i my tady, prostě jejich výrobky podléhají větší kontrole a na tom má firma EAW založenou svou tržní taktiku. Holý fakt.\nPřijď se někdy podívat na DEMO firmy Prodance, vstup je zdarma a když už by sis neodnesl zkušenost (o čemž pochybuji), tak si alespoň odneseš dárkovou tašku od p.Hrůzy.\nIng. Sekera tam kolikrát zmiňuje velice zajímavé věci a Zdeněk Patera velice profesionálně prezentuje veškeré vystavené boxy. Po návštěvě bys určitě přestal považovat dojmy z měření EAW vs. Behringer za vycucané z prstu.\nRád tě na DEMU někdy uvidím a neberme tyhle řádky jako konflikt.\nPříspěvek od zzbar » 24.07.2015 5:51\nA jaký má, prosím tě, Letho z toho prospěch?\nJen je potřeba se začíst...\nUž ten původní dotaz je naprd. Co nejvíc muziky za co nejmíň peněz. Jako by to vypadlo z oka dalším desítkám dotazů z fóra.\nKaždý je dnes ochoten dát 10litrů za pitomý telefon, ale ozvučení by nejraději za polovic. Má to logiku?\nVlastně jo. Je to jen z čiré a přirozené neznalosti. Takže moje rada zní, do tělocvičny na tanečky a atd. nějaký přenosný přehrávač (nějaký JVC boomblaster atp) a na venkovní veřejné akce si zavolejte zvukaře, který vám to udělá v kvalitě, ve které to vy při vašem rozpočtu v životě nezvládnete.\nPříspěvek od Placka » 24.07.2015 10:49\n@Letho - v pohodě, jen se mi moc nelíbí automatický odsuzování Behringeru jako nepoužitelnejch verků - za tu cenu to na trhu místo má a kupodivu velice slušne poslouží. kupodivu je to kvalitativně o řád jinde než Skytec, Omnitronic apod...Když jsem před deseti lety kupoval odposlechy do zkušebny, ani se mi nesnilo, že se takováhle bedna bude nechat pořídit za takový peníze. Za pět tisíc jsme koupili aktivní "odposlechy" Mastersound, patnáctka reprák a piezo vejškáč, celejch 150 W výkonu, neuvěřitelná pecka!:-)\nJeště doteď kolikrát přijedeme na koncert, místní zvukař vybalí vercajk, mrkneš na odposlechy a říkáš si, kež by tu měl aspoň ty Behringery...\nTaky umím ve všech podobnách případech automaticky doporučovat jako minimum RCFka...jenže pravda je taková, že i takovejhle Behringer pro ně bude neuvěřitelnej skok dopředu (přitom při poměrně malý investici), nejspíš násobnej, o několik řádů. Jasně, že by to šlo udělat ještě líp, ale ten rozdíl už nebude tak velkej, jako rozdíl v ceně. O tom to celý je, nikdo nezpochybňuje, že EAW nebo RCF nedělají ještě o dost lepší výrobky, jen maj zase jiný určení. Já jen říkám, že i s těmahle Behringerama se dá udělat opravdu hodně muziky (nevím, jaká je vaše zkušenost, moje je osobní). A ne, nejsem prodejce, ani s žádným prodejcem spojenej, jsem jenom spokojenej uživatel.\n@zzbar - ten prospěch jsem dal záměrně do úvozovek, protože z toho samozřejmě nemá žádnej, budeme-li se bavit ve hmotný rovině. Nicméně pocit uznání (byť virtuální), pocit vlastní pravdy nebo pocit "vítězství" v internetový diskuzi mnohdy stačí... . Všichni víme, jak to nakonec s tím vítězstvím v internetové diskuzi je, žejo:-)\nBTW. doporučovat boomblaster kterej stojí minimálně to co jedna 127dB bedna se slušným zvukem přijde naopak mimo mě...při výkonu 40W to nebude stačit ani na tu tělocvičnu a rozpočet se vypaří a nic z toho:-). Jasně, že původní dotaz je mimo (za 6000 chtít kupovat aparaturu), ale pořád můžeme říct, co si myslíme, že se dá za nejbližší peníze pořídit rozumnýho. Letho říká, že Yamaha stagepass 600i za cca 25, já říkám, že:\n2x Behringer B912NEO.....13000\n+další věci - stativy na bedny, mikrofony+kabely\ntakže za mě se dá pořídit výbava srovnatelná s Yamahou, která ji imho zvukově bude bez problému stíhat, ne-li přehraje (nebo minimálně nebude dělat ostudu, ale pač ani jeden z nás nemá zkušenosti s obojím, můžeme se o tom jenom přít:-)), za docela výrazně nižší peníze...\nNicméně si tu jen honíme trika zakladatelka topicu se tady už měsíc neukázala, takže nejspíš radíme jenom sami sobě:-D\nPříspěvek od Hendrek » 24.07.2015 11:40\nA já si dovolím říct, že klasické PA (repro, mixpult, příslušenství), ať už Uli, nebo jiné, nesplňuje IMHO požadavek na kompaktnost. Pod pojmem kompaktní si já představím jedno zařízení obsahující repro a zabudovaný alespoň primitivní mix, které se zapojí do sítě, připojí se mp3 přehrávač a mikrofon a jede se. Ale souhlasím s Plackou, že se tu nejspíš zbytečně namáháme, tazatelka nereaguje.\nPříspěvek od Letho » 28.07.2015 13:37\nZajímavé, co se tady urodilo, za víkend.\nHele, mám s Behringerem zkušenosti. Když jsem startoval, tak jsem na nic jinýho nekroutil. Protože prostě nebyly finance na lepší. Výkon jsem chtěl nahonit zdvojováním beden, dělení pásem jsem moc neřešil a celkově můžu říct, že jsem v tom utopil zbytečně nějaký ten peníz. Kdybych rovnou nakoupil RCF, QSC, Allen Heathy, AKG, Audixy,... tak jsem dneska dál protože z původního aparátu od Uliho už jsem všechno prodal, nebo přestalo fungovat. Na rozdíl hned moje druhé bedny, RCF ART 312A II, hrají dodnes a výborně.\nTudíž mám snahu lidem, co začínají, nebo chtějí něco kolem hudby rozjíždět, poradit tím směrem, aby tu první vývojovou etapu přeskočili. Nic víc, nic míň.\nEDIT: Ano, zakladatelka se tady měsíc neukázala, píšeme si to tady jen pro radost a pro ty, co se sem náhodou progooglí.\nPříspěvek od Marylin » 28.07.2015 14:34\nNé, že bych vám chtěl narušovat vášnivou diskusi. Ale...\nNedávno jsem pořídil 2x Behringer b912NEO do zkušebny a na příležitostné zvučení menších akcí a jsem s těmito bednami spokojen. Zvukově je to ucházející a hlasitosně jakbysmet. V naší metalové zkušebně s vytavenými aparáty je ve výkonu rezervy až až... Když se na EQ lehce potlačí "vazbící" frekvence a zvolí se vhodný mikrofon (Audix OM2) tak se vám nestane, že by to vazbilo jen co se to trošku více zhlasí...\nNa druhou stranu ke zpracování Uliho bedýnek mám jisté výhrady. Konektor na přívodní elektrokabel je peklo. Kabel v něm nedrží a s vibracemi bedny má tendence vypadnout... Ale toto není jen problém Behringeru. Pak taky mají tendenci na stojanech přepadávat dozadu, což je dáno asi tím, že zesilovače jsou situovány do zadní části bedny a bedna se pak převažuje a repro míří šikmo nad hlavy lidí...\nZvučil jsem s tím menší sál v místním KD, kde vystupovali děti na Den matek s diskotanečky, divadlem i hrou na nástroje a lidi si zvuk pochvalovali. Učitelé ze ZUŠ také...\nUvidíme, jak dlouho vydrží... Zatím spokojenost. Za ty prachy bych nic lepšího nesehnal...\nToť pár mých postřehů.\nPříspěvek od Placka » 28.07.2015 14:37\nVšak jo, samozřejmě že RCF jsou někde jinde - nicméně i ten Behorror ušel slušnej kus cesty a řada NEO fakt není vůbec špatná (s přihlédnutím k ceně!:-)) Na besídky, mluvený slovo, reprodukovanou hudbu, jako odposlech do zkušebny - uplnej ideál. Znovu říkám - až neuvěřitelnej, když vzpomenu, jak jsme pořizovali kdysi první apec na zpěv do zkušebny...\nZa 13000 tisíc, který Behringer stojí u nás bych taky radši koupil RCFka, o tom není řeč, ale když to stojí 6000, je vhodné k ceně přihlédnout. Toť vše...\nPaní se sice už neukáže, ale my si aspoň vzájemně tříbíme názory, takže všechno je v cajku:-)\nPříspěvek od Pawlik » 28.07.2015 19:57\nzzbar píše: Už ten původní dotaz je naprd. Co nejvíc muziky za co nejmíň peněz. Jako by to vypadlo z oka dalším desítkám dotazů z fóra.\nLogika je v tom, ze lidi dneska ocekavaji instantni reseni, a prave ty, jak ja rikam "stupidfony" je presvedcuji o tom ze to jde. Vzdyt prece, mamo, takova krabicka a co vsechno to umi!\nJenze malokdo si uvedomuje, ze to sice umi skoro vsechno, ale nic poradne.\nZase na druhou stranu, ja si myslim ze zadany ukol by celkem slusne dokazalo zvladnout treba tohle: http://kytary.cz/soundsation-pa-120mkii/HN150266/ ne ze by to bylo super reseni, ale musime si uvedomit, k cemu to vlasne je: Cviceni v telocvicne a sem tam nejaka besidka, nemusi to rvat, staci kdyz to bude slyset, a pritom zadny zivy bigbit, reprodukovana muzika vetsinou z mp3, ktera uz z podstaty dynamikou neoplyva. Jakozto muzikant bych to nechtel, ale do skoly pro zminovane ucely... Proc ne? Samozrejme, na vetsi akci pozvat zvukare, jak je napsano vyse.


Nůž rybička historie – Kovové konzole na police\nProtože se výroba rybičky datuje již zhruba 1let do historie, nevíme, čí nápad to byl. Rybička byl pravděpodobně pouze výstřelek jedné z . Historie značky Sandrik z archivu Střeleckého magazínu.\nHistorii podniku nesoucího značku Sandrik na tomto webu předkládáme čtenářům hlavně z toho . Rybička je typ kapesního zavíracího nože, určeného také pro děti. Autor původního návrhu nože ve tvaru rybičky zatím není . Dále v našem e-shopu naleznete i další Rybičky z produkce firmy MIKOV (Klasická s kroužkem, Stříbrná, Zlatá).\nPovídat si budeme o nesmrtelných nožících, kterým se podle jejich tvaru říká rybičky. Tenhle jednoduchý zavírací nůž slaví už půl století a . Pak by Vás mohlo zaujmout nejen toto video pojednávající o legendárním nožíku. Délka výrobku : mm Délka čepele : mm Šířka čepele : mm Hmotnost výrobku : g Dnes již klasický nůž, určený také pro děti, . Mikov rybičku dodává v plastovém obalu, falešná byla v látkovém, který se trhal a byl bez loga. Zajímavé je že rybička Sandrik (č.1) nemá dvě rýhy na hlavě, zatímco.\nKapesní nůž MIKOV Rybička, Historicky nejprodávanější nůž v historii Československa je zpět, a za fantastickou cenu. Výroba nožů v Mikulášovicích má více než dvěstěletou tradici. Firma Mikov je největší českou nožířskou továrnou a kapesní nůž rybička, sen každého kluka, .\nRetro úprava střenek do podoby historického vzhledu. Mikov Mikulášovice vznik: 1947–19čepel: nerezová ocel střenka: zinková slitina. Nepostradatelný nůž pro malé kluky, ať už jim je let, nebo 50.\nNože Rybička si pamatuje snad každý kluk ze svého dětství. Historicky nejprodávanější nůž v historii Československa je zpět, a za fantastickou cenu. Detail nalezeného předmětu – Nůž rybička. Proč si nedáš tu práci a nedáš sem fotky rybičky očištěné ? Nůž Rybička originál Mikov, ostřiče nožů, V-Sharp, Curve, nože lovecké, nože turistické, nože sběratelské, nožíři, nože Příbram.\nHistoricky nejprodávanější nůž v historii Československa. Jedná se o ideální první nůž každého kluka, či mladé slečny. Slavný nůž rybička z Mikovu se potýká s plagiátorstvím. Zavírací kapesní nůž rybička patří mezi nejslavnější modely nožů celého světa.\nPopis Fotografie Soubory ke stažení Související . Nůž rybička – český zavírací nůž pro kluky i dospělé 🙂 od firmy Mikov. Kč – KAPESNÍ NŮŽ RYBIČKA VÁNOCE NOVÉ OD – (5845828222). Historie výroby kapesních nožů sahá až do úvodu nožířství v. Asi nejslavnější armádní nůž české armády všech dob se vyrábí . Nejoblíbenější nůž v historii Československa je zpět.\nTradiční československý kapesní zavírací nožík Rybička je užitečný pomocník do každé situace. Tento nůž, který stále vyrábí česká firma Mikov, ale není jen tak ledajaký. No když to má bejt relikvie, asi by se hodila spíš původní historická rybička . Nůž a sirky je to hlavní, čím se lišíme od opic.


Aktuální nabídka komerční nemovitosti Zděchov denně zásobovaná stovkami realitních kanceláří. Vyberte si komerční nemovitosti Zděchov než Vás někdo předběhne.\nKategorie komerční nemovitosti Zděchov se neobjevuje v nabídce tak často. Hledáte-li pro sebe, rodinu či přátele komerční nemovitosti Zděchov neváhejte ani chvilku a pokud Vás některá z nemovitostí osloví je dobré kontaktovat prodejce či makléře. Většinou je komerční nemovitosti Zděchov právě druhem nemovitosti, který je obvykle hledaný a díky menší četnosti v nabídce je hojně poptávaný.\nLevné komerční nemovitosti Zděchov\nPrávě hledáte své nové bydlení či jiný druh nemovitosti v kategorii komerční nemovitosti Zděchov, pokud v této kategorii nemůžete nalézt vhodnou nemovitosti zkuste i kategorii následující komerční nemovitosti Zděchov, a to komerční nemovitosti na prodej Zděchov, pronájem komerční nemovitosti Zděchov, dražby komerčních nemovitostí Zděchov.\nPokud nalezené nemovitosti v kategorii komerční nemovitosti Zděchov nesplňují Vaše představy, rozšiřte své hledání na nemovitosti v následujících kategoriích komerční nemovitosti Zděchov, komerční nemovitosti na prodej Zděchov, pronájem komerční nemovitosti Zděchov, dražby komerčních nemovitostí Zděchov.\nkanceláře k dražbě Zděchov\nobchodní prostory k dražbě Zděchov\nAdministrativní budova k dražbě Zděchov\nsklady k dražbě Zděchov\nvýrobní prostory k dražbě Zděchov\nprovozní areály k dražbě Zděchov\nhotely k dražbě Zděchov\npenziony k dražbě Zděchov\nrestaurace k dražbě Zděchov\nzemědělské objekty k dražbě Zděchov\nAčkoliv se nacházíte a hledáte svoji nemovitost v komerční nemovitosti Zděchov, je možné že bez omezení druhu prodeje (prodej, pronájem, dražba) toho naleznete daleko více. Pokud nejste rozhodnuti pro komerční nemovitosti Zděchov, zkuste si rozšířit hledání vhodné nové nemovitosti právě zde :\nNehledáte komerční nemovitosti Zděchov ?\nPokud jste v této kategorii komerční nemovitosti Zděchov omylem a hledáte jiný typ nemovitosti zkuste si vybrat z následujících :\nDalší lokality v okolí komerční nemovitosti Zděchov\nPro ještě lepší výsledek ve Vašem hledání v kategorii komerční nemovitosti Zděchov, si můžete upřesnit lokalitu pro Váš současný výběr komerční nemovitosti Zděchov. Určitě lépe naleznete komerční nemovitosti Zděchov, který hledáte.


Kdo a co za lidi podporuje Martina Konvičku a IVČRN? | Shekel.cz\n5\t1 1.8k 1\nredakce Shekel.cz 16.3.2015 – 25 Adar 5775\nŠtítky:extremismusislámIslám v České republice nechcemeislamofobieMartin Konvička\n5\t1\t1.8k\t1\n16.3.2015 – 25 Adar 5775 v 19:58\t— Odpovědět\nTohle teda není moc košer vůči panu Konvičkovi, ať už je jakýkoli. Tihle lidé totiž budou vždycky a hodně zjednodušenými modely proti všemu, proti čemu se dá křičet. Proč to nezůstalo jen you tube a fcb. Nelašunejem trochu tady na shekelu ? Dobrá jsou to neonky, ale o konvočkách v tomněkolika vteřinovém lepidle není ani slovo. Náš shekelovský titulek je tudíž ne-dobrý a zavádějící. (IMHO)\n17.3.2015 – 26 Adar 5775 v 07:39\t— Odpovědět\nNo košer to není a na košer portálu to dle mě nemá moc co dělat. Ale to je věcí redakce.\n17.3.2015 – 26 Adar 5775 v 07:49\t— Odpovědět\nHlavně bych řekla, že IVČRN snad není tolikeré pozornosti ze strany Shekelu hodno…\n17.3.2015 – 26 Adar 5775 v 08:46\t— Odpovědět\nDle mých informací ta skupinka prohlásila za žida i Konvičku a účastníky demonstrace vůbec.\n19.3.2015 – 28 Adar 5775 v 23:27\t— Odpovědět\nKarimo, buď vděčná za IVČRN. Protože: pokud by se v ČR usídlil islám, budeš člověkem druhého řádu, možná Ti někdo chrstne kyselinu do obličeje a pokud Tě oslepí ( obě oči) – budeš mít šanci mu to vrátit – jen znehodnotit jen jedním okem – protože jeko žena máš jen poloviční hodnotu.\n666 Zobrazení Od: Achab Haidler


Sraz v Soběšicích – Mustang Riders Club\nPřed dvěma lety mi jeden dobrý kamarád řekl, že se bude konat na konci září tradiční jízda historických vozidel do vrchu a že je to naprosto pecka akce. Pravda je, že jsem tomu příliš nevěřil a říkal si, že se tam jen na chvíli podívám, nejsem totiž žádný fanoušek historických vozidel, veteráni se mi vždy líbili z 50-70. let. Na akci jsem přece jen zašel a zůstal tam až do konce, byl jsem totiž zcela unešený tím, co jsem viděl. Desítky až stovky historických automobilů a motorek, které se vidí jen v malém počtu v muzeu a většinou nepojízdné, tam můžete vidět v „akci“. Tyto jízdy mají tradici od roku 1924. V roce 2013 se zúčastnilo 310 vozidel, v tomto roce pak 358 vozidel, což jsou opravdu úctyhodná čísla. Omezení roku výroby pro závody byl u automobilů stanoven na rok 1939 a u motorek do 1965. Většina závodníků je navíc dobově oblečena, což ještě dokresluje zcela originální atmosféru této akce.\nMinulý rok jsem sraz na tuto mimořádnou akci pojal jen jako jednodenní výlet a tudíž dorazilo jen pár Mustangářů z blízkého okolí. Tento rok jsem se rozhodl z toho udělat akci většího rozsahu, proto jsem naplánoval program na dva dny a proložil ji různými aktivitami, jako například návštěvu zámku, muzea letecké a vojenské techniky, paintball apod. O nutných přípravách se nebudu dlouze rozepisovat, jen v rychlosti – bylo nutné zajistit parkoviště pro Mustangy, protože s parkováním na tuto populární akci bývá obrovský problém. Dále povolení pro vjezd do zámecké zahrady ve Slavkově, vjezd na náměstí ve Vyškově, vjezd do areálu muzea vojenské techniky, atp.\nBylo mi doporučeno, abych na místo srazu, tedy parkoviště před prodejnou Harley-Davidson dorazil kolem 7:30, což se ukázalo jako naprostá nutnost, protože do doby, než začínaly příjíždět první Mustangy, jsme s Martinem Nevoránkem z rezervovaného parkoviště pro Harley vykázali asi 50 aut. Někteří z nich nám dokonce chtěli platit i parkovné :). Dorazilo kolem 20-ti Mustangů, z toho tři veteráni, zbytek nové generace, čtyři posádky i z Polska.\nV 9:45 jsme se pěšky přesunuli z parkoviště na start jízd historických vozidel o kterých jsem už mluvil na začátku. S panem Kupkou, který tyto jízdy pořádá, jsme měli domluvenou množstevní slevu na vstupném, pod heslem “Mustang” :). Přijelo obrovské množství výstavních muzejních kousků historických vozidel, které řídily dobově oblečené posádky. Někteří závodníci to berou jen jako pěknou recesi a možnost ukázat své historické auto či motorku lidem, jiní ovšem berou závod smrtelně vážně a snaží se zajet co nejlepší čas, i když je to závod v pravidelnosti na 2 kola, tedy ne na rychlost.\nVe 12:30 byl domluvený odjezd z parkoviště, směr Rousínov. Skupinka Harleyářů již na nás čekala a mohli jsme tak vyrazit. Kamarádi motorkáři nám umožnili projet Brnem prakticky bez zastavení, jelikož uzavírali všechny světelné křižovatky. Dojeli jsme na parkoviště před restauraci, kde jsme se všichni postavili krásně do řady vedle sebe. Jako předkrm nám všem donesli tradiční škvarky s chlebem a dále si pak každý objednal to, na co měl zrovna chuť. Jelikož bylo domluvené, že kvůli nám budou mít v sobotu pět kuchařů, byli jsme brzy všichni po obědě. Restaurace Bonaparte je v okolí vyhlášená svoji velmi dobrou kvalitou jídla. Myslím, že všichni vypadali docela spokojeně :). Jako poděkování kamarádům Harleyářům za skvělý průjezd Brnem, jsme jim věnovali klubové odznáčky a rozloučili se s nimi.\nVe 14:40 jsme vyrazili přes kopec do Slavkova u Brna, kde jsme zaparkovali v zámecké zahradě a část z nás šla na prohlídku zámku. Po prohlídce jsme ještě udělali společné foto před zámkem a mohli jsme se vydat do hotelu. Původní domluva byla, že budeme ubytovaní U zlaté rybky, ale díky špatnému managementu hotelu jsme museli domluvit na poslední chvíli náhradní ubytování v hotelu Allvet, který je jen 3km vzdálený. Po příjezdu na parkoviště, nás nějací návštěvníci hotelu počastovali poznámkou “áá zase nějací “chudáci” přijeli na svatbu !!” :).\nPo ubytování jsme se přesunuli do hotelu U zlaté rybky, kde bylo domluveno večerní grilování. Domluva s hotelem byla taková, že podle počasí se bude buď grilovat venku, nebo z kuchyně. Bohužel i přesto, že bylo teplo a pěkně a seděli jsme na terase, probíhalo grilování jen v kuchyni, opět špatný management hotelu :(. Po večeři byl v plánu turnaj v ping pongu. Bohužel i tady se našly hned dva problémy. První, že posilovna kde měl být stůl umístěn byla zamčená a klíč od ní hledali dobrých 20 minut. A druhý, že se na přípravu zcela vykašlali a stůl tam prostě nebyl, takže dalších 15minut to chystali. A byl tu ještě třetí problém, kvůli obměně osazenstva srazu oproti Boskovicím, nebylo tolik příznivců ping pongu jako předtím. Po krátkém přesvědčování několika závodních hráčů, jsme přece jen šli v menším počtu hrát. Výsledky turnaje jsou uzamčeny v trezoru a jsou k dispozici pouze na vyžádání předsedy klubu. Ne, dělám si srandu, vyhrál Vojta, hned na začátku mě hladce porazil 2:1 na sety :).\nNásledovat měla malá přednáška kamaráda Mariána, který jel Mustangem 68-čkou na největší sraz US cars na světě – Power big meet ve Švédském Västerås. Jaké překvapení, že projektor s plátnem nebyl nachystaný, opět palec dolů pro hotel. Někteří účastníci se na tuto přednášku v nočních hodinách dívali obzvláště skepticky, nicméně ti, kteří se toho zúčastnili, tak rozhodně nelitovali a již plánují výlet do Västerås v příštím roce. Marian to podal opravdu hodně vtipnou a zábavnou formou, takže bylo veselo. Jen v krátkosti, Västerås má 110tis obyvatel a v době konání Power big meet (což je vždy začátek července) zavřou polovinu celého města !!! a můžou tam jezdit jen a pouze US cars !. Tento rok tam dorazilo přes 20tis amerických aut a každý rok jejich počet narůstá. Navíc 95% těch aut jsou veteráni. Prostě neuvěřitelná show. Jak jsem již říkal, příští rok se tam několik z nás chystá vyrazit, protože tohle rozhodně stojí za to.\nPo snídani v Allvetu nás převezli hotelovým taxíkem zpátky ke Zlaté rybce, kde pro nás byl domluven paintball. Hra to byla velice zábavná a účastníci se dobře bavili. Super bylo, když se mi zamlžily brýle a neviděl jsem vůbec, ale vůbec nic. Jsem si připadal jako zvíře zahnané do kouta a čekající na “smrt” :). Nejlepší člen našeho týmu byl jednoznačně Jirka Táborský, který to hrával v minulosti závodně a díky němu jsme většinou vyhrávali. Po půl hodině hry odstoupil ze hry pekelník a nahradil ho pán, který nám vybavení na paintball půjčil. Samozřejmě nás po krátké chvilce všechny vystřílel jako králíky :).