Evropa si prochází dnem zúčtování. USA, Japonsko a Velká Británie ho oddalují? - Patria.cz\nMorální posuzování kvantitativního uvolňování záleží na konkrétním úhlu pohledu. Otázka ale v každém případě je, zda bychom byli radši obklopeni masovou nezaměstnaností. Fed se připravuje na to, že z globálního systému začne stahovat likviditu a my bychom měli slavit. Jeho politika kvantitativního uvolňování totiž fungovala pozoruhodně dobře. Spojené státy, Velká Británie a Japonsko procházejí oživením a dostávají se k „únikové rychlosti“. Pouze zmrzačená eurozóna se snaží přežít bez monetární podpory. Výsledkem je dvojitá recese, nejdelší od druhé světové války. Fiskální utahování je kontraproduktivní samo o sobě a míra zadlužení kvůli němu roste ještě rychleji. Měnová unie se stále nedostala do stavu, kdy bychom mohli hovořit o pevném oživení. Francie stojí nadále jednou nohou v recesi, OECD čeká, že růst eurozóny dosáhne v tomto roce pouze 1 % a nezaměstnanost se bude držet na 12 %. To je cena za její ideologii.\nRozdílné osudy EMU bloku a QE bloku bezpochyby ukazují na to, jak mocný nástroj představuje kvantitativní uvolňování. To říkám bez toho, že bych se chtěl stát součástí sporu mezi friedmanovci a keynesiánci. Názorů obou si cením v souvislosti s tím, jak se vyvíjela ekonomika po krizi. A zrovna tak si cením rakouské školy za názory na to, jak se vyvíjela ekonomika před prasknutím poslední bubliny. Experiment centrálního bankovnictví z let 2008–2013 každopádně ukázal, že prudký růst báze může do značné míry eliminovat negativní dopady rozpočtových škrtů, a to i v případě, že se sazby pohybují u nuly. To by nemělo být překvapením, protože QE není ničím novým. Bank of England ho uplatňovala za časů Napoleona. V podstatě to samé činili v Benátkách ve 14. století. Janov měl také svou verzi QE. V meziválečných letech bylo kvantitativní uvolňování běžným jevem, John Maynard Keynes psal v roce 1923 o jeho využití v boji s dvěma zly – deflací a inflací.\nSpojené státy mají za sebou rok nejdrastičtějšího fiskálního utažení od demobilizace na konci korejské války v 50. letech. I přesto se ale ekonomika držela dobře, protože Fed eliminoval fiskální šok. A nedošlo k růstu inflace, které se mnozí tak obávali. Výsledkem je pozoruhodný obrat v rozpočtové situaci. Míra veřejného zadlužení se stabilizovala, federální dluh v posledních šesti měsících klesl ze 101,5 % HDP na 99 % HDP. To může překvapit ty, kteří se domnívají, že pro snížení míry zadlužení je třeba dosahovat přebytků. Tento omyl je založen na tom, že hospodaření vlády přirovnáváme k hospodaření domácností. A tato chyba je nyní zakódovaná v evropském fiskálním kompaktu, což je v podstatě recept na dvě dekády deprese. Ve skutečnosti totiž stačí, aby nominální produkt rostl rychleji než dluh. I přes bolestivé utahování v Evropě nyní klesly americké deficity pod deficity irské, španělské, portugalské, řecké i francouzské.\nPodle Goldman Sachs bude letos růst Velké Británie o 1,3 procentního bodu vyšší než růst eurozóny, příští rok bude rozdíl dosahovat 1,2 procentního bodu. Oživení Velké Británie není důsledkem toho, že by její fiskální škrty byly menší. Jsou naopak porovnatelné. Rozdíl spočívá v monetární politice. Velká Británie byla totiž opět schopna dosáhnout mixu utažených rozpočtů a uvolněné monetární politiky, který fungoval tak dobře v době, kdy země opustila zlatý standard. Ekonomika sice stále trpí velkou nerovnováhou, je ale v mnohem lepší situaci, než kdyby neprocházela žádným oživením. Japonsko bylo v první polovině roku 2013 nejrychleji rostoucí ekonomikou zemí OECD. Ve třetím čtvrtletí klopýtlo, což vedlo k odsudkům Abenomie. Průzkumy ovšem ukazují, že důvěra se nadále zlepšuje. Ještě mnoho se toho v této ekonomice může pokazit, oživení může zastavit třeba zvýšení spotřebních daní. Bank of Japan je ale na dobré cestě k tomu, aby odvrátila pomalý kolaps celé země.\nZ Berlína a Bruselu můžeme slyšet, že oživení QE bloku je podivné, nelegitimní a tažené pouze tištěním peněz. To podle těchto názorů jen oddaluje den zúčtování, zatímco Evropa si jím prochází nyní. Nic nemůže být dále od pravdy než podobná tvrzení. Jde o shluk bludů, který je založen na puritánství téměř malthusiánského charakteru. Mimo jiné si plete absolutní výši dluhu s mírou zadlužení, která je rozhodující. Zaměřuje se pouze na veřejný dluh a ignoruje to, jakou tíhu představuje utahování pro soukromý sektor. Pro ekonomiku je rozhodující celkový dluh veřejného a soukromého sektoru. Ten v USA klesá, zatímco v Evropě roste a dostal se už na vyšší úroveň než v USA. Pokud někdo kritizuje dopad, jaký mělo QE na věřitele, neměl by zapomínat na to, jaký dopad by na ně měla ještě delší krize či celkový kolaps systému. Tištění peněz končí, dejme mu vřelé sbohem a díky.\nCoinbase IPO: Kryptoměny vstupují na burzu (2845x)\nŘešení dluhů, o kterém se moc nehovoří (1375x)\nPodle šéfa bitcoinové burzy se chystají zákroky proti kryptoměnám (1268x)\nČNB začne řešit, jak dlouho bude ekonomika potřebovat její podporu, říká Rusnok (823x)\nDalší fáze cyklu? (595x)\nCoinbase IPO: Kryptoměny vstupují na burzu (4763x)\nPodle šéfa bitcoinové burzy se chystají zákroky proti kryptoměnám (3303x)\nZamlčovaný problém čipů (3180x)


Komentáře k článku: Hana a Hana\nČlánek Hana a Hana\n09. 05. 2009 - 23:41\neithne: Hanu a Hanu znám z Reflexu, leč nikdy mě nezaujala. Jak mám Reflex ráda, tak Zelený Raoul a Hana a Hana by tam dle mého vůbec nemuseli být...\nS Red Meat naprosto nesrovnatelné\n10. 05. 2009 - 19:02\njana*: musím reagovat na twitter - nedávejte Jášu na fotbal a hokej.... co jsem zatím viděla, naučí se tam chlapečci hlavně podvádět, hrát na sebe, nectít partu a při každém problému se dožadovat rozhodčího. A ještě ječet: "Faul, faul!!!" Je to pro mě několik silných zážitků... Dejte ho třeba na nějaký bojový sport. Uf! to jsem se rozohnila. Promiň.\nHana a Hsna mají hezké účesy..-)\n12. 05. 2009 - 22:50\nsargo: Jen se rozohňuj, mluvíš mi z duše, je dobré slyšet to říkat nějakou autoritu!\n13. 05. 2009 - 09:27\njana*: Nedělej si ze mě legraci, potvoro!\n13. 05. 2009 - 09:29\nsargo: To je strašný, jednou za sto let řeknu něco vážně a ono se to nepozná.\n11. 05. 2009 - 10:17\nkaci: Jsa totálně pravidelným čtenářem onoho periodika, H+H jsem čítávala pravidelně, teď na idnes už ne. Většinou se mi líbily hodně, občas bývaly slabší. Ale v knižní verzi bych si asi nepořídila, do toho časáku mi to sedí tak akorát.\n11. 05. 2009 - 10:34\njarmik: jana: Normálně bych po fotbalu pro mrňousa nijak zvlášť netoužil. Ale byl jsem zaskočen, jak to tolik a takových lidí praktikuje a je přesvědčeno, že to je super.\n11. 05. 2009 - 12:38\njana*: ... zrovna jsme byli o víkendu se spřátelenýma rodinama a vedli debatu na téma, jak fotbal kazí charakter. Mě přijde ideální florbal, tam ještě není tolik rozvinutá ta mašinérie postupů, lig a reprezentací. Kdysi jsem hrála petangue se dvěma chlapečky, kteří hrajou závodně hokej. Byla to scénka, hádali se se mnou (už dospělou), byli ochotni zpochybnit naprosto cokoliv, cílem bylo jen, aby vyhráli. Za každou cenu, bez ohledu na realitu... a ty naštvané výrazy... malí Řepkové. Hele, já končím. Nezlob se za ty výlevy\n11. 05. 2009 - 13:33\njarmik: jana: Díky, to jsou úžasný komentáře. Ještě máme spoustu času o tom uvažovat. A stejně bude mít větší slovo Sargo, takže z toho bude spíš to karate nebo něco podobně míčového kolektivního\n11. 05. 2009 - 15:04\nhospodynka: Také si myslím, že bojové sporty jsou pro dětičky výchovnější než nějaký fotbal.\n11. 05. 2009 - 15:52\njarmik: Pokud jsem správně pochopil zastánce fotbalu, tak oceňují na tom - pro mladší školní věk - hlavně zapojení do lokálního klukovského networku.\n11. 05. 2009 - 18:51\njana*: .. tak to asi jó, budou mít kamarády, ale nadosmrti zkažený charakter\nJohanka hrozně ráda hraje fotbal a jde jí to, ale teď jí chlapečci řvoucí v případě své ruky - "nastřelená!", v případě cizího nastřelení -"ruka!!!!", dokonale otrávili. Taktéž manžela.\n13. 05. 2009 - 22:38\njre: To je pěkné, ta debata k jinému tématu. Já myslím, že bys měl syna především dát vyučiti mariášníkem, když už se to u rodičů tak zvrtlo...\nJinak H+H se mi nijak zvlášť nelíbí, párkrát jsem to četl a přemýšlel, kdo je vlastně cílovou skupinou. Nepřišel jsem na to.\n14. 05. 2009 - 09:34\njarmik: To doufam, ze bude umet marias a vyucit ho dame. Az bude na prazdninach v KV, tak deda bude mit pokyn ho vzdy ve ct v 20:00 odevzdat u Kubrychtu do vasi odborne pece a potom ho v 23:00 vyzvednout a zaplatit dohodnuty pocet carek z uctu jako skolne.Uplne to vidim pred sebou, krasa!


Newsletter SÚ ČR 04-05-2021 – Svaz účetních České republiky\nNewsletter SÚ ČR 04-05-2021\n- Zákon č. 183/2021 Sb., kterým se mění zákon č. 121/2021 Sb., o mimořádném příspěvku zaměstnanci při nařízené karanténě\n- Zákon č. 182/2021 Sb., kterým se mění zákon č. 438/2020 Sb., o úpravách poskytování ošetřovného v souvislosti s mimořádnými opatřeními při epidemii a o změně zákona č. 187/2006 Sb., o nemocenském pojištění, ve znění pozdějších předpisů\n2. Finanční zpravodaj č. 20/2021\n3. Finanční správa opět varuje před podvodnými e-maily\n4. Finanční správa ČR: Informace GFŘ k peněžitému příspěvku na stravování zaměstnanců\n5. Tisková zpráva MPSV: Senát dal zelenou „Izolačce“ do konce června\n6. Tisková zpráva ČSSZ: Krizové ošetřovné: nově ho mohou čerpat i příbuzní žijící mimo společnou domácnost\n7. Tisková zpráva ČSSZ: Tzv. krizové ošetřovné mohou nyní čerpat i rodiče, kteří pečují o desetileté a starší děti se zvláštními vzdělávacími potřebami\n8. Tisková zpráva ČSSZ: OSVČ: Přehled nejdůležitějších povinností vůči OSSZ\n9. ČSSZ: Ukončení platnosti tiskopisu plné moci k převzetí splátky důchodu vypláceného v hotovosti z důvodu zlepšení epidemické situace v ČR\n10. Úřad pro ochranu osobních údajů: K vedení evidence zákazníků některými poskytovateli služeb a k prokazování výsledků testů na SARS-CoV-2 ze strany zákazníků\n11. Úřad pro ochranu osobních údajů: Reakce Úřadu na výsledné znění mimořádného opatření k evidenci zákazníků v provozovnách