\nPo paintballu jsme se osprchovali a šli na oběd. Stihli jsme to všechno docela rychle, takže vše šlo podle plánu.\nNěkteří se i přes moje protesty od nás po obědě oddělili a jeli ke svým domovům. Naštěstí dorazilo několik nových Mustangů, kteří se k nám připojili na jízdu do Vyškova. Čekal jsem, že se na nás přijde podívat na náměstí dost lidí, ale to co jsem viděl mi trochu vyrazilo dech. Kolem pěti set netrpělivých lidí na nás již čekalo, měli jsme totiž 10-ti minutové zpoždění. Po trochu složitém a zdlouhavém parkování na náměstí jsme všichni pořádně “zatůrovali” svými motory a diváci byli nadšeni :). Poté davy lidí obléhali naše auta a zpovídali řidiče Mustangů. Když jsem vystoupil z auta, tak mi přišli potřást rukou zastupitelé města Vyškova, se slovy”tak tolik lidí jsme tady na náměstí opravdu dlouho neměli, mohli bychom z toho udělat tradici”. Následoval rozhovor pro místní novináře a lokální TV. Krátký článek zde – http://vyskovsky.denik.cz/zpravy_region/mustang-podle-majitelu-navykovy-zvuk-nezkrotneho-konika-20140928.html\nJako poslední cíl naší cesty bylo muzeum letecké a vojenské techniky, které je vzdálené jen 5km od Vyškova. Po předchozí domluvě jsme mohli vjet přímo na plochu muzea, kde jsme naše koníky vystavili jako exponáty :). A i když jsme byli domluvení na ceně vstupného 20kc/osobu, tak po nás nakonec nechtěli nic. S jedním pánem z muzea jsem domluvil, že nám bude dělat průvodce a dozvěděli jsme se tak různé zajímavosti, které by nám jinak zůstaly utajeny. Například trčící tyč z čumáku letadla je měřič rychlosti, či křížky na vrtulníku značily počet záchranných misí nebo že proskleným výklenkem se díval sběrač dřeva, aby dobře viděl pod vrtulník :).\nNa závěr jsme se všichni rozloučili, polským kolegům jsem vysvětlil nejlepší cestu zpět a rozjeli jsme se ke svým domovům.\nShrnutí akce – zažili jsme moc pěkné věci ve výborné společnosti lidí a počasí vyšlo na jedničku, co víc si člověk může přát :). Děkuji moc za spoluorganizaci Martinovi Nevoránkovi, všem Harleyářům, manželce a všem kdo dorazili. Doufám, že jste se dobře bavili.\nfotky z mého mobilu\nfotky v HD rozlišení od paní fotografky\nfotky od polského kolegy se zrcadlovkou


Průzkum informačního chování uživatelů knihovny 2. lékařské fakulty UK a Fakultní nemocnice Motol v Praze | pro.inflow.cz\nuživatelé knihovny, sociální sítě, služby knihovny, rešerše, nformační gramotnost, nadstavbové služby, lékařské informace, Lékařská knihovna, kvantitativní výzkum, informační specialista, fakultní knihovna, elektronické zdroje, e-knihy, e-časopisy, databáze\nsuperstructural services, social sites, quantitative research, Medical library, medical information, library users, library services, information specialist, information retrieval, Information literacy, faculty library, electronic resources, e-journal, e-books, databases\nLékařské informace vždy představovaly a stále představují důležitou roli pro dílčí i komplexní výzkumy v oblasti přírodních, humanitních i technických věd. Tento typ informací patří mezi nejžádanější nejen z hlediska vědeckého, ale i z hlediska uživatelského. Pomoci zorientovat se v lékařských informacích umožňují nejen volně dostupné zdroje na internetu a katalogy, ale v současné době také uživatelsky vlídná databázová rozhraní licenčních zdrojů. Další nezastupitelnou úlohu hrají informační specialisté, kteří jsou schopni posoudit jakýkoliv informační zdroj nejen z hlediska kvality, ale i relevance a pertinence pro daný obor či lékařskou specializaci.\nVe světě i v České republice bylo publikováno široké množství průzkumů zaměřené na informační chování lékařů či budoucích lékařů1. Tyto průzkumy jsou výchozím bodem, na jejich základě jsem sestavil dotazníkový průzkum, který byl určen pro uživatele knihovny Ústavu vědeckých informací na 2. lékařské fakultě Univerzity Karlovy a Fakultní nemocnice Motol2. Měl jsem tak možnost porovnat závěry předchozích průzkumů s výsledky vzešlými s dotazníkového šetření a ještě svůj průzkum rozšířit o některé typy nadstavbových služeb, které v současnosti odborné knihovny poskytují.\nPřed vypracováním dotazníkového průzkumu byly stanoveny hypotézy, které měly potvrdit či vyvrátit moje tvrzení. Jednalo se o tyto základní hypotézy:\n1. Střediska a ústavy vědeckých informací na lékařských fakultách zcela plní svou knihovnickou funkci, ale jen částečně funkci informační.\nZde je nutné připomenout, že knihovnické a informační funkce knihoven se prolínají, a nutné tedy bylo pro tento výzkum termíny stručně specifikovat. Do knihovnické funkce jsem zařadil služby knihovnicko-bibliografického charakteru včetně služeb archivačních. Do informační funkce jsem zařadil všechny typy referenčních a rešeršních služeb – informace o předplacených zdrojích, orientace a hledání v předplacených databázích, e-knihách a e-časopisech, řešení vzdáleného a přímého přístupu k elektronickým informačním zdrojům, elektronické dodávání plných textů dokumentů, poskytování meziknihovních výpůjčních služeb, zpracování rešerší. Tyto služby můžeme označit taky jako nadstavbové k základním knihovnickým službám.\nV rámci fakultního, potažmo univerzitního prostředí nejsou zdroje a služby soustředěny na jednom místě. Uživatelé mají často problém se na některých webových stránkách či portálech zorientovat. O to více je problém se zorientovat v některých licencovaných databázích či databázových rozhraních, kde se provádí sofistikovanější vyhledávání. Přestože licencované elektronické informační zdroje nabízejí uživatelům relevantní informace, širokou podporu i různé nadstavbové služby, většina uživatelů volí jistější variantu vyhledávání ve volně dostupných zdrojích na internetu.\n2. Většina lékařů a studentů si zpracovává rešerše sama a nevyužívá služeb informačního (rešeršního) specialisty.\nV současné době je situace ohledně poskytování rešerší značně diversifikovaná. Hlavní problém však spočívá v nízké informovanosti. Většina fakultních knihoven zveřejňuje na svých webových stránkách informace o poskytovaných rešeršních službách, nicméně tyto stránky se využívají méně než domovské stránky samotných fakult. Taková informace pak spolu s dalšími informacemi na webu knihovny zanikne. Současně je nutné poukázat na skutečnost, že některé fakultní knihovny neposkytují rešerše studentům fakulty, ale jen zaměstnancům fakulty či fakultní nemocnice. Další skutečností je nedostatečná informovanost o této službě v samotných studovnách, kde v mnoha případech informace o nadstavbových službách knihovny, včetně služeb rešeršních, chybějí.\nMezi další sporné otázky patří, zda skutečně uživatelé, zejména mladšího věku, rešeršního specialistu potřebují a využijí tak jeho služeb. Některé výzkumy informačního chování potvrdily, že převážně lékaři mladší 30 let si zpracovávají rešerše sami bez pomoci rešeršního specialisty. Otázka je, zda je to z důvodu snadné orientace v databázových zdrojích fakulty (znalost databázového rozhraní a analytických vyhledávacích nástrojů), z důvodu výše zmíněného omezení poskytovat rešerše studentům některých fakult nebo zda těmto uživatelům postačí informace z volně dostupných databází jako je PubMed či Google Scholar.\n3. Na lékařských fakultách UK je malé povědomí o nabídce kurzů a seminářů informační gramotnosti.\nTuto hypotézu jsem sestavil na základě vypozorovaných shodných znaků v informovanosti o nabídce kurzů informačního chování lékařů Všeobecné fakultní nemocnice v Praze a studentů postgraduálního studia na 1. LF UK. Ti potvrdili, že o tyto kurzy mají zájem, ale nejsou o nich dostatečně informováni nebo z časových důvodů je nemohou navštěvovat. Účelem dotazníku bylo tedy zjistit, zda by byl o kurzy tohoto typu skutečně zájem a o které typy kurzů konkrétně. Mezi navrženými možnostmi se objevují i specializované e-learningové kurzy či semináře.\nAlternativou je navržení koncepce výuky s možnostmi e-learningu pro některé lékařské fakulty UK, které nemají v povinném curriculu pregraduálního studia zařazen předmět informační gramotnost. Tato alternativa však předpokládá aktivnější spolupráci mezi jednotlivými lékařskými fakultami a jejich knihovnami. Problematické může být např. zajištění kvalitního pedagogického personálu, finanční pokrytí či neochota se do výuky zapojit. Důležité zpočátku alespoň je, aby problematika informačního vzdělávání budoucích lékařů byla vůbec otevřena a aby se o ní v rámci lékařských fakult UK začalo více diskutovat.\nDokladem úspěšných pokusů s implementací e-learningových kurzů do výuky informační gramotnosti jsou např. probíhající e-learningové kurzy na Univerzitě Palackého v Olomouci či na Masarykově univerzitě v Brně. J. Kratochvíl3 v roce 2013 publikoval výsledky svého výzkumu ve studii o informační gramotnosti studentů medicíny Masarykovy univerzity. V této studii 94 % respondentů označilo jako hlavní výhodu e-learningu časovou flexibilitu a 82 % prostorové podmínky. Většina z respondentů studovala převážně o víkendech a večerech. Pouze necelá 2 % respondentů postrádala kontakt s vyučujícím. Pokud by se tyto kurzy navrhly na těch lékařských fakultách, kde není prostor pro klasické přednášky a cvičení, je docela pravděpodobné, že by splnily svůj účel a studenti by takové řešení přivítali.\nPrůzkum probíhal mezi uživateli knihovny ÚVI na 2. LF UK a FN Motol. Knihovna ÚVI4 vznikla spojením tehdejší Ústřední knihovny fakulty dětského lékařství5 s Ústavní knihovnou fakultní nemocnice v Motole v roce 1998. K nim pak bylo v roce 1999 připojeno Oddělení vědeckých informací tehdejšího Ústavu klinické a aplikované informatiky. Vytvořilo se tak integrované pracoviště, které umožňovalo svým uživatelům využívat rovnocenné služby všech tří subjektů. Nyní tato knihovna poskytuje základní a nadstavbové služby nejen uživatelům 2. LF UK a FN Motol, ale rovněž široké odborné veřejnosti, a byla vybrána pro výzkum z toho důvodu, že jejími uživateli nejsou jen studenti, ale také samotní lékaři.\nJednalo se o průzkum kvantitativní, který probíhal v období května až července 2013. Ten měl několik částí zaměřených na získávání odborných informací, využívání elektronických informačních zdrojů, využívání základních a nadstavbových služeb knihovny, využití sociálních sítí pro výzkumné a studijní účely a rozsáhlá část byla věnována také výuce a seminářům informační gramotnosti. Z celkového počtu 1167 respondentů6, kterým byl rozeslán dotazník, odpovědělo 485. Návratnost dotazníku činila tedy 41,6 %. Výzva k vyplnění dotazníku byla jednou opakována na počátku letních prázdnin. Paradoxem je, že odpovědělo dvakrát tolik respondentů než při první výzvě. Dá se to přičítat tomu faktu, že většinu respondentů tvořili studenti, kteří již neměli zkouškové období, a proto měli více času na vyplnění dotazníku.\nV následující části budou zveřejněny, vyhodnoceny a interpretovány odpovědi, které byly v průzkumu získány. Pro větší přehlednost jsou k položeným otázkám v dotazníku vytvořeny grafy či tabulky, které přibližují jednotlivé odpovědi. Interpretace dat bere rovněž zřetel na proměnné ukazatele, které mohly ovlivnit výsledky.\nMezi respondenty, kteří se zúčastnili dotazníkového průzkumu, převažovaly ženy (65 %). Dále se tohoto průzkumu zúčastnili převážně respondenti ve věku do 25 let (60 %) a ve věkovém rozmezí 26 – 35 let (22 %). Obecně se jednalo o pregraduální studenty všeobecného a zubního lékařství. Další poměrně hojně zastoupenou skupinou podle povolání byli lékaři a zubní lékaři. Celkem odpovědělo 64 % studentů (pregraduální a postgraduální studenti lékařských oborů i nelékařských oborů) a 30 % zaměstnanců na 2. LF UK a FN Motol. To dokladuje i tabulka s uvedeným počtem respondentů podle instituce – nejvíce odpovídali respondenti z 2. lékařské fakulty a FN Motol, pro které byl dotazník určen. V odpovědích týkajících se povolání a instituce, ve které respondent pracuje či studuje, byla možná více jak jedna odpověď (např. výzkumný pracovník – lékař či zubní lékař; 2. lékařská fakulta – FN Motol apod.).\nGraf 1: Rozdělení respondentů podle pohlaví.\nGraf 2: Věkové rozložení respondentů.\nGraf 3: Rozložení jednotlivých skupin respondentů podle povolání.\nKromě výše uvedených informací je potřeba doplnit, že mezi nelékařská povolání byly zařazeny tyto profese: např. adiktolog, ergoterapeut, fyzioterapeut, nutriční specialista, všeobecná sestra, zdravotní terapeut apod. Jednalo se tedy o takové profese, které mohou budoucí specialisté vykonávat po úspěšném zakončení bakalářského nebo magisterského studia na lékařských fakultách. Do kategorie ostatních povolání byli zařazeni např. etnolog, hospodářsko-technický pracovník, inženýr, archivář, odborný referent, externí učitel, psycholog, sanitář, sekretářka, student univerzity 3. věku nebo technický pracovník.\nGraf 4: Rozložení respondentů podle instituce, ve které studují či pracují*\n*Respondenti mohli z odpovědí vybrat více než jednu variantu.\nKromě respondentů lékařských fakult a FN Motol byly v kategorii “ostatní” (graf 4) nejvíce zastoupeni respondenti ze Všeobecné fakultní nemocnice v Praze, Vysoké školy zdravotníctva a sociálnej práce sv. Alžbety v Bratislavě a z ordinace praktického lékaře (zde ovšem nebylo specifikováno, z které konkrétní ordinace). Dále pak odpovídali respondenti z Lékařské fakulty v Košicích, Nemocnice Tábor, Nemocnice Český Krumlov, Filozofické fakulty UK, Fakulty tělesné výchovy a sportu UK, Ústřední vojenské nemocnice v Praze, Institutu klinické a experimentální medicíny v Praze, z hematologické laboratoře Omnilab Praha a z Psychiatrické léčebny Horní Beřkovice. Někteří z těchto uživatelů jsou současně studenty či zaměstnanci na 2. LF UK nebo FN Motol, další patří do kategorie “odborná veřejnost” a využívají služeb knihovny. To poukazuje na to, že knihovna ÚVI má širší portfolio svých uživatelů společně s uživateli z 1. LF UK a 3. LF UK. Teoreticky vzato, přibližně 6 % respondentů pracuje nebo studuje ještě mimo 2. LF UK a FN Motol.\nVyužívání služeb knihovny, získávání odborných informací\nPrvní část samotného výzkumu se zaměřila na frekvenci využívání služeb knihovny ÚVI a typy informací, které si v knihovně respondenti opatřují. Dále se sledovalo, kde tyto informace respondenti nejčastěji získávají a které zdroje nejčastěji využívají pro své studijní, pracovní nebo vědecké účely.\nCelkově 212 respondentů uvedlo, že knihovnu ÚVI využívá jednou až dvakrát do měsíce. 114 respondentů využívá jejích služeb jednou až dvakrát do roka, 67 méně než jednou za půl roku a 57 jednou za týden. Pouze 7 respondentů uvedlo, že knihovnu nevyužívá nikdy a v knihovně si žádné informace neopatřuje.\nMezi nejčastěji vyhledávanými informacemi v knihovně ÚVI jsou informace pro studijní potřebu. Je to dáno převážně tím, že největší množství uživatelů knihovny je právě z řad studentů a dokladuje to i fakt, že 64 % studentů vyplnilo dotazník. Mezi dalšími typy informací, které si respondenti v knihovně opatřují, jsou rovnoměrně zastoupeny informace pro výkon povolání a informace pro vědeckou činnost. 30 % všech respondentů tvoří lékaři, farmaceuti a nelékaři, zatímco 14 % zaujímají výzkumní pracovníci a studenti postgraduálního programu. Z výsledných dat tedy vyplývá, že ne všichni lékaři, farmaceuti a nelékaři si informace nutné pro výkon svého povolání v knihovně opatřují, ale obstarávají si i jiné typy informací.\n80 % respondentů často vyhledává informace na webu, z čehož 37 % ve veřejně dostupných zdrojích (Google aj.), 22 % na webu samotné knihovny a 21 % na webu fakulty nebo univerzity. Méně už dotazovaní využívají služeb informačního specialisty či knihovníka. V menší míře také využívají zdroje, které nabízí komerční poskytovatelé nebo zprostředkovatelé a které nenabízí fakulta či univerzita. Některé výzkumy uvádí, že většina uživatelů si vyhledává informace ve veřejně dostupných zdrojích, jako je např. Google či PubMed. Nejasné však je, zda respondenti tohoto dotazníkového průzkumu vnímají jako veřejný zdroj web knihovny, fakulty a univerzity, nebo zda jsou si vědomi skutečnosti, že většina zdrojů je na těchto stránkách placená. Proto předchozí výzkumy nemůžeme s jistotou potvrdit, ale pouze vyslovit určité předpoklady, že se web knihovny, fakulty a univerzity bere jako volný zdroj z pohledu uživatele knihovny.\nGraf 5: Frekvence využití knihovny (tj. Ústavu vědeckých informací).\nGraf 6: Typy informací, které si respondenti v knihovně opatřují.\nGraf 7: Zdroje, ve kterých si respondenti nejčastěji vyhledávají informace.\nDalší klíčovou částí výzkumu byla otázka týkající se využívanosti zdrojů pro účely studia, výzkumu nebo výkonu povolání. V tabulce 1 jsou uvedeny jednotlivé typy zdrojů v procentuálním zastoupení, graf 8 umožňuje detailnější srovnání podle počtu respondentů.\nTato tabulka s grafem jasně vykazují tendenci si většinu informací hledat na internetu, těsně následuje časté využívání monografií a s větším odstupem neformální konzultace s kolegy. Za zmínku stojí i další umístěné zdroje: periodika a články a poté konzultace s kolegy přes sociální sítě a blogy. Pokud srovnáme zahraniční prameny7, za nejčastěji využívaný zdroj jsou považovány monografie, periodika a kolegové. V české literatuře u A. Jarolímkové8 nalezneme na 1. místě internet, na 2. místě knihy, na 3. místě časopisy a na 4. místě konzultace s kolegy.\nPřestože se některé typy zdrojů překrývají (např. internet, databáze, email), pro účely průzkumu bylo zapotřebí navázat na předchozí výzkumy, proto se otázky neměnily, pouze se více specifikovaly některé kategorie.\nTabulka 1: Využívanost zdrojů pro studium, výzkum nebo výkon povolání (procentuální zastoupení).\nGraf 8: Využívanost zdrojů pro studium, výzkum nebo výkon povolání (podle počtu respondentů).\nElektronické informační zdroje, vyhledávání v databázích a využívání databází\nÚčelem druhé části výzkumu bylo zjistit, jak samotní respondenti hodnotí své dosavadní schopnosti nalézt požadovanou odbornou informaci a zároveň jak by ohodnotili své znalosti o elektronických informačních zdrojích dostupných z univerzity, fakulty či nemocnice. Také se sledovalo, které databázi dávají větší přednost, jaké vyhledávací nástroje v ní používají a jaká kritéria jsou pro ně důležitá při vyhledávání.\nTabulka 2: Jakou databázi (databázové rozhraní) nejčastěji používáte pro studijní, pracovní nebo výzkumné účely?\nTabulka 29 nám dává přehled, které databáze respondenti nejvíce využívají a které naopak nejméně. Není překvapivé, že největší procento dotazovaných uvedlo, že nejvíce využívají databázi PubMed, která je volně dostupná a umožňuje zdarma propojit uživatele na databázi Medline. Dřívější průzkumy také vykazují podobné znaky, že se PubMed v hojné míře využívá spolu s databází Google Scholar, která uživatele propojí na články v PubMedu. Poměrně překvapivé je zjištění, že téměř čtvrtina uživatelů v databázích nikdy nebo skoro nikdy nevyhledává (což je potvrzeno i v následujících tabulkách). Americkou databázi Medline jako primární zdroj využívá 60 respondentů, zatímco proevropskou databázi Embase pouze 1 respondent. Mezi ostatními databázemi se nejčastěji objevují tyto zdroje: Medscape, OMIM, HighWire, Cochrane, Wikiskripta a UpToDate.\nTématika volně dostupných versus komerčních zdrojů je stále aktuální. V současnosti uplatňovaný trend „Všechny informace si mohu opatřit na internetu“ potvrzuje i tento výzkum. Respondenti si ve více jak v polovině případů hledají informaci v neplacených, čili volně dostupných zdrojích a nepotřebují tolik využívat placené zdroje, které knihovna nabízí na bázi fakultní nebo univerzitní licence.\nTabulka 3: Jaké vyhledávací nástroje v databázích používáte?*\nTabulka 4: Jaké kritérium je pro vás nejdůležitější při hledání v databázích?\nZ tabulek 3 a 4 vyplývá, že dotazovaní užívají při hledání v databázích v polovině případů klíčová slova a nejdůležitější je pro ně okamžitá dostupnost plného textu. Specifičtější vyhledávací nástroje, jako např. Booleovské operátory, lemmatizační prostředky (tzv. wild card symboly) nebo proximitní operátory používá pouze 11 % dotázaných. Důležité kritérium při hledání v databázích je u 1/5 dotazovaných aktuálnost informací.\nTabulka 5: Jaké jsou Vaše schopnosti nalézt požadovanou odbornou informaci?\nTabulka 6: Jaké jsou Vaše dosavadní znalosti o elektronických informačních zdrojích dostupných z univerzity, fakulty či nemocnice?\nRespondentům byla dále nabídnuta možnost ohodnocení svých schopností a znalostí podle známek ve škole (1 – výborně, 2 – velmi dobře, 3 – dobře, 4 – dostatečně, 5 – nedostatečně). Respondenti ohodnotili svoje schopnosti nalézt požadovanou odbornou informaci převážně stupněm 2 – 3 a svoje znalosti o elektronických informačních zdrojích dostupných z univerzity, fakulty či nemocnice stupněm 3. Celkově jsou podle procentuálního zastoupení znalosti o zdrojích slabší než schopnosti nalézt potřebnou informaci. Vznikl tedy prostor pro zjištění, čím tento stav mohl být zapříčiněn a jak jej odstranit. Tomuto problému se věnuje další výzkumná část zaměřená na kurzy a výuku informační gramotnosti.\nSemináře a doškolovací kurzy, výuka\nRozsáhlejší oblast výzkumu se zaměřovala na zjištění předchozích účastí na kurzech informační gramotnosti, zda pro respondenty existovala vůbec možnost kurzy navštěvovat a zda by o tyto kurzy měli případný zájem. Dále bylo zjišťováno, zda respondenti sledují nabídku kurzů informační gramotnosti na webových stránkách knihovny, fakulty nebo celé univerzity a zda by např. kvůli nedostatku času neupřednostnili e-learningový doškolovací kurz. V rámci tohoto výzkumu se potom zjišťoval zájem o samotný vyučovací předmět informační gramotnosti s názvem “Základy vědecké práce”10 a zájem o konkrétní typ výuky. Současný stav informačního vzdělávání na 2. LF UK připojuji na konci této kapitoly.\nVýzkum prokázal, že celkově 56 % dotazovaných se již účastnilo některého z kurzů informační gramotnosti. 47 % dotázaných uvedlo, že pro ně existovala možnost se takového kurzu zúčastnit. Zájem o kurzy informační gramotnosti projevilo 42 %, o e-learningové doškolovací kurzy 58 %. Nejvíce by byl zájem o témata týkající se elektronických informačních zdrojů (orientace v databázích a v e-časopisech) následovaná tématikou medicíny založené na důkazu a zdravotnické vědy založené na důkazu. Mezi dalšími tématy se v sestupném pořadí vyskytuje ústní a písemná odborná komunikace, orientace v e-knihách, citování použité literatury aj. Podrobnější informace nabízí tabulka 11. Pouhých 15 % respondentů uvedlo, že sleduje nabídku kurzů informační gramotnosti na své fakultě, pracovišti apod. Zájem o vyučovací předmět “Základy vědecké práce” projevilo 48 % dotázaných, přičemž by největší zájem byl o e-learningové kurzy následované klasickými přednáškami s vyučujícím. Tabulka 14 umožňuje detailnější srovnání všech typů podpory výuky.\nTabulka 7: Účastnili jste se někdy kurzů informační přípravy (vyhledávání odborných informací, práce s databázemi, rešeršní metody a strategie apod.)?\nTabulka 8: Měli jste dříve možnost se kurzů informační přípravy zúčastnit?\nTabulka 9: Byl by z Vaší strany o kurzy informační přípravy zájem, pokud by to Vaše knihovna zajišťovala?\nTabulka 10: Sledujete nabídku kurzů informační přípravy na Vaší fakultě, pracovišti apod.?\nTabulka 11: O jaký specializovaný seminář či doškolovací kurz byste měli zájem, pokud by jej Vaše knihovna nabízela?*\nTabulka 12: Upřednostnili byste spíše e-learningový doškolovací kurz?\nTabulka 13: Měli byste zájem o vyučovací předmět “Základy vědecké práce” s obdobnými tématy, pokud by to Vaše fakulta umožňovala?\nTabulka 14: Jakému typu výuky byste dávali přednost v předmětu “Základy vědecké práce”?\nSoučasný stav informačního vzdělávání na 2. LF UK\nÚstav vědeckých informací 2. LF UK a FN Motol zajišťuje výuku pro studenty 2. LF UK ve všech studijních programech formou povinných předmětů. Každý vyučovací předmět má různou kreditní dotaci a je umístěn většinou do 2. ročníku. Přehled jednotlivých předmětů informační přípravy uvádí následující tabulka.\nTabulka 15: Přehled povinných předmětů informační přípravy na 2. LF UK.*\n*Údaje převzaty z webových stránek ÚVI 2. LF UK a FN Motol (http://knihovna.lf2.cuni.cz).\nV předmětech pro nelékařské obory se kromě Matematické stastistiky vyučují převážně tato témata: české zdroje pro výuku, bibliografické databáze, portály elektronických zdrojů, právní a etické otázky při práci s vědeckými informacemi, pravidla citování, práce s MS Wordem, MS Excelem a MS PowerPointem. Ve vyšších ročnících se přidávají témata: scientometrické databáze, medicína založená na důkazu, typy komunikace, základy statistiky. V předmětu Zdravotnická informatika se ještě vedle výše uvedených témat probírá problematika knihoven a zpracování rešerší k tématu bakalářské práce. V předmětu Matematická informatika se vyučují následující témata: odhady populačních průměrů a pravděpodobností, testování hypotéz, porovnání dvou skupin, neparametrické metody, analýza kategoriálních dat, analýza rozptylu, měření závislosti. Obor Všeobecného lékařství má do předmětu Lékařská informatika začleněna tato témata: specializované a obecné vyhledávací služby, e-knihy, e-časopisy, bibliografické databáze, medicína založená na důkazu, poskytovatelé zdrojů, Open Access zdroje, odborné portály, české zdroje informací, Wikiskripta. Stejná témata se vyskytují i v anglicky vyučovaném předmětu General Informatics. ÚVI 2. LF UK a FN Motol rovněž pořádá některé e-learningové kurzy informační gramotnosti (vyhledávání v databázích 2. LF UK, elektronická knihovna časopisů, PubMed, práce s knihovním katalogem).\nČást výzkumu zaměřená na rešerše a rešeršní služby si kladla za cíl potvrdit nebo vyvrátit hypotézu, že většina lékařů a studentů si vypracovává rešerše sama a nevyužívá služeb informačního specialisty. Hypotéza se v tomto směru potvrdila. Pouze 8 % respondentů odpovědělo, že využívá služeb informačního specialisty buď v knihovně ÚVI nebo v dílčí knihovně. Na rozdíl od toho 44 % respondentů uvedlo, že si zpracovává rešerše samostatně. Z 214 respondentů, kteří si rešerše zpracovávají sami, bylo celkově 164 respondentů ve věku do 35-ti let (77 %), ostatních 50 respondentů ve věku nad 35 let (23 %). Průzkum tedy potvrdil předchozí závěry zahraničních i českých studií informačního chování. Zároveň je nutné poznamenat, že přibližně polovina dotázaných si rešerše sama nezpracovává ani je nezadává žádnému informačnímu specialistovi.\nZ celkového počtu 485 dotazovaných je 77 respondentů informováno o možnosti nechat si v knihovně vypracovat průběžnou rešerši (16 %) a 18 respondentů ji skutečně využívá (4 %). Pokud to srovnáme se statistikou knihovny ÚVI, tak z 1167 uživatelů využívá službu průběžných rešerší 45 uživatelů, což jsou přibližně 4 %. Údaj se nám tak shoduje s výsledky výzkumu o využívání této nadstavbové služby. Pro zajímavost můžeme ještě uvést, že z 29 respondentů, kteří zadávají zpracování rešerše knihovně ÚVI, jich 13 skutečně průběžné rešerše využívá. Dalším zajímavým údajem je tento fakt: z celkového počtu 18 respondentů využívajících průběžné rešerše je 15 respondentů, kteří jsou informováni o možnosti nechat si v knihovně vypracovat průběžnou rešerši, zatímco 3 respondenti o této možnosti nevědí a průběžné rešerše si nechávají zpracovávat na jiném pracovišti.\nTabulka 16: Jaký je Vámi nejčastěji užívaný způsob získání rešerše k odbornému tématu?\nTabulka 17: Víte o možnosti nechat si v knihovně vypracovávat tzv. průběžné rešerše, které Vás pravidelně informují o novinkách ve Vašem oboru?\nTabulka 18: Využíváte těchto nadstavbových služeb (průběžné rešerše, alerty)?\nDalší nadstavbové služby\nSmyslem této části výzkumu bylo zjistit, jaké zdroje respondenty informují o připravovaných akcích knihovny ÚVI. Jednalo se převážně o akce typu seminář, beseda, nové přírůstky a nové služby knihovny, zkušební přístupy do databází a do kolekcí e-časopisů a e-knih. Otázky směřovaly k tomu, aby se ověřilo, jak respondenti využívají další nadstavbové služby, jako např. meziknihovní výpůjční služby (MVS), elektronické dodávání dokumentů (DDS – Document Delivery Service), používání vzdáleného přístupu k elektronickým informačním zdrojům a používání e-knih. Zároveň se také chtělo zjistit, jak široce se využívají služby Národní lékařské knihovny, která může uživatelům knihovny ÚVI nabídnout jiné zdroje informací a další specifické služby.\nUživatelé se dozvídají o akcích, které knihovna připravuje, v převážné většině z webových stránek fakulty (38 %) a od kolegů, spolužáků a vyučujících (23 %). Webové stránky samotné knihovny za tímto účelem používá jen 9 %. Nástěnky rozmístěné v prostorách fakulty a nemocnice sleduje 11 %, sociální sítě 10 % a informační letáky a fakultní nebo nemocniční zpravodaje 7 %. Mezi ostatními zdroji se nejčastěji objevoval e-mail nebo se vyskytla připomínka, že o připravovaných akcích není respondent informován.\nVzdálený přístup k e-zdrojům používá polovina respondentů, ale čtvrtina respondentů o této možnosti neví. E-knihy se z 66 % využívají, což je dobré vědět z hlediska zpětné vazby, protože knihovna nově zakoupila zahraniční e-knihy s lékařskou tématikou. Meziknihovní výpůjční služba a elektronické dodávání dokumentů se využívá pouze v 18 % případů a o této službě je informováno 23 % respondentů. Tato služba je pro registrované uživatele zdarma. Studenti pouze platí kopie, nikoliv službu samotnou. Čtvrtina respondentů uvedla, že služeb Národní lékařské knihovny využívá pravidelně nebo částečně, zatímco zbývající tři čtvrtiny respondentů přiznaly, že v současné době služby Národní lékařské knihovny nevyužívají.\nTabulka 19: Z jakých zdrojů se dozvídáte o připravovaných akcích (semináře, besedy, možnosti zkušebních přístupů) Vaší knihovny?*\nTabulka 20: Používáte vzdálený přístup z domova k elektronickým informačním zdrojům fakulty či nemocnice?\nTabulka 21: Používáte elektronické knihy?\nTabulka 22: Využíváte v knihovně meziknihovní výpůjční službu (MVS) nebo elektronické dodávání dokumentů (DDS)?\nTabulka 23: Víte o možnosti, že jakožto registrovaný uživatel je možné služby MVS nebo DDS využívat zdarma?\nTabulka 24: Využíváte služeb Národní lékařské knihovny?\nV poslední části respondenti odpověděli na otázku týkající se sdílení odborných informací na sociálních sítích. 48 % respondentů uvedlo, že informace sdílí převážně na Facebooku. O dost méně, 19 % dotazovaných, sdílí informace na Google+. 17 % respondentů zaškrtlo odpověď, že informace o výzkumu a odborné informace na sociálních sítích vůbec nesdílí. Další sítě (ResearchGate, LinkedIn, Mendeley, Twitter, Academia.edu, MySpace) jsou celkově zastoupeny 16 %. Mezi ostatní používané sítě11 respondenti uvedli e-mail (3 odpovědi), Wikiskripta (1 odpověď) a ústní konzultaci (1 odpověď). Sdílení informací na třech nebo více sociálních sítí uvedlo 13 respondentů (většinou se jednalo o Facebook, Google+, LinkedIn).\nTabulka 25: Na jakých sociálních sítích sdílíte odborné informace, informace o výzkumu apod.?*\nNáměty a připomínky uživatelů 2. LF UK a FN Motol\nV dobrovolné části výzkumu se mohli uživatelé knihovny ÚVI vyjádřit, jaké databáze a e-časopisy by si přáli zařadit do nabídky fakulty či nemocnice a co dalšího doporučují zařadit do nabídky knihovny ÚVI.\nNejčastěji je zájem o nelékařské zdravotnické databáze, o faktografickou databázi UpToDate, ale objevují se i takové databáze, které knihovna poskytuje, což někteří uživatelé podle veškerých předpokladů netuší (Medline, ScienceDirect, Scopus, Web of Science). Paradoxně zájem je i o volně dostupnou databázi PubMed. Většinou je ale respondent se současnou nabídkou databází spokojen.\nCo se týče e-časopisů, zde se nedá přesně určit, o jaký konkrétní titul je převážně zájem. Obecně jsou zde zmíněny tituly Nature, Science, JAMA, z českých titulů Praktické lékárenství, Lékařské listy, Sestra, Remedia apod. Většinou se požadují tituly pro konkrétní lékařskou specializaci, ale také tituly pro nelékařský zdravotnický personál. Dále se vyskytl dotaz na získání úplných kolekcí časopisů z nakladatelství Lippincott, Springer, Elsevier, Karger a Taylor & Francis.\nMezi doporučeními, která zazněla mezi dotazovanými uživateli, byl požadavek na delší výpůjční lhůtu, na zakoupení více českých i zahraničních učebnic pro výuku nebo požadavek na více knih k vypůjčení domů. Dále je poptávka po různých typech kurzů informační gramotnosti – jednotlivě jsou zmiňována následující témata: zpracování publikací, referenční manažer EndNote, jak správně napsat grantovou přihlášku a jak zpracovat rešerši. Znovu se objevují požadavky na zakoupení zdrojů pro nelékařské pracovníky (knihy, časopisy) či zakoupení databáze UpToDate. Zájem je také o knihy věnující se alternativní medicíně, čínské medicíně, duševnímu rozvoji a léčitelství.\nNa závěr této studie bych zkonstatoval, že všechny hypotézy byly úplně nebo částečně potvrzeny. První hypotéza „Střediska a ústavy vědeckých informací na lékařských fakultách zcela plní svou knihovnickou funkci, ale jen částečně funkci informační“ se na 2. LF UK a FN Motol potvrdila. Webové stránky fakulty využívá pro účely získání informací o akcích (typu seminář, beseda, nové přírůstky, nové služby knihovny, zkušební přístupy) 38 % uživatelů na rozdíl od 9 % uživatelů, kteří využívají pro tento účel webové stránky knihovny. Polovina dotázaných využívá vzdálený přístup k e-zdrojům, ale čtvrtina o této možnosti neví. Informovanost o službách MVS nebo DDS je také čtvrtinová. Využívání těchto služeb potvrdilo 18 % dotazovaných. Rešerše si nechává zpracovávat jen 6 % respondentů v knihovně a 2 % v dílčí knihovně nebo na pracovišti, kde mají úvazek. Informovanost o průběžných rešerších je zastoupena 16 %, zatímco s využíváním této nadstavbové služby má zkušenost jen 4 % dotázaných. E-knihy využívá 66 % uživatelů, což je spolehlivým ukazatelem, že politika akvizice e-knih je krokem správným směrem. Poptávka je po dalších titulech e-knih, ale i e-časopisů. Obecně však finanční možnosti knihoven zdaleka nemohou pokrýt veškerou poptávku uživatelů, proto stojí za úvahu zvážit možnosti, jak více informovat o službách typu MVS nebo DDS nebo jak využít Národní lékařskou knihovnu. Znalosti uživatelů o e-zdrojích a schopnosti nalézt potřebnou informaci jsou průměrné. Vhodné by bylo např. zavést kurzy či semináře vyhledávání v e-zdrojích fakulty, jelikož tyto zdroje využívá jen 20 % respondentů na rozdíl od 66 % respondentů, kteří raději využívají volné zdroje. Kvalitativní průzkum potvrdil, že by byl např. zájem o kurzy či semináře, kde by se studenti a pracovníci dozvěděli, jak zpracovávat rešerše.\nDruhá hypotéza „Většina lékařů a studentů si zpracovává rešerše sama a nevyužívá služeb informačního specialisty“ se potvrdila částečně. Samostatně si zpracovává rešerše 44 % dotázaných na rozdíl od 8 %, kteří zadávají zpracování rešerše informačnímu (rešeršnímu) specialistovi v knihovně, dílčí knihovně nebo přímo na svém pracovišti. O částečném potvrzení hypotézy hovoříme z toho důvodu, že tu je ještě další významný ukazatel, který nám podává informaci o 48 % respondentů, kteří si naopak rešerše vůbec nezpracovávají ani je nezadávají žádnému specialistovi. Specialistu na průběžné rešerše a alerty využije jak podle loňské statistiky knihovny ÚVI, tak podle výsledků dotazníkového šetření 4 % všech uživatelů. Rozhovor s pracovníkem rešeršních služeb knihovny ÚVI a samotný kvantitativní průzkum potvrdil předchozí výzkumy informačního chování, že mnoho mladších lékařů si zpracovává rešerše samostatně. Konkrétně to v tomto šetření bylo 77 % dotázaných ve věku do 35 let.\nTřetí hypotéza „Na lékařských fakultách UK je malé povědomí o nabídce kurzů a seminářů informační gramotnosti“ potvrdila, že tuto nabídku sleduje malé množství uživatelů (15 %), zatímco o kurzy či o výuku informační gramotnosti by měla zájem přibližně polovina dotázaných. Největší zájem projevili respondenti o e-learningové kurzy (58 % o e-learningový doškolovací kurz, 54 % o e-learningový povinný předmět „Základy vědecké práce“). 25 % dotázaných uvedlo, že tento předmět nebo jemu podobný na 2. LF UK již má. Největší zájem by byl o specializovaný seminář týkající se využívání databází, e-časopisů, medicíny a zdravotnické vědy založené na důkazu a pak o odbornou ústní a písemnou komunikaci.\nVýzkum v knihovně ÚVI 2. LF UK a FN Motol potvrdil předchozí závěry studií informačního chování lékařů s drobnými výjimkami popsanými v této studii. Studie rovněž poukázala na možnosti, které by bylo vhodné začlenit do informačního rámce či funkce knihovny – jako vhodnou variantou se jeví o akcích knihovny informovat nejen prostřednictvím webových stránek, ale i prostřednictvím sociálních sítí, které používá 3/4 dotázaných uživatelů knihovny.\nKRATOCHVÍL, Jiří. Evaluation of e-learning course, Information Literacy, for medical students. Electronic Library [online]. 2013, 31(1), 55-69 [cit. 2013-09-29]. ISSN 0264-0473. Dostupné z: http://is.muni.cz/repo/1085321/cs/Kratochvil/Evaluation-of-e-learning-co...\n1. Průzkumy informačního chování lékařů jsou uvedeny v použité literatuře. Jedná se o tyto autory: Connelly, Coumou, Cullen, Dorsch, Gorman, Haug, Jarolímková, Koller, Lesenková, Murray, Thompson, Verhoeven, Zickuhr.\n2. Pro účely této studie používám zkratky ÚVI 2. LF UK a FN Motol.\n3. KRATOCHVÍL, Jiří. Evaluation of e-learning course, Information Literacy, for medical students. Electronic Library [online]. 2013, 31(1), 55-69 [cit. 2013-09-29]. ISSN 0264-0473. Dostupné z: http://is.muni.cz/repo/1085321/cs/Kratochvil/Evaluation-of-e-learning-co...\n4. Dříve SVI – Středisko vědeckých informací (1983 – 1998).\n5. Předchůdce 2. lékařské fakulty UK.\n6. Údaj k 31. 5. 2013.\n7. Dorsch, Haug, Thompson, Verhoeven.\n8. JAROLÍMKOVÁ, Adéla. Teorie a praxe informačního chování lékařských profesionálů. Disertační práce. Praha, 2008. 149 s. Univerzita Karlova, Filozofická fakulta, Ústav informačních studií a knihovnictví. Vedoucí disertační práce PhDr. Richard Papík, Ph.D.\n9. U všech tabulek uvádím místo statistického pojmu „absolutní četnost“ srozumitelnější pojem „počet respondentů“ a místo pojmu „relativní četnost“ pojem „procentuální počet“.\n10. Název „Základy vědecké práce“ je převzat z curricula ÚVI 1. LF UK a z kurzů Akademie věd ČR.\n11. Zde spíše můžeme hovořit o jiných typech sociální komunikace než o sociálních sítích.\nHORVÁTH, David. Průzkum informačního chování uživatelů knihovny 2. lékařské fakulty UK a Fakultní nemocnice Motol v Praze. ProInflow [online]. 07.01.2014 [cit. 25.08.2014]. Dostupný z WWW: <http://www.phil.muni.cz/journals/index.php/proinflow/article/view/753>. ISSN 1804–2406.


Pronájem pozemků Lučice | Eurobydleni.cz\nPronájem pozemků Lučice\nPro pronájem pozemků Lučice si můžete na vyhledávání vybrat internetový portál Eurobydleni.cz. Máte jistotu rozsáhlé nabídky pozemků Lučice k pronájmu.\nPronájem pozemků Lučice (360+)\nPokud si nejste jisti, který pozemek je ve městě Lučice pro Vás ten správný, můžete si zkusit zařídit pronájem pozemků Lučice, neboť v tom okamžiku se nezavazujete rovnou místo kupovat. Po uzavření pronájmu můžete pozemek využít jako skladovací prostory či pro cokoliv jiného. Pronájem pozemku Lučice je v současné době velice žádaný. A kdo ví, třeba se od pronájmu pozemku Lučice časem dostanete i k jeho koupi.\nPozemky k pronájmu Lučice\nPřemýšlíte nad koupí pozemku v oblasti Lučice, ale zdá se vám být cena přemrštěná? Počkat na snížení řešením jistě není, neboť ceny opravdu dobrých pozemků svou hodnotu nemění. Mnohem lepší je si najít pozemky Lučice pronájem, kde máte jistotu toho, že získáte pěkný pozemek za velice výhodnou cenu. Poté již nebudete muset řešit, zda máte dostatečný finanční obnos. Pro pronájem pozemků Lučice si můžete na vyhledávání vybrat Eurobydleni.cz, kde máte jistotu rozsáhlé nabídky.\nPrávě hledáte své nové bydlení či jiný druh nemovitosti v kategorii pronájem pozemku pronájmy pozemků Lučice, pokud v této kategorii nemůžete nalézt vhodnou nemovitosti zkuste i kategorii následující pozemky Lučice, a to pozemky na prodej Lučice, pronájem pozemku pronájmy pozemků Lučice, Pozemky Lučice na dražba.\nPokud nalezené nemovitosti v kategorii pozemky k pronájmu Lučice nesplňují Vaše představy, rozšiřte své hledání na nemovitosti v následujících kategoriích pozemky Lučice, pozemky k prodeji Lučice, pozemky k pronájmu Lučice, Pozemky Lučice na dražba.\nstavební pozemky k pronájmu Lučice\nkomerční pozemky k pronájmu Lučice\nzahrady k pronájmu Lučice\nzemědělské půdy k pronájmu Lučice\nlouky k pronájmu Lučice\nlesy k pronájmu Lučice\nrybníky k pronájmu Lučice\nSady, vinice k pronájmu Lučice\nAčkoliv se nacházíte a hledáte svoji nemovitost v pronájem pozemku pronájmy pozemků Lučice, je možné že bez omezení druhu prodeje (prodej, pronájem, dražba) toho naleznete daleko více. Pokud nejste rozhodnuti pro pozemky Lučice, zkuste si rozšířit hledání vhodné nové nemovitosti právě zde :\nDalší lokality v okolí pronájem pozemku pronájmy pozemků Lučice\nPro ještě lepší výsledek ve Vašem hledání v kategorii pronájem pozemku pronájmy pozemků Lučice, si můžete upřesnit lokalitu pro Váš současný výběr pronájem pozemku pronájmy pozemků Lučice. Určitě lépe naleznete pronájem pozemku pronájmy pozemků Lučice, který hledáte.


Jakou vysokou zvolit? Rozhovor s rektorem Vysoké školy Karla Engliše - slovackytydenik.cz\nBrno Podnikání 30. 6. 2017\nZdeněk Koudelka, redktor Vysoké školy Karla Engliše v Brně.\nJe opět doba, kdy někteří maturanti hledají vysokou školu pro pokračování studia. Jak si dobře vybrat soukromou vysokou školu radí Zdeněk Koudelka, rektor Vysoké školy Karla Engliše v Brně.\nKdo to byl Karel Engliš?\nVzděláním byl právník, ale proslul jako ekonom a politik. V době monarchie byl poslancem Moravského zemského sněmu. V době první Československé republiky byl ministrem financí a první guvernér Národní banky československé. Též byl v roce 1919 první rektor Masarykovy univerzity v Brně. Byl vysokoškolským profesorem a praktikem na pomezí práva a ekonomie (tehdy se užíval pojem národní hospodářství). Vysoká škola Karla Engliše má proto studijní programy v oblasti práva i ekonomie.\nJe u nás hodně soukromých vysokých škol?\nV Čechách a na Moravě je 43 soukromých vysokých škol. Ovšem polovina je v Praze. Pokud jde o Moravu, jsou v Brně tři soukromé vysoké školy. Jednou z nich je Vysoká škola Karla Engliše. Pražské vysoké školy svůj přetlak řeší tím, že vytváří pobočky a to i na Moravě. Rozhodně však varuji před studováním nějakých poboček, často velmi vzdálených od sídla mateřské instituce.\nProč jsou pobočky špatné?\nKoupíte-li auto v Praze, ve Zlíně nebo v Brně, bude výrobek stejný. Ale vysoké školy jsou o vztahu studentů a konkrétních vyučujících. V sídle a na pobočkách nepůsobí titíž učitelé a není tam stejné zázemí např. knihovna. Tím je dána odlišnost výuky i spokojenosti studentů. U veřejných vysokých škol se fakticky pobočky nevyskytují. Pokud je mimo sídlo nějaká fakulta, tak jde o ucelenou instituci. Takovým příkladem může být Zahradnická fakulta brněnské Mendelovy univerzity v Lednici či Fakulta logistiky a krizového řízení zlínské Univerzity Tomáše Bati v Uherském Hradišti. Rovněž je možné, že vyšší odborná škola spolupracuje se školou vysokou a její absolventi část výuky v bakalářském programu vykonají na své vyšší odborné škole. To jsou výjimky potvrzující pravidlo. Pobočkám vysokých škol nedůvěřuji. Doporučuji dát přednost škole, která v daném městě sídlí, před školou, která tam má pouhou pobočku. Stačí se podívat do veřejného rejstříku a každý zjistí, kde má škola sídlo. Kvalita poboček je menší, než kvalita v sídle školy.\nJaký je vztah mezi vyšší odbornou školou a bakalářským vysokoškolským vzděláním?\nAbsolvent vyšší odborné školy má zpravidla po dvou letech studia titul diplomovaný specialista (DiS. psaný za jménem). Nejde o vysokoškolské vzdělání. Zákon však umožňuje, aby část tohoto vzdělání byla uznána za příslušné studijní povinnosti v bakalářském vysokoškolském programu s titulem Bc. psaným před jménem, které obvykle trvá 3 roky, ale pro absolventy vyšší odborné školy může být významně zkráceno. Tuto možnost nabízí Vysoká škola Karla Engliše v Brně v programu ekonomika a management a bezpečnostně právní studia. Určitě je vhodné, aby studenti vyšších odborných škol tuto možnost využili a doplnili si vysokoškolské vzdělání. Jsou na prahu životní kariéry a mohou i po delší době vysokoškolské vzdělání potřebovat.\nMaturanti mohou u nás získat vysokoškolský titul bakalář pro třech letech studia v programu ekonomika a management a v programu bezpečnostně právní studia v řádném denním studiu. Studium je možné i při zaměstnání v kombinované formě, kdy se výuka koná v pátek odpoledne a v sobotu.\nCo je pro soukromou vysokou školu určující z hlediska výběru?\nUrčitě je dobré znát vlastníky školy. Vysoká škola Karla Engliše v Brně má akcionáře, kterými jsou Ladislav Chodák, jenž je předsedou Regionální hospodářské komory Brno, senátor a významný moravský podnikatel Ivo Valenta a brněnská firma, která je známá jako významný sponzor Komety Brno. Tito akcionáři nechtějí ve školství působit jako investoři zaměření na zisk. Významných zisků dosahují jinde. Jde jim o to, aby školství na Moravě bylo na perfektní úrovni a samozřejmě si také vyhledávají své budoucí zaměstnance mezi studenty. Dnes je poptávka pro dobrých zaměstnancích a je správně je získat již během studia. Pak je logické, že podnikatelé vstupují do soukromého školství. Základem zdravé soukromé školy jsou ekonomicky silní vlastníci.\nJe propojení s podnikateli znát na orientaci školy?\nUrčitě. Menšinovým akcionářem je i Regionální hospodářská komora Brno. Akcionáři mají řadu firem u nás i v zahraničí. Studenti programu ekonomika a management se výrazně zapojují do praxe ve spřátelených firmách. K tomu slouží především Business simulátor Karla Engliše. Jde o formát, kdy firma zadá úkol (například analýzu rizik pro tržní vstup do nového státu) a skupina studentů ji pod vedením učitele řeší. Dobří studenti během studia získávají placené stáže v těchto firmách, což lze po ukončení studia proměnit v pracovní poměr. Jsou i případy, že studenti začali na plný úvazek pracovat během studia. Nevadí to, jelikož máme i kombinovanou (dálkovou) formu studia. Pokud někdo projeví zájem, změníme mu denní studium na kombinované nebo poskytneme v rámci denního studia individuální studijní plán.\nJe Brno dobrým městem pro studium?\nBrno je vysokoškolským centrem, dopravně dostupné z celé Moravy. Je zde asi 80 000 vysokoškolských studentů. Vysoká škola Karla Engliše má dohodu s Masarykovou univerzitou a poskytuje svým studentům ubytování na kolejích Masarykovy univerzity. Rovněž poskytujeme státní podporu v rámci ubytovacích stipendií. V Brně sídlí Moravská zemská knihovna, což je největší knihovna na Moravě. Je blízko Vysoké školy Karla Engliše. Naši studenti tam mají přístup a k dispozici veškerou odbornou literaturu. Studentský život však není jen o studiu. Brno je kulturním a společenským centrem. Je to dobré místo pro studentský život a Vysoká škola Karla Engliše je dobrá škola pro studium.


Popis Royal Canin Breed Feline Kitten Persian 2kg - NajduZboží.cz\nNajduZboží.cz » Royal Canin Breed Feline Kitten Persian 2kg\nRoyal Canin Kitten Persian 2 kg Royal Canin Kitten Persian 32 granule pro perská koťata, se všemi potřebnými živinami, redukují množství nestrávených zbytků, s FOS pro vyváženou střevní flóru. Mladé perské kočky - něžné veličenstvo v růstu. Nejvyšší… Více...\nCena od: 417 - 817 Kč 2 obchody\nRoyal Canin Kitten Persian 2 kg Royal Canin Kitten Persian 32 granule pro perská koťata, se všemi potřebnými živinami, redukují množství nestrávených zbytků, s FOS pro vyváženou střevní flóru. Mladé perské kočky - něžné veličenstvo v růstu. Nejvyšší dokonalost a svůdná krása: svou jedinečnou srstí a s více než 300 odstíny barev se perské kočky řadí k jedněm z nejoblíbenějších na světě. Perské kočky jsou klidná a přátelská stvoření. Koťata této rasy potřebují optimální krmivo pro ten nejlepší start do života. Proto by mělo být krmivo přizpůsobeno jejich specifickým potřebám. Pro krásnou srst: dlouhá a hustá srst perských koček může dosáhnout délky až 20 cmProti chlupovým bezoárům: jako relativně neaktivní domácí kočka stráví perská kočka více než 30 hodin týdně péčí o svoji hedvábnou srst a trpí tvorbou chlupových bezoárůPro vyváženou střevní flóru: odchov perských koťat by měl obsahovat exkluzivní komplet živin, s FOS pro vyváženou střevní flóru a EPA/DHA pro ochranu střevní slizniceRoyal Canin Kitten Persian 32 je krmivo přizpůsobeno speciálním požadavkům mladých perských koček (do 12 měsíců):Pro vytvoření zdravé srsti: zvláštní kombinace živin snižuje podráždění kůže, zvětšuje její odolnost a zvýrazňuje barvy, lesk a hebkost srstiProti chlupovým bezoárům: jedinečný komplex s přírodní vlákninou podporuje šetrné vylučování spolknutých chlupů a minimalizuje tvoru nových bezoárůZlepšení trávení: FOS (Fructo-Oligosacharidy) sušená dužina z cukrové řepy a komplex antioxidantů (lutein, taurin, vitamín E, vitamín C) napomáhají optimálnímu trávení a vyvážené střevní flóře. EPA/DHA chrání střevní sliznici. Optimální ochrana díky L-Lysinu: dýchací cesty jsou často napadeny herpesovým virem. Doplnění krmiva L-Lysinem zamezuje přenášením virů a snižuje průběh symptomů onemocnění způsobených herpesovým viremČtyřhranné granule speciálně přizpůsobeny pro tuto rasu s plochým tvarem čumáku ulehčují perské kočce kousání a příjem krmivaFeline Breed Nutrition – znatelný krok dopředu: v oblasti krmiv pro kočky zohledňuje Royal Canin všechny parametry, které kočky odlišují: stáří, životní styl, citlivost atd. Před 10 lety doplnil Royal Canin vizi špičkového výkonu o novou dimenzi: řada produktů exkluzivně pro rasy koček. Feline Breed Nutrition je na světě jedinou speciální řadou právě pro rasové kočky. Složení:Drůbeží moučka, rýže, živočišný tuk, kukuřice, rostlinný bílkovinný izolát*, živočišné bílkoviny (hydrolyzované), lignozelulóza, sušená řepná dužina, kvasnice, L-Lysin, minerály, rybí tuk, sojový olej, natriumfosfát, fructo-oligosacharidy, (semena a semenné obaly), DL-methionin, mannan-oligosacharidy, taurin, brutnákový olej, extrakt z aksamitníku (bohatý na lutein). *L. I. P: Vybrané, dobře stravitelné bílkoviny vysoké biologické hodnoty.\nPopis, fotografie a parametry produktu Royal Canin Breed Feline Kitten Persian 2kg jsou získány z jednotlivých nabídek internetových obchodů. Před zakoupením produktu doporučujeme tyto informace (v konkrétním internetovém obchodě) překontrolovat.


Tajemství naší imunity – Kamzíkův Klub\nPokud bychom o naší imunitě uvažovali jako o armádě, budou bílé krvinky elitní vojáci. Známe dva druhy bílých krvinek, fagocyty a lymfocyty. Zatímco fagocyty mají jednodušší nespecifikovanou funkci, lymfocyty jsou složitější, specializují se a nosí v sobě protilátky, kterými bojují proti antigenům, které přinášejí cizorodé bakterie nebo viry. Bílé krvinky vznikají v kostní dřeni a v brzlíku, ale prostřednictvím lymfy a krve putují po celém těle, tam kde jsou potřeba. Tito stateční obránci žijí jen několik týdnů, ale zato je jich hodně: každá kapka krve obsahuje až 25 000 bílých krvinek. Zajímavé ale je, že tvoří pouze jedno procento ze všech buněk, které obsahuje naše krev.\nNa obranyschopnosti se ale také podílí celá řada dalších pomocníků: například bakterie, které žijí v našich střevech a pomáhají nás chránit před nebezpečnými mikroorganismy a toxiny, které vylučují.\nNaše imunita se vyvíjí\nLidé mají dva druhy imunity: vrozenou a získanou. Zatímco vrozená je vybavení, které má každý zdravý člověk přichystané již při narození, získaná se vyvíjí v závislosti na tom, s čím se v životě setkáme. Na základě těchto informací si potom naše tělo vytváří protilátky, takto funguje i očkování: vakcíny se vyrábějí z oslabených nebo usmrcených infekčních organismů a naše tělo si na základě seznámení s nimi vytvoří protilátky proti samotné nebezpečné nemoci. Imunita je nejslabší u malých dětí do tří let. Je to právě kvůli tomu, že jejich obranyschopnost nestačila ještě vstřebat dostatečný počet vjemů. Právě proto není dobré, aby děti vyrůstaly ve sterilním prostředí, kde se nemohou setkat s žádnými patogeny a jejich imunita se nemůže pořádně vyvíjet.\nMožná jste někde slyšeli teorii, která tvrdí, že viry, bakterie nebo houby způsobují příznaky onemocnění, třeba horečku, zánět či nudli u nosu. To ale není pravda. Tyto symptomy se objevují, protože se náš imunitní systém brání. I když jsou nepříjemné, vlastně za ně můžeme být rádi, jsou důkazem toho, že naše obranyschopnost funguje. Například zvýšená teplota pomáhá uvolňování bílých krvinek, zrychluje metabolismus nebo zabraňuje určitým organismům v rozmnožování.\nNejstarší zmínky o imunitě jsou více než dva tisíce let staré\nI když byly první vakcíny objeveny až na konci 18. století, lidé si všímali imunity už dávno před tím. V 5. století před naším letopočtem si například lékaři v Athénách uvědomili, že lidé, kteří již prodělali neštovice, je nemohou dostat podruhé. V desátém století pak čínští léčitelé foukali sušené stroupky z neštovic do nosů zdravým lidem, kteří pak dostali mírnější podobu onemocnění.\nJeště než byla prokázána existence mikroskopických patogenů, věřili lékaři, že tělesné neduhy jsou zapříčiněné nerovnováhou čtyř základních tělních šťáv: žluči, černé žluči, krvi a slizu. Tehdejší doktoři se pokoušeli určit, která z tělesných šťáv může být problémem a na základě těchto odhadů a pozorování doporučili vhodnou léčbu, která však většinou měla jen málo do činění se skutečným fungováním lidské imunity.\nSoupeři na poli vědy\nO to, že víme, jak funguje imunitní systém, se zasadili dva muži: Louis Pasteur a Robert Koch. Pasteur, francouzský mikrobiolog, proslul svými experimenty, které dokazovaly účinek vakcín, a Koch, německý lékař, objevil mimo jiné mikrobiálního původce tuberkulózy a potvrdil původce cholery. I když se práce obou vědců doplňují, ve skutečnosti to byli nesmírní rivalové. Jejich nevraživost byla poháněná tehdejším nepřátelstvím Německa a Francie, jazykovou bariérou, vzájemnou kritikou svojí práce a také kapkou žárlivosti.\nNáš imunitní systém může napadnout sám sebe\nPokud naše obranyschopnost funguje tak, jak má, zachraňuje nám život doslova každý den. Pokud vše nepracuje správně, hůře se bráníme nemocem, špatně se nám hojí rány nebo jsme unavení a ospalí. V případě, že obranný mechanismus napadá zdravou tkáň, jedná se o autoimunitní poruchu. Bílé krvinky v této situaci nedovedou rozlišit patogeny od zdravých buněk. Existuje na 80 autoimunitních poruch, mezi nejznámější patří revmatiodní artritida, lupénka nebo Crohnova nemoc.\nUrčitě není bez zajímavosti, že tyto zdravotní problémy postihují mnohem více ženy – ty tvoří až 80 % pacientů s autoimunitními poruchami. I když jejich příčina není úplně známá, má se za to, že tyto poruchy imunity mají významnou genetickou složku. A ženy v plodném věku jsou jimi nejvíce ohrožené.\nPsychika a imunita jdou ruku v ruce\nDuševní pohoda, vyrovnanost a smích skutečně pomáhají posilovat naši obranyschopnost. Snižují totiž stres, který způsobuje vypouštění hormonů jako je adrenalin nebo kortizol do těla. Krátkodobě nám sice pomáhají vyrovnat se s náročnými situacemi, ale dlouhodobě způsobují celou řadu zdravotních problémů, včetně snížené obranyschopnosti. Právě zmiňovaný smích uvolňuje dopamin, který snižuje stres. To, zda se cítíme dobře, ovlivňuje i naši kvalitu spánku. Pokud se v noci budíme ze sna s myšlenkami na nesplněné úkoly a ráno vstáváme rozlámaní, je možné, že dříve nebo později se k tomu všemu přidá chřipka nebo jiné onemocnění. Pokud totiž nemáme dostatek odpočinku, nemůže ani náš imunitní systém fungovat tak, jak má.\nBílé krvinky vznikají v kostní dřeni a v brzlíku, ale prostřednictvím lymfy a krve putují po celém těle, tam kde jsou potřeba. Tito stateční obránci žijí jen několik týdnů, ale zato je jich hodně: každá kapka krve obsahuje až 25 000 bílých krvinek.\nZvýšená teplota pomáhá uvolňování bílých krvinek, zrychluje metabolismus nebo zabraňuje určitým organismům v rozmnožování.\nDuševní pohoda, vyrovnanost a smích skutečně pomáhají posilovat naši obranyschopnost. Snižují totiž stres, který způsobuje vypouštění hormonů jako je adrenalin nebo kortizol do těla.


Proč používat marulový olej? | Kosmetika & Wellness\nProč používat marulový olej?\nMarulový olej je multifunkční kosmetický přípravek, jehož lehoučká textura připomíná spíš pleťové sérum. Díky své konzistenci se velmi rychle vstřebává do pokožky, kterou hloubkově vyživuje a hydratuje. Nezanechává na pleti mastný film a neucpává póry. Oproti jiným olejům si tedy jeho skvělé účinky můžou užívat opravdu všechny typy pleti.


Kiindi Modern Thai Restaurant – Rozvoz jídla Praha\nPondělí: 14:00 – 21:30\nÚterý: 14:00 – 21:30\nČtvrtek: 14:00 – 21:30\nPátek: 14:00 – 21:30\nSobota: 17:00 – 21:00\nNeděle: 13:00 – 19:00 Adresa podniku:\nVynikající thajská restaurace se skrývá pod tajemným názvem Kiindi Modern Thai Restaurant. Kiin znamená jíst a ve spojení s příponou Di je to dobře se najíst. Jídla jsou tu připravována jen z nejčerstvějších surovin a jsou v nich obsažené i skutečné exotické thajské byliny a koření. Nabídka jídel je skutečně mimořádně pestrá a každého jistě potěší, že při objednávce nad 1 000 Kč je doprava zdarma.\nDruhy jídla: Sezónní menu, Předkrmy, Polévky, Závitky, Saláty, Curry servírované s rýží, Pokrmy z woku servírované s rýží, Mořské plody servírované s rýží, Restovaná rýže, Nudle, Přílohy, Dezerty, Pivo lahvové, Nealkoholické nápoje, Bílá a růžová vína, Červená vína, Šumivá vína, JEN NA DÁME JÍDLO…\nMax. čas doručení: 60 minut Cena rozvozu: 69 Kč (zdarma od 1 000 Kč)


Máte volné finanční prostředky? Zkuste investovat. « Investice « Magazín ze světa financí\nPřemýšlíte, do čeho investovat své volné peníze? Nerozumíte akciím, dluhopisům, ani zlatu? Chcete investovat bezpečně? Pak je ideální volbou investice do nemovitostí. Asi se budete ptát, na jaké nemovitosti nejvíce vyděláte. Zaměřte se na Prahu, protože do Prahy neustále míří lidé, kteří tam chtějí bydlet. A hlavní město je neodmyslitelně spjato s luxusem. Není tedy od věci koupit luxusní dům a pronajímat ho.\nJestliže hledáte luxusní dům, pak se vám nabízí usedlost Šafránka, která vznikla rekonstrukcí původní vinice ze 17. století. V současné době se zde nachází čtyři luxusní vily, které nabízí přepychové byty, v nichž je bydlení jedna radost. V blízkém okolí se nachází vše potřebné.\nLuxusní byty nabízí komfortní bydlení\nMůžete pronajímat luxusní byt v historickém komplexu usedlosti Šafránka. Jedná se o areál, který se rozprostírá na ploše o velikosti 4 500 metrů čtverečních. Je zde k zakoupení celkem čtrnáct bytů, přičemž každý byt má jinou rozlohu. Můžete investovat do bytu 4+kk, 5+kk, ale v nabídce jsou i menší byty. Záleží pouze na tom, kolik jste ochotni do bytu investovat. K dispozici jsou zde i komerční prostory, které se dají snadno využít k podnikání.\nNedaleko usedlosti se nachází letiště, a tak zde budou rádi bydlet i lidé, kteří často cestují. Bytům náleží parkovací prostory a nechybí ani všechny nezbytné služby v okolí. Jestliže bude chtít obyvatel jezdit městskou hromadnou dopravou, nepřijde zkrátka, protože se zde nachází stanice MHD. Luxusní byty se nachází i nedaleko obchodního centra, parků a golfového hřiště.\nJestliže se chcete dozvědět více informací o luxusních bytech v této lokalitě, navštivte webovou stránku http://www.usedlost-safranka.cz, kde najdete informace nejen o bytech jako takových, ale také o cenách, za které jsou jednotlivé byty nabízeny. Také si zde můžete byt, který vám padne do oka, rezervovat. Investujte tedy do bydlení, protože je to výhodná a bezpečná investice, pokud se na to budete dívat z dlouhodobého hlediska.\n← I nebankovní půjčky jsou výhodné, pokud víte, kam jít\nZačněte realizovat své plány, půjčte si na to peníze →


Dresing salát recept\nDresing salát recepty, které budete milovat. Vyberte si ze stovek receptů na Dresing salát, které se vám budou snadno a rychle vařit. Připravte si ingredience a můžete se pustit do vaření Dresing salát. Užijte si objevování nových porkrmů a jídel z nejlepších Dresing salát receptů z čech i ze světa. Dobrou chuť!\n...prsa. Nakrájíme si rajčata, papriku, okurku a salát a smícháme v salátové míse. V hrnečku nebo ... menší misce si připravíme dresing. Důkladně promícháme zakysanou smetanu se solí, ... Může přidat také trochu olivového oleje. Dresing přimícháme do směsy zeleniny. Naservírujeme salát na talíře. Nakrájíme kuřecí prsa na kostičky a ... přidáme na salát. Podávat můžeme s opečeným toustovým nebo...\n...salát v Jumbo mušlích je báječný předkrm plný chutí. ... Česnekový dresing a čerstvá zelenina s bylinkami mu dodají tu ... Všechny ostatní ingredience kromě česnekového dresingu promícháme ve velké míse. Pak salát zalijeme dresingem a naplníme do vychladlých těstovin. Před...\n10. květen 2016 Salát s kuřecím masem je ideální lehký pokrm pro celou rodinu. Na pánvi si ... V hrnečku nebo menší misce si připravíme dresing. Důkladně ...\nPromícháme dobře všechny ingedience a listy salátu potíráme nebo namáčíme do dresingu. Můžeme polít salát v míse. Je výborný i na čínské zelí....\nZdravý salát z tygřích krevet, kousků pomeranče, čekanky a vlašských ořechů s jogurtovou zálivkou. Rychlý recept na chuťově dokonalý salát. Vareni.cz ...\nOhodnoťte recept: Česnekový dresing ... pažitkou. fakt dobrý, tohle si těd budu dělat k salátům,jeto i vcelku levný-jen by mě zajímalo jak je to tučný:D :-D.\nDresink si s ostatními surovinami na talíři dobře promícháme. Zeleninový salát s tuňákem a jogurtovým dresinkem ihned po přípravě podáváme. Porce je to ...\nChcete připravit salát a došla vám inspirace na zálivku? Zkuste náš recept na francouzský dresing. 1) V misce smíchejte lžíci a půl dijonské...\nDresink: v misce rozšleháme olej, majolku, sýr, ocet, hořčici, sardelovou pastu, ... Salát natrháme na kousky, přidáme slaninu, parmazán, krutony a dresink - vše ...\nKomentář k receptu Medová zálivka sones 17.04.2015 09:10:19. odpovědět nahlásit jako nevhodný. Výborné a rychlé :) skvěle dochutí jakýkoliv salát! Děkuji!\nKolem salátu caesar se točí mnoho mýtů. Jak by měl ... 1, římský salát, Nyní v akci ... Kdyby se vám dresink zdál moc hustý, přidejte trochu vody nebo oleje.\n19. červen 2012 Salát a mangold opereme, natrháme, řapík mangoldu pokrájíme na tenké ... Nivový dresink: niva: bílý jogurt nebo zakysaná smetana: stroužek ...\npečení v domácí pekárně zelenina\nlangošes praskem do peciva\nnaložený výhonky česneku\nvejce se šunkou, rajčaty, jalapeňo a ostrým dipem ...\ncokoladova pěna z avokada\nolivy a šunkou\nrebarborový koláč dity p.\ndukanovi otrubové placky\nmořské plody s\njahodový koláč do koláčové formy\nbuchta na plech bez mlika\nbuchta na plech věž mlika\nfeniklový salát rozpal to šefe\nhrníčková buchta bez mléka s pomeranci\njames oliver vepřová pa