Co je fimóza u chlapců a jak se s nimi zachází u dětí, fotografie před a po léčbě dítěte | Pánské Doupě\nFimóza u malých dětí je poměrně časté onemocnění, které v určité fázi vůbec nevyžaduje léčbu. Ale to neznamená, že musíte nechat onemocnění trvat.\nDnes existují různé možnosti léčby této nemoci, v závislosti na tom, jak pokročilá je vaše fáze, lze použít různé metody.\nDítě má fimózu, co dělat? Neměli byste váhat a dělat nic a od třetího roku svého života začněte v budoucnu zabránit rozvoji fimózy.\nV tomto článku, podrobně o tom, co phimosis u chlapců, léčba phimosis u dětí.\nCo je phimosis u chlapců?\nPři narození chlapcovy předkožky pokrývají celou hlavu penisu úplně, a to je děláno z přírody, takže při chůzi podél narození dítěte nezakrývají důležité kanály. Taková fimóza je fyziologická a pro dítě není vůbec nebezpečné. U 90% kojenců se vyskytuje až do tří let.\nPokud si rodiče všimnou tohoto stavu penisu, nemají se bát, protože tento věk nevyžaduje léčbu. Nicméně, pokud věk dítěte překročil 3-5 let a vzhled urogenitálního systému se nezměnil, je to důvod k obavám.\nFimóza v tomto věku může již začít nepohodlí.. Při závažné fimóze je močení provázeno bolesti a samotný proces může přinést bolestivé nepohodlí. Dále může fimóza ohrozit dítě s řadou infekcí.\nVzhledem k tomu, že potrubí je zablokováno, zde dochází k nahromadění zbytků moči, které se začnou rozkládat, což vytváří ideální přírodu pro reprodukci patogenních bakterií.\nDůsledkem fimózy může být neplodnost, stejně jako nedostatečná citlivost orgánů penisu.. Kromě toho bude dítě doprovázeno neustálým pocity bolesti a bolesti.\nDále hovoříme podrobně nejen o tom, jaký je phimosis u chlapců a jak se s nimi zachází, ale také o důsledcích onemocnění.\nZpravidla může pediatr při rutinním vyšetření zjistit přítomnost fimózy u dítěte. Nicméně až do věku tří let by se neměla tato obava starat. Pokud potom, co dítě dosáhne věku 3 let, pediatr provede podobnou diagnózu, je to příležitost konzultovat urologa.. Pokud je u dítěte zjištěna fimóza, léčba bude předepsána.\nTento lékař by měl vyšetřit dítě pomocí metody palpace a masáže, a pokud existují důvody, které by naznačovaly fimózu, měl by poslat dítě k vyšetření.Zpravidla je nutné provést krevní test, moč, dopplerografii a ultrazvuk. Po obdržení výsledků analýzy a přiřazení je k výsledkům vyšetření můžete předepsat léčbu.\nJak je fimóza léčena u dětí? Pokud jde o dítě, prioritou je konzervativní léčba fimózy. Nemoc stále neprochází, jelikož se to může stát v dospělosti a nepoškozuje jeho majitele. To je důvod, proč lékaři předepisují léčbu léky, masti a masáž..\nPokud se však v penisu objeví infekce a způsob močení způsobí velkou bolest jejímu majiteli, je nutné se uchýlit k chirurgickému zákroku.\nOperace je zpravidla možná pouze ve velmi ojedinělých případech, proto pravděpodobně neohrozí takový vývoj událostí.\nMetodou konzervativní léčby je provádět vhodnou masáž.. Dítě potřebuje dobře penetrovat penis, užívá si teplou sprchu nebo koupel. Poté je nutné provádět pohyby kůže na hlavě penisu nahoru a dolů až do okamžiku, kdy začne první symptom bolesti.\nPro děti to dělá velmi obtížně, protože mohou plakat z toho, že se jim tato masáž nelíbí sama o sobě. Proto je vhodné pozvat k masáži pouze profesionály.\nTaké v případě phimosis musíte použít různé masti a přípravky, které ovlivňují zúžení krevních cév. Čím menší jsou opuštěné cévy na kůži, tím větší je pravděpodobnost, že se kůže může pohybovat z hlavy. Také terapie se týká správné výživy, protože často podobný problém může vyvolat obezitu. Lékař by se ovšem měl rozhodnout, jak léčit fimózu u dítěte.\nJaká je příčina a je potřeba léčit fimózu u chlapců:\nod 1 roku do 3 let;\nod 4 let do dospívání.\nSkutečnost, že phimóza může sloužit jako předpoklad pro vývoj parafimózy, je přečtena v této publikaci.\nPokud mluvíme o operaci, pak fimóza prošla do své rozhodující fáze. Jak v tomto případě léčit fimózu u dětí? Zpravidla se v této situaci dítě začne rozvíjet různé infekce, v penisu a slabinách je bolest.Navíc urolog má důvod předpokládat, že existují všechny předpoklady pro rozvoj neplodnosti.\nS touto fimózou zpravidla přestane být produkována semenná tekutina, močení se vyskytuje s krevními sraženinami a kůže penisu se zduří a žil. V tomto případě nemůžete věnovat konzervativní léčbu a je nutná operace. Co když phimosis u chlapců dosáhne této fáze?\nExistuje již operace, která se nazývá "obřízka" jiným způsobem a probíhá ve formě následujících kroků.:\nZa prvé, dítě dostává lokální anestezii, která dovoluje dítěti zůstat uvědomělá. Potom je předkožka vyříznutá, což ve skutečnosti představuje poměrně bezbolestný postup.\nJak víte, předkožkou je hladká kůže, která pokrývá celý žaludek. Je odříznut, aby odhalil horní část. Samotný postup je poměrně rychlý a trvá v průměru 15 až 30 minut.. V pokročilejších případech, kdy je nakažená kůže, stejně jako vysoký prah bolesti, je použita celková anestézie.\nHlavní obtíž spočívá v estetickém a jemném šití, protože penis dítěte je dost malý a práce bude mnohem pečlivější. Po dokončení postupu se aplikuje přítlačný obvaz, ošetřený antiseptickými přípravky.\nPoté, aby postup měl úspěšné důsledky, je nutné dodržovat doporučení pro pooperační období. Často je nutné měnit obvaz, aby nebyly kontaminovány močí, zpracovávali pohlavní orgány antiseptickými látkami, pečlivě se pohybovali, vyvarovali se fyzické námahy.\nPokud byla operace úspěšná, budou stehy odstraněny po uplynutí jednoho a půl - dva týdny. Důsledkem operace je zdravé tělo dítěte, stejně jako pohlavní orgán, který neztrácel citlivost a bude fungovat ve správném režimu.\nNa našich webových stránkách se můžete dozvědět více o obřízce u chlapců, včetně lékařských důvodů, a to díky následujícím článkům:\ndoporučený věk pro operaci;\nvše o pooperační péči;\nzvýšení teploty po postupu;\nChlapci potřebují obřízku?\nVypadá to, že v této publikaci lze vidět penis dítěte "před" a "po" obřízce.\nMohou však existovat negativní následky po operaci v podobě krvácení, infekce. Ale je to velmi vzácné, protože operace k odstranění fimózy z technického hlediska je poměrně jednoduchá.\nPo provedení chirurgického zákroku je nutné pravidelně se urolovat u recepce urology, aby mohl sledovat postup obnovy.\nJak léčíte fimózu u chlapců, teď víte, v další části jsou fotografie na téma.\nPhimosis u chlapců, foto před a po, foto ošetření:\nPokud není phimóza používána nebo není léčena, je možné provést řadu následků, od možných infekcí, bolestivých syndromů až po neplodnost. Vzácný případ z praxe, ale přesto je místo, kde se dá.\nPokud se neupraví, mohou to být rakoviny a nádory, které mohou později být příčinou nejkomplikovanějších operací a také mohou vést k rakovině. Proto je vaším úkolem rodičů, abyste se teď o budoucnost svého dítěte postarali.\nChcete-li shrnout téma: phimóza, jaká je a jak s ní léčit u dětí? Fimózu můžete bojovat konzervativně a operativním způsobem. V tomto případě je důležité neztratit drahocenný čas, což může vést k různým výsledkům.\nJak zacházet s fimózou u chlapce, rozhodnete se s lékařem. Vysvětlete svému dítěti důležitost léčby takové nemoci a dokonce i když má ještě operaci, nezapomeňte, že to vše je děláno pro dobro a že se v budoucnu stanete babičkou a dědečkem.\nDoufáme, že nyní máte dostatek informací o tom, jaká je fimóza a jak ji léčit u dětí, a můžete také odpovědět na otázku: "Fimóza u dětí, co dělat?".\nDr. Komarovský podrobně vypráví o problému a jeho řešení:\nSledujte video: Obřízka malého chlapce\n← Co je testosteron nebido?\nVše o tom, jak zvýšit hladinu testosteronu u člověka s drogami po 40 letech, stejně jako přirozeným způsobem →\nOld Spice po holení: Pro skutečné muže\nCo způsobuje podráždění po holení a jak se jí zbavit?\nPletené finské klobouky pro muže\nJak porodit vousy: co je třeba zvážit\nOriginální a neobvyklé trička pro muže.\nJaké operace jsou prováděny k odstranění varikokély, přehled možností a metod\nPřehled populárních snorek Snorek a léků v lékárnách\nVše o příznaky nízkého testosteronu u mužů: jaké příznaky naznačují nedostatek tohoto hormonu v těle?\nPříčiny bolesti v prostatu: příznaky, první pomoc


Jaká vás čeká návratnost u fotovoltaické elektrárny? | Woltair\nJaká vás čeká návratnost u fotovoltaické elektrárny?\nInvestice do solární elektrárny je v dnešní době častějším a častějším řešením, se kterým lidé šetří za energie, stávají se soběstačnými a ekologickými zároveň. Jak zjistit, kdy se vám vrátí vložené peníze?\nBěžná doba návratnosti fotovoltaické elektrárny bývá 7–10 let, což ale nemusí být pravidlo. Někdo se může s elektrárnou sžít natolik, že se mu vložené peníze vrátí už za 5 let. Stává se tak u návrhů, které jsou šité na míru zákazníkům.\nVyšší kvalita bydlení\nS fotovoltaikou se stanete nezávislými. Hlavní rada zní – co nejvíce vyrobené elektřiny spotřebovat ve vašem objektu. S tím souvisí i to, jakým způsobem sladíte život s vaší elektrárnou. Jelikož elektrárna vyrobí nejvíce energie kolem poledne, je rozumné si elektřinu uložit například na večer. K tomu máte několik možností. Mnozí volí zásobník pro ohřev vody, jiní vlastní nebo virtuální baterie. To, jak se fotovoltaika bude chovat ve vašich podmínkách a jak vypočítat, aby se vše spotřebovalo na místě, zařídí odborný a správně nastavený projekt.\nFaktory, které ovlivní, kdy se vám vrátí investice do střešní elektrárny:\nDoba navrácení financí se odvíjí od spotřeby, ceny za elektřinu, od velikosti fotovoltaiky i od vašeho zvoleného způsobu akumulace.\n„Záleží na nastaveném výkonu a na nastaveném systému fotovoltaiky,“ vysvětluje Nina Dešková, expertka na fotovoltaiku.\nNejzásadnější roli hraje velikost elektrárny, potažmo to, jak velkou máte plochu vhodnou k umístění fotovoltaických panelů. Neplatí, že čím vyšší výkon, tím vyšší cena elektrárny, jelikož s vyšším výkonem přijde nižší cena za jeho instalaci.\nCo ovlivňuje cenu sluneční elektrárny?\nCenu ovlivňuje mnoho faktorů od složitosti instalace na střeše (zvolená konstrukce pro uchycení panelů), po typ a výkon střídače (srdce elektrárny) a typ a velikost zvolené akumulace, např. vlastní baterie. Více o jednotlivých komponentech a jejich významu se dočtete v článku Fotovoltaika: Přehled nejdůležitějších pojmů.\nPříklad návratnosti fotovoltaiky\nVýkon: 2,5 kWp\nElektřina nyní: 12 000 Kč/rok\nNávratnost: 10 let\nNávratnost rok od roku zrychluje\nTo, kolik aktuálně stojí energie, hraje při výpočtu návratnosti zásadní roli. Jelikož se ceny za energie každoročně zvyšují, návratnost fotovoltaiky nabírá na rychlosti. Nejdůležitější však je to, jak vlastní vyrobenou energii budete využívat. V zásadě platí, že pokud chcete nejrychlejší návratnost, měli byste spotřebovávat více než 70 % vyrobené energie. Příklad: Pokud chcete sluneční elektrárnu umístit na víkendovou chalupu, kde využijete kolem 20 % energie, nebude to nejrozumnější řešení. K tomu, abyste využívali co nejvíce energie na místě, vám pomůže již zmíněná akumulace energie.\nJiná situace by nastala, pokud byste na chalupě trávili celou sezónu. Systém může pracovat výnosněji v případě, že budete přebytečnou energii prodávat do distribuční sítě, nicméně toto řešení nedoporučujeme, jelikož výkupní ceny nejsou v dnešní době příliš výhodné. Domluvte si nezávaznou schůzku s Woltair expertem ještě dnes a zjistěte, jaké nejvýhodnější řešení existuje pro vás.\nVlastní elektrárna jako skvělá investice do budoucna\nFotovoltaická elektrárna se velmi vyplatí z dlouhodobého hlediska. Mnoho našich zákazníku si s její pomocí zajišťuje nižší náklady do budoucna, např. na důchod. Získejte z elektrárny maximum: Připravte svůj dům na příchod fotovoltaiky a přečtěte si o klíčových vlastnostech fotovoltaických panelů, abyste věděli, který typ bude pro vás nejlepší.\nNemusí jít jen o finance\nSprávně nastavená fotovoltaika vám ušetří. Nemusí to být ovšem jediný důvod, proč si elektrárnu pořídit. Pro někoho může být hlavním důvodem ekologie, pro jiného nezávislost, pro dalšího jistota, že nevypadne elektřina, když ji bude zrovna nejvíce potřebovat (chovatelé zvířat, zemědělci atp.)\nVyzkoušejte nejnovější verzi online kalkulačky\nWoltair online kalkulačka fotovoltaiky vám za pár kliknutí dokáže spočítat nejen cenu za elektrárnu, ale také její návratnost. Vyzkoušejte ji!


Také klima Francie je různorodé podle části země, kterou navštívíte. Podle toho vypadá pak počasí ve Francii. Největší vliv na počasí má nadmořská výška, krajinný reliéf a vzdálenost od atlantského oceánu. Samozřejmě mohou počasí Francie ovlivnit i další drobné faktory. Základním rysem francouzského podnebí je tedy vzrůstající teplota od severu k jihu.\nPočasí ve Francii se proto vyplatí sledovat průběžně podle období, kdy se do Francie chystáte. Také závisí na účelu vaší cesty. Na klasickou letní dovolenou u moře je rozhodně vhodnější vyrazit v období od června do srpna do jižních částí Francie (například Provence, Azurové pobřeží nebo Korsika). Cestování po památkách nebo poznávací zájezdy jsou vhodné pak i během jara nebo na podzim. Lyžování v místních lyžařských střediscích pak zbývá na zimní měsíce. V zimním období si ale dávejte opět pozor na aktuální předpovědi počasí, zda nehrozí sněhové vánice, které jsou zde obzvlášť nebezpečné. Typickým úkazem v zimním období je také silný a chladný vítr nazývaný mistral.\nAktuální počasí a předpověď počasí ve Francii na příštích 9 dní\nFrancii lze obecně rozdělit do čtyř klimatických oblastí – oceánské, kontinentální, středomořské a horské.\nS oceánským klimatem se můžete setkat na západě Francie a je typické svými malými teplotními rozdíly. Zimy jsou zde mírné, léta chladnější a oproti ostatním místům ve Francii je zde větší množství srážek.\nKontinentální podnebí je typické pro střední a východní Francii. Teplotní rozdíly jsou již znatelnější (chladnější zimy a teplejší léta). Srážky jsou zde spíše průměrné.\nStředomořské klima je příznivé pro letní dovolenou u moře a vydat se za ním můžete na jih Francie, kde se setkáte jen s mírnými zimami a skutečně horkým létem. Je zde také nejvyšší počet slunečních dní během roka, což na typické letní dovolené jistě uvítáte. Srážky jsou zde typické pro období od října do dubna. Přesto nejsou nijak časté. V ostatních měsících se zde s deštěm setkáte jen zřídka.\nHorské klima bude nejvíce zajímat zimní sportovce, kteří se rozhodli Francii navštívit výhradně kvůli lyžování. V horských oblastech jsou velmi časté srážky. Sněhová pokrývka se zde drží 4 – 6 měsíců v roce. Nejvyšší návštěvnost v horských oblastech je od května do půlky července a poté od poloviny srpna do konce září.\nPrůměrné teploty ve Francii jsou během zimních měsíců od 1 do 6 stupňů Celsia, v letních měsících pak od 15 do 23 stupňů Celsia. Je ale vždy vhodné sledovat aktuální počasí ve Francii.


Regionální značka Krkonoš představuje nové členy - Krkonošský deník\nRegionální značka Krkonoš představuje nové členy\n/U NÁS DOMA/ Regionální značka Krkonoš podporuje místní výrobce. Pan Vondrák se zabývá kynologií psů a mushingem, Eva Edler je reprezentantkou taveného skla a mozaiky, Blanka Kučerová s Evou Hanoutovou spolupracují při výrobě vzdělávacích rodinných sešitů na cesty.\nRegionální značka Krkonoš představuje nové členy. | Foto: zdroj: Pivo Trautenberk\n„Jsem patriot a mám rád Krkonoše a sport,“ tak zněla slova Jiřího Vondráka z Rudníku při prezentaci své činnosti před certifikační komisí regionální značky. Pan Vondrák se dlouhá léta zabývá mushingem a kynologií psů. Je vůdcem čtyřicetičlenné smečky a nabízí zájemcům v Krkonoších projížďky se psím spřežením. Denně vstává před svítáním, aby se nejdříve postaral o svůj zvířecí tým, pak až o sebe. „V létě musím chytit ještě rosu, která začíná mizet okolo čtvrté,“ říká Jiří Vondrák. Regionální značka Krkonoše - originální produkt se v červenci rozrostla o zážitek a právě o certifikaci zážitku, Projížďka psím spřežením, kde zabodoval i několikanásobný vítěz mushingu.\nPivovar Trautenberk si registroval pod regionální značku Krkonoš svá „klíšťata“, nepasterizovaná piva, jejichž unikátní PET litrovky navrhl designér Karel Čapek. Pivovar pro turisty připravil speciální dárkové balení se čtyřmi třetinkovými lahvemi, které jsou nejen díky skvělému obsahu jedinečným suvenýrem z Krkonoš. A víte, že název pivovaru Trauteneberk není odvozen od pohádkové postavy z Krkonošských pohádek, ale od německého názvu města Trutnov - Trautenau a kopce - berg?\nOBRAZEM: Lovci modrých perel\nMístní akční skupina (MAS) Krkonoše je koordinátorem regionální značky Krkonoš. Na území Krkonoš se můžete při nákupech setkat s výrobky označenými speciálním logem Krkonoše - originální produkt®. Tato značka znamená, že výrobky prošly přísným procesem certifikace, který zákazníkovi garantuje jejich skutečný původ v Krkonoších. Místní původ však není jedinou podmínkou pro udělení značky. Značené výrobky musí přispívat k dobrému jménu regionu, proto musí být také kvalitní, šetrné vůči životnímu prostředí a jedinečné ve vztahu ke Krkonošům.\nKrkonošské pivní slavnosti jsou již tuto sobotu. S Kollerem, Pokondry a Kotkem\nDěti kreslily, jak si představují ochranu přírody\nVe vrchlabském knihkupectví K & T je možné zhlédnout výtvarné práce žáků ZŠ Školní Vrchlabí,…


Www Free Video Cz Video Sex / Chodit S Někým Olomouc\n31.12.2017 31.12.2017 by Zita Tanguay - Comment is Closed\nSex seznamka pro vaše město. Vibrátory a erotické pomůcky Mystim. Vibrátory pro muže, masáž prostaty. Sex nejen po telefonu. Erotické pomůcky, vibrátory další zboží. Vyber si, která si to s Tebou rozdá. Mučení s paní Laurou je online. Šikovné masérky si už protahují prstíky na tvé tělo! Přijď si to užít! Najdi erotické masáže v největším katalogu v ČR.\nSex po telefonu Erotické povídky. Nažhavit Vaše erotické fantazie můžete u vydařených erotických povídek a erotických freefoto. Freevideo a www czechcasting sex no 1 v číslech Celkem freevideofreefoto Tento měsíc 85 freevideo, 0 freefoto Poslední aktualizace: Tisíce freefoto galerií a sexseznamka. Sex nejen po telefonu. U nás nakoupíte rychle, levně, bezpečně.\nBudeš se oddaně plazit u mých nohou a když nebudeš poslouchat, zčastuji tě urážkami. Js em přísná a vím co si zasloužíš. Jsem zkušená nymfomanka a ráda tě zavedu do tajů sexu. Nemusíš se u mě vůbec stydět, stačí se mi svěřit a zaučím tě v sexu tak, že budeš umět uspokojit každou ženu. Znám taky triky aby ses co nejvíc vystříkal. Šikovné žáky u mne na závěr čeká vášnivá kuřba. Na inzeráty můžete reagovat snadno smskou a ihned se tak seznámit.\nstara kunda freevideoporno\nholky o masturbaci dtsny svet\njak honit tantra plzen\nMokry orgasmus video czech casting nikola\nNahe fotky zen sex na ulici\nPrivát hradec králové seznamka zlín


Tony’s Chocolonely – mléčná čokoláda, nugát, 47 gramů - Pro mlsouny\nDomů / Tony's Chocolonely / čokolády / mléčná čokoláda / Tony’s Chocolonely – mléčná čokoláda, nugát, 47 gramů\nTony’s Chocolonely – mléčná čokoláda, nugát, 47 gramů\n49,90 Kč –40 %\n49,90 Kč –40 % 29,90 Kč\nBelgická mléčná čokoláda s nugátem. Nedejte se, balení je tak akorát pro jednoho!\nIdeální velikost pro jednoho. Kdo by neznal nugát. A teď už určitě znáte i kvalitní mléčnou čokoládu z Holandska Tony’s Chocolonely. Znáte už ale tuto kombinaci? Rozplyne se na jazyku a kousíčky nugátu zůstanou v ústech až do konce. Ale ne na dlouho, že. Jen dokud je rychle nespolknete. Už nemůžete, ale stejně ji dojíte? Tak se na sebe nezlobte, alespoň jste to nevzdali předčasně!\nBelgická mléčná čokoláda s nugátem. Obsah kakaa nejméně 32%.\nSložení: cukr, sušené plnotučné mléko, kakaové máslo, kakaová hmota, nugát 10% (třtinový cukr, glukózový sirup, mandle 20%, med, kakaové máslo, bramborový škrob, vaječný bílek, přírodní vanilkové aroma), emulgátor: sójový lecitin.\nNutriční hodnoty na 100 gramů: Energetická hodnota/energie 2246 kJ/537 kcal, Tuky 31,5 gramů z toho nasycené mastné kyseliny 18,2 gramů, Sacharidy 53,7 gramů z toho cukry 51,0 gramů, Bílkoviny 7,8 gramů, Sůl 0,19 gramů.\nMINIMÁLNÍ TRVANLIVOST DO: 30.9.2021. Skladujte v temnu, suchu a chladu, ale ne v chladničce.\nCukr, kakaové máslo, kakaová hmota, nugát, med, přírodní vanilkové aroma obchodovány v souladu s podmínkami spravedlivého obchodu FAIRTRADE. Celkem 73%.


Andropeyronie® klinické studií Peyronieho choroba\nAndropeyronie je vědecky testovaná\nŘízení nemocí v akutní fázi Peyronie s napínacím zařízením: Nenahodirovaný perspektivní řízený zkušební proces s ultrazvukovou korelací\nZávěry: předkožky trakční terapie (PTT) se jeví jako účinná léčba akutní fáze (AP) peyronie (PD) z hlediska snížení bolestivosti, snížení zakřivení předkožky a zlepšení sexuální funkce.\nPoužití peniličního napínacího zařízení snižuje potřebu cyklů kollagenázy u pacientů s Peyronieovou chorobou\nZÁVĚRY: kombinace použití penile napínacího zařízení s collagenázou je užitečná pro snížení počtu cyklů, které dosahují podobných výsledků jako v literatuře, a zlepšení nákladové efektivity léčby\nPeyronieho nemoc a mechanotransdukce: analýza buněčných změn Peyronie v buněčném kmeni v systému buněčné kultury\nZÁVĚRY: Tato novátorská studie o buňkách odvozených z nemocných a běžných lidských Tunica albuginea kultivovaných v mechanickém napjatém prostředí poskytuje dobré vědecké důkazy pro použití penilní napínací funkce v Peyronieově remodelaci plaku.\nNeinvazivní léčba při řízení Peyronieho onemocnění\nZÁVĚRY: úlohou trakčních terapií v PD je zastavit postup zjizvnění, obnovit penilitu a nosník, snížit zakřivení, zvýšit sexuální funkci a nakonec předejít nebo zjednodušit chirurgii\nPoužití zařízení penile Extender v léčbě penile zakřivení v důsledku Peyronieho onemocnění. Výsledky výhledové studie pro etapu II\nZÁVĚRY: v naší studijní populaci se penilační zařízení produkováno vylepšením penilované křivosti. Zaznamenalo se také výrazné prodloužení penisu jak ve flidu, tak v napjatým stavu.\nMůže externí nosítka penisu redukovat Peyronieho zakřivení?\nZÁVĚRY: tyto výsledky naznačují slibné použití PS [Andropeyronie penilní nosítka] ve vybraných pacientech Peyronie zasažených penilní křivinou bez erektilní dysfunkce.\nBezpečnost a proveditelnost injekcí bohatých fibrin maticové injekce pro léčbu běžných podmínek urologických\nVÝSLEDKY: u pacientů s PD s následným následováním, 80 (4/5) zpočátku vykázali subjektivní zlepšení v jejich stupni křivosti.\nPeyronieho nemoc – poslední léčebné možnosti\nZÁVĚRY: léčba Peyronieho onemocnění bude jednou z voleb mezi pacientem a specialistou. Pro ty, kteří nemohou nebo nechtějí podstoupit chirurgickou volbu, je Andropeyronie opravdová alternativa.\nZÁVĚRY: v současné době je pravděpodobné, že v kontextu nechirurgických léčebných postupů je nejvhodnějším způsobem řízení této podmínky multimodální přístup, například kombinace mechanických terapií a CCH.\nPřezkoumat možnosti správy pro nemoc v aktivním stádiu Peyronie\nZÁVĚRY: penile trakční terapie může zlepšit výsledky pacienta.\nPenile natažený jako léčba na Peyronieho chorobu: přezkum\nZÁVĚRY: protažení penile je efektivní terapií pro PD. Údaje z omezených pokusů naznačují roli pro PTT a VEDs v řízení PD, i když je zapotřebí dalšího výzkumu.\nVliv Adjunční mechanické trakce na délku penile u mužů podrobujících se prvotních ošetření Peyroniovy nemoci: systematický přezkum a meta-analýza\nZÁVĚR: PTT může být slibná technika, která sníží délku ztráty u mužů, kteří procházejí v režimu PD. Budoucí práce by měly být provedeny s cílem zjistit ideální načasování a subpopulace, které by měly prospěch z PTT.\nVliv penile na trakčního a vakuového zařízení na Peyronieho chorobu v modelu zvířete\nZÁVĚRY: u TD a VD lze pozorovat různé přínosy pro léčbu PD.\nAnalýza našich výsledků při léčbě Peyroniés onemocnění s Clostridium histolyticum collagenáza a modelování pomocí rozšíření penisu\nZÁVĚR: injekce CHC a modelování v PD snížily zakřivení penisu. Jedná se o léčbu, která se může vyhnout trestnému zákroku pro PD v několika případech a v případě potřeby může být procedura méně invazivní chirurgií.\nPenile trakční terapie a Peyroniova nemoc: stav uměleckého hodnocení současné literatury\nZÁVĚRY: penilní napínací zařízení je přípustné, má minimální nepříznivý výsledek a muži jsou s přístrojem obecně spokojeni.\nPenilní trakční terapie pro Peyronieho nemoc – Jaké jsou důkazy?\nZávěr: důkazy na úrovni 2b (podle oxfordského centra pro léky založené na důkazech) naznačují, že PTT je přijatelná, minimálně invazivní metoda pro muže s PD.\nLéčebné pokroky při léčbě Peyronieho onemocnění\nZávěry: trakční terapie jako součást multimodálního přístupu je nepoužitý doplňkový nástroj pro prevenci ztráty délky předkožky, která souvisí s PD, ale její účinnost závisí na shodě pacienta.\nHodnocení ústní Pentoxifylline, kolchicin a penile pro řízení onemocnění Peyronie\nZÁVĚRY: celkem, pentoxifylline a colchicin, které jsou převzaty s průvodním přízvukem, představují potenciálně výhodné, nízké náklady a účinné ošetření penilních křivosti a plaketu, které je výsledkem PD.


Obdivovali se dýmkám - Frýdecko-místecký a třinecký deník\nObdivovali se dýmkám\nLhotka – Vlastimilovi Šenkýřovi ze Lhotky učarovaly dýmky. Proto v sále zdejšího obecního úřadu připravil besedu o dýmkách a o dýmkařském řemesle vůbec spojenou s výstavkou svých dýmek.\nVlastimil Šenkýř (vpravo) při debatě s moderátorem besedy Jiřím Figurou.Foto: Dajana Zápalková\nTy tady přítomní mohli obdivovat uspořádané na stolech z všelijakého materiálu – porcelánu, rohoviny, dřeva i vyložené perletí. Nechyběly ani dýmky z různé doby, třeba torzo francouzské dýmky z bojiště u Slavkova, byl tu i turecký čibuk 350 let starý, opiová dýmka a mnoho jiných a neméně zajímavých kousků. Byla to ale jen část jeho sbírky – asi čtvrtina. Svého času Vlastnil Šenkýř až na 1 500 dýmek.\n„Narodil jsem se v Brně Židenicích, místo vojny jsem šel na šachtu. Pracoval jsem necelých třicet let, nejdříve na dole Hlubina, pak na Staříči. Práce to byla jistě těžká, proto jsem musel někde relaxovat. Místem odpočinku pro mne byly vždy hory. Mám rád tuto překrásnou přírodu pod Ondřejníkem, poznával jsem ji od mládí. Na svých toulkách jsem potkával i staré lidi, kteří mi hodně vyprávěli o zdejším kraji. Podařilo se mi tak sebrat spoustu básní, písní a já jsem načerpal vždy potřebnou energii a získal nová přátelství. Jsem rád, že mi matka dala život, zdraví, lásku, že jsem měl to štěstí a obklopují mě dobří lidé,“ vyznal se ze svých vzpomínek Vlastimil Šenkýř, zvaný Bílý bizon.\nKouřit začal v osmnácti letech a hned dýmku, objevil její krásu. Více se zajímal o dýmkařské řemeslo, kterým se živily většinou celé rodiny. Hosté si mohli všimnout vystaveného výučního listu či vysvědčení o zkoušce tovaryšské, na základě kterých se lidé převážně v Kelči stávali dýmkařskými pomocníky a poté i mistry v tomto řemesle.\nVladimír Šenkýř na sebe prozradil, že hodně kouřil a „bafání“ se nezbavil dodnes. I mezi svým vyprávěním si nacpal dýmku a sem tam potáhnul. Mimo jiné se pochlubil, že ve svých třiceti letech byl pozván do pražského kuřáckého klubu, kde si podával ruku třeba s takovým umělci, jako byli pánové Podskalský či Filipovský. Dnes se snaží soustředit svoji sbírku na moravskou fajfku, a když se dozví, že je možné někde získat nějaký obdivuhodný kousek – dýmku, hned se tam vydá.\n„Dýmky mi dělají radost, jsem rád, že mám něco, co za mě mluví a to mi přináší vnitřní radost,“ vyznal se Šenkýř. „Mohu říct, že „Bílého bizona“ znám jako člověka dobrosrdečného, příjemného, který má rád zvířata i děti, které se přijdou k němu rády svézt na koníku,“ řekla o dýmkaři Vlastimilu Šenkýřovi Soňa Reková ze Lhotky, která si přišla poslechnout jeho vyprávění.


> Katalog programů > Fyzická geografie > Studijní plán\nPřF FYGR Fyzická geografie\nNázev anglicky: Physical geography\nZahrnut v programu: PřF D-FYGR_ Fyzická geografie\nStudent u státní doktorské zkoušky prokazuje, že zvládl do hloubky problematiku fyzické geografie, včetně odpovídajících technik a dovedností. Cílem je prověřit jak znalostní úroveň, tak schopnosti aktivního řešení problému, včetně jejich komplexního chápání a aplikace odpovídajících metod analýzy a syntézy. Ke státní doktorské zkoušce se může student přihlásit nejdříve po splnění požadavků ISP, nejpozději však v 5. semestru. Součástí Státní doktorské zkoušky je obhajoba Tezí dizertační práce zvláštním oponentem.\n-\tObecná fyzická geografie (složky, procesy, jevy, celostní chápání fyzicko-geografické sféry)\n-\tMetody fyzicko-geografického výzkumu (získávání a hodnocení dat, metody jejich zpracování)\n- Příprava disertační práce a publikační činnost (min. 70% pracovní zátěže) – probíhá po celou dobu studia a jejím základem je publikační činnost. Publikační činnost sestává z minimálně tří přijatých vědeckých článků případně aplikované výstupy typu metodika/software. V případě vědeckých publikací se jedná o minimálně jeden prvoautorský impaktovaný článek (v databázi Web of Science), další prvoautorský článek (alespoň v databázi Scopus nebo Web of Science) a další spoluautorský recenzovaný článek\n- Pedagogická činnost (max. 5 % pracovní zátěže) – doktorand se podílí na výuce a to vedením cvičení/seminářů, terénních kurzů, vybranou přednáškou, či přípravou studijních podkladů v prvních 4 semestrech. Nedílnou součástí rozvoje pedagogických zkušeností doktoranda je konzultování, příp. posuzovaní pregraduálních prací. Podíl na výuce činí max. 150 hodin za studium, probíhá v prvních 4 semestrech.\n- Obhajoba tezí disertační práce – musí být splněna nejpozději do 6. semestru\n- Zahraniční stáž (min. 5 % pracovní zátěže) – nutno absolvovat v min. délce 2 měsíce za dobu studia nebo se aktivně podílet na mezinárodním projektu po dobu nejméně 2 roky\n- Základy vědecké práce a příprava vědecké publikace ve fyzické geografii\nDále 2 ze 6 níže uvedených fyzicko-geografických okruhů ukončených zkouškou:\n- Geosféra (geologie a geomorfologie)\n- Atmosféra (meteorologie a klimatologie)\n- Hydrosféra (hydrologie, limnologie a glaciologie)\n- Pedosféra (pedologie, pedogeografie)\n- Biosféra (botanika, zoologie, (krajinná) ekologie)\n- Vývoj přírodních systémů (paleogeografie, paleoklimatologie, paleoekologie)\nPovinné předměty FG\nPřF:ZD150 Základy vědecké práce a příprava vědecké publikace ve FG D. Nývlt z 0/2/0 2 - P\nPřF:ZD161 Oborový seminář z FG I R. Brázdil z 0/2/0 2 2 -\nPřF:ZD162 Oborový seminář z FG II R. Brázdil z 0/2/0 2 4 -\nPřF:ZD163 Oborový seminář z FG III R. Brázdil z 0/2/0 2 6 -\nPřF:ZD171 Prezentační seminář z FG I D. Nývlt z 0/2/0 2 2 -\nPřF:ZD172 Prezentační seminář z FG II D. Nývlt z 0/2 2 4 -\nPřF:ZD173 Prezentační seminář z FG III D. Nývlt z 0/2 2 6 -\nPřF:ZD010 Teze dizertační práce D. Nývlt z 0/0/0 10 6 P\nPřF:ZD011 Příprava dizertační práce I D. Nývlt z 0/0/15 15 1 P\nPřF:ZD012 Příprava dizertační práce II D. Nývlt z 0/0/15 15 2 P\nPřF:ZD013 Příprava dizertační práce III D. Nývlt z 0/0/15 15 3 P\nPřF:ZD014 Příprava dizertační práce IV D. Nývlt z 0/0 27 4 P\nPřF:ZD015 Příprava dizertační práce V D. Nývlt z 0/0 17 5 P\nPřF:ZD016 Příprava dizertační práce VI D. Nývlt z 0/0 30 6 P\nPřF:ZD017 Příprava disertační práce VII D. Nývlt z 0/0 30 7 P\nPřF:ZD018 Příprava dizertační práce VIII D. Nývlt z 0/0/0 20 8 P\nPřF:ZD151 Geosféra (geologie a geomorfologie) D. Nývlt zk 4/0/0 12 - Z\nPřF:ZD152 Atmosféra (meteorologie a klimatologie) R. Brázdil zk 4/0/0 12 - Z\nPřF:ZD153 Hydrosféra (hydrologie, limnologie a glaciologie) M. Šulc Michalková zk 4/0/0 12 - Z\nPřF:ZD154 Pedosféra (pedologie, pedogeografie) J. Burianová zk 4/0/0 12 - Z\nPřF:ZD155 Biosféra (biogeografie, (krajinná) ekologie) J. Divíšek zk 4/0/0 12 - Z\nPřF:ZD156 Vývoj přírodních systémů (paleogeografie, paleoklimatologie, paleoekologie) D. Nývlt zk 4/0/0 12 - Z\n3. 7. 2022 | 02:44 Aktuální datum a čas


EnviWeb - Lihovar ve Větrném Jeníkově se chystá vyrábět elektřinu z odpadu\n20.04.2010 | zdroj: ČTK | 128× přečteno vytisknout článek\n24.06. - Kolín chce obyvatelům rozdat kompostéry, zjišťuje zájem23.06. - Elektromobily mají ekologický význam jen v případě, že budou jezdit na elektřinu z obnovitelných zdrojů23.06. - Jižní Korea mění kvůli životnímu prostředí energetiku22.06. - Startuje hlasování veřejnosti o vítězích 9. ročníku ekologické soutěže E.ON Energy Globe20.06. - Velký zelený pátek - nové dotace pro fotovoltaiku, tepelná čerpadla...19.06. - Energetické štítky A-G mají zelenou19.06. - Technologie zlevňují, obnovitelné zdroje se brzy obejdou bez dotací19.06. - V Litoměřicích vznikne centrum výzkumu geotermální energie16.06. - Mezinárodní sympozium věnované anaerobní mikrobiologii13.06. - Plzeňská firma na Expu v Astaně představí systém ukládání energie a moderního řízení spotřeby elektřiny12.06. - Ze semináře: Nakládání s biologicky rozložitelným odpadem z kuchyní a stravoven07.06. - V Libereckém kraji je 60 pct el. energie z alternativních zdrojů05.06. - NĚMECKO: Komunitní energetika05.06. - 82 % Čechů láká výroba a skladování vlastní elektrické energie, rozvoj akumulace může přinést tisíce nových pracovních míst04.06. - Přednáška Energie - budoucnost lidstva


Zastupitelé se sešli na pracovním jednání - Naše Kosmonosy\nHome Reportáže Zastupitelé se sešli na pracovním jednání\nZastupitelé se sešli na pracovním jednání\nPondělí, 20 Leden 2014 16:22\tDavid Odnoha\nV pátek 17.ledna se po čtrnácté hodině sešli před městským úřadem zastupitelé města na svém pracovním jednání, jehož cílem byla prohlídka lokalit, které jsou v majetku města. Výsledkem tohoto setkání by měla být snadnější dohoda na investičních prioritách pro letošní rok - rozpočet pro letošní rok je totiž stále ve stádiu příprav. Zastupitelé, doprovázeni předsedou stevební komise rady města ing.Janečkem, vedoucím správního odboru ing. Šimonem a tajemníkem MÚ Mgr.Podlipným, navštívili nejprve areál SK Kosmonosy, kde se seznámili se stavem prostor, ve kterých bývávala restaurace, a naposledy tam byla prodejna rybářských potřeb. Dále si přítomní prohlédli kuželnu a její zázemí, kde řešili vlhkost v těchto prostorách a dozvěděli se o tom, jak je postupně tento problém řešen. Z areálu SK Kosmonosy se přesunuli na hřbitov, kde si prohlédli upravenou část hřbitova, která by měla v budoucnu sloužit jako rozptylová loučka.\nDalší kroky delegace vedly do areálu koupaliště - ocenili práci kosmonoských hasičů, kteří zbavili prostranství kolem starého bazénu od náletových křovin; další kroky vedly do domu, kde dříve bydlel správce celého areálu. Po diskuzi o možnostech využití celého prostoru odjeli zastupitelé do zámeckého parku, kde se soustředili nejen na vybudovaný "vzorek" jižní obvodové zdi, ale zabývali se také havarijním stavem zdí uprostřed zámku. Jejich statické zabezpečení bude pravděpodobně jednou z prioritních akcí, kam bude potřeba nasměrovat peníze. Po diskuzi o situaci ve školce a na zámku se účastníci rozešli s tím, že by každý měl sepsat své priority před tím, než bude rozpočet města připraven k projednání na zastupitelstvu.\nTímto bych vás, čtenáře těchto stránek, rád vyzval: dejte vědět přímo na úřad, nebo přes mou emailovou adresu, co cítíte právě vy jako důležité pro uvedení do rozpočtu a pro vyčlenění potřebných finančních prostředků na tuto akci. Ještě je čas diskutovat.\n1 zprávy napsal(a) v Sobota, 25 Leden 2014 12:24\nTo jsou tedy zprávy. Nuda, nuda, nuda!


33. kapitola – Blanch manor\nRáno se Harry vzbudil velice brzy. I když byla neděle, tak byl kolem šesti vzhůru. Rozhodl se, že se oblékne, nasnídá a zajde kam jinam, než do knihovny.\nSeděl u stolku, zatím tam byla jen jediná osoba, která nebyla zrovna z jeho oblíbené koleje. Pansy Parkinsonová se zvedla a měla v plánu zrovna odejít, když se Harry ohlédl.\n„Co čumíš Pottere?“ vyplázla na něj jazyk a tvářila se ublíženě a naštvaně zároveň. Harry dodneška nepochopil, co proti němu vlastně má. Až na to, že ji ovlivňuje samozřejmě Malfoy, tak ji nic neudělal. Pak si ale vzpomněl, že Zmijozel je velice závistivý a nepřátelský. Když si uvědomil, kolik toho dokázal, nikdo ze Zmijozelu by ho v tom případě neměl mít rád. A taky to vlastně taky je. Dál nad tím neuvažoval. Pokračoval dál ve čtení. Byl teprve u písmene G a to už byl v třetině knihy.\nGable-Gabsly takových je čistokrevných rodin. Tyhle dvě zrovna neměly nejdelší kořeny, Gableovi zahynuli před více než padesáti lety. Už nikdo jménem Gable nežije… Harry projel další jména. Stále se u žádného nevyskytovala Rowena z Havraspáru jako dávná příbuzná.\nJména s krátkými kořeny automaticky vynechával, poněvadž by nemohli mít Rowenu za předka, Rowena bude mít jistě dlouhý rodokmen. Goldon-Goyle, Rodina Goylů byla strašně protáhlá a vážená, ale Rowena jistě jejich předkem není. Goyle je přece ze Zmijozelu… dál a dál .. Green-Grindewald-Grunnon .. tady těch jmen je ..stále jich přečetl pouze polovinu.\nKoukl na hodiny a bylo půl osmé. Už si to k němu šinula Hermiona s Ronem.\n„Tak tady jsi, to jsem si mohla myslet. Našel jsi něco ?“ ptala se v nadějí v hlase, i když ji bylo jasné, že zatím Harry nenašel ani stopu.\nHledaly další dvě hodiny. Skončili u písmene H.\n„Hele, tohle si necháme zase na jindy. Příště začneme od H. My teď s Harrym musíme jít na famfrpálový zápas,“ zvedl se Ron.\nNo jistě, Harry na to úplně zapomněl. Minulý týden jim přece sám říkal, že by chtěl o víkendu začít trénovat. Je sám kapitánem a zapomíná na to, co říká ostatním. Kdyby mu to Ron nepřipomenul, i když sám asi netušil, že Harry na svá slova zapomněl, tak by tu dál seděl a ostatní hráči by marně na něj čekali na hřišti.\nByl druhý týden v Březnu, počasí bylo sice teplejší, než dříve, ale stále to nebylo ono. Venku bylo něco kolem deseti stupňů. Mírně mrholilo a všem mrzly ruce.\nI když to nebylo podle Harryho představ, i když si nevedli nejhůře, asi po hodině a čtvrt to vzdali. Začínalo čím dál víc pršet a foukal silný vítr. Avšak Fredovi ani Georgeovi nescházel smysl pro humor.\n„Promiň, když jsem si myslel, že se do tebe převtělil Oliver, Harry,“ koukal na něj smutně Fred a George dodal, „Jo, promiň, že jsme si mysleli, že jsi jeho siamské dvojče, které při porodu oddělili. To opravdu nejsi,“ dělal, že přemýšlí, „protože kdybys byl,“ doplnil ho Fred „tak bys nás tam nechal ještě dobrých pár hodin, stejně jako to dělával Oliver, aby si byl jistý, že dokážeme perfektně hrát i v tak strašných podmínkách.“ „A to jsi neudělal, takže se ti velice omlouváme,“ dodal George s tak vážným výrazem, že hned Harry vyprskl smíchy a Ron se přidal.\n„Vy dva, měli jste někdy špatnou náladu ?“ otočila se na ně Katie s úsměvem.\n„Počkej ?“ zarazil se Fred, „Jo, měli…“\n„Když se nám jednou nepovedl jeden fígl na Filche,“ pokračoval George, „to jsme byli opravdu naštvaní.“\n„Ale to bylo kdysi v prvním ročníku, to byly časy,“ povzdechl si Fred.\nVšichni se vysušili a po chvíli, kdy jim Harry poděkoval, zase zmizeli v záplavu lidských těl, která se hrnula do Velké síně, kde na ně čekal oběd.\n5 komentáře “33. kapitola”\n28. 2. 2006 (13:50)\n12. 6. 2006 (14:21)\nHudáci to by skazilo náladu každýmu.\n31. 10. 2006 (14:42)\njo:) taky si myslim 🙂\nfred a George…svaté osoby knížek…hlavně kvůli tomu,co udělali v pětce Umbridgeové:)a taky kvůli svým hárům;)\n15. 11. 2006 (19:57)\njá doufala, ze bude dalsim dedicem hermiona…je mi jasny, ze nemela zadne predky z kouzel, ale by bylo by to husty… mohla by jim byt i Cho…ze jo? to me napadlo az ted…\nAlbus Severus Prince-Lloyd napsal:\n2. 5. 2010 (18:36)\nAsi Vás zklamu,možná ne,ale jediným potomkem jsem já,Albus Severus Prince-Lloyd, v rodině, se dědí velmi mocná Rowenina magie,kdo chce vědět víc ať napiše. Jak jistě víte,pradědeček Roweny byl samotný Merlin!!! A nelíbí se mi jak tu mlžíte. Rodina jde přes Lloydy,Prince,Smithe-ti jsou spojení s Helgou,Gordoni….je jich mnoho


Pohádka o tom, jak zachránit svět - Eden | recenze | Databáze knih\nPohádka o tom, jak zachránit svět\nEden (2015) / Aires\nRyan je typický neodolatelný hezoun, který učaruje i Eden Anfieldové. Eden je obyčejná šestnáctiletá dívka, která nemá žádné plány do budoucnosti a zatím ještě nepotkala toho pravého. Vše se ale změní, když se v jejím životě objeví tajemný Ryan, který je na první pohled jiný. A zdá se, že mu Eden padla do oka, protože ze všech dívek ve škole se zajímá právě o ni. Je na něm ale něco podivného. Nezná pizzu a nemá ani potuchy o tom, co se přihodilo v minulém století.\nRyan se sbližuje s Eden a ta brzy odhalí jeho tajemství, když v jeho pokoji náhodou objeví knihu, kterou napsal její nejlepší kamarád. Ta má datum vydání až za padesát let..Eden tak zjišťuje pravdu, že Ryan tu není jen náhodou. Přišel z budoucnosti a spočívá na něm nelehký úkol zachránit svět..\nV knize se všechno točí okolo jedné nenápadné planetky, která způsobí mnoho radosti i trápení, a kolem cestování časem. Tyto dva neokoukané náměty dávají tušit, že Eden by mohla být zajímavá kniha. Autorka se ovšem obou témat dotkne jen lehce a je znát, že mnohem raději zůstává (doslova) nohama na zemi a pohybuje se na pevné půdě středoškolských vztahů a lásek. Nejvýraznější dějovou linkou je tak vztah mezi Eden a Ryanem.\nNení to špatné, ale jestli čekáte propracovanou sci-fi, budete zklamaní. Podle mě je škoda, že cestování časem je v knize odbyté. Mohla z toho být opravdu dobrá zápletka. Takhle je knížka plná klišé, která určitě už všichni znáte. Jestli ne, zopakujeme si je - krásný nový kluk ve třídě, který něco skrývá..A pak je tu romantika, které je v knize vrchovatě. Od koukání na hvězdy při měsíčku, přes sázení stromku lásky, až po ukázkově klišovitý konec.\nA ještě pár slov ke konci. Kdyby autorka knížku ukončila tak o deset stránek dříve, bez poslední kapitoly, bylo by to uvěřitelnější a originálnější. I v ději se našlo pár míst, které zaváněly naivitou. Třeba když Eden její šestnáctiletý přítel daruje auto. Eden působí jako milá a naivní dívka, se sklonem neustále rudnout a Ryan je sympaťák. Dohromady to je příjemný páreček, který ale nijak nevybočuje z řady jiných YA dvojic.\nKniha je ovšem psaná jednoduchým a čtivým stylem. Slupnete ji jako malinu za jedno odpoledne. Eden je výborná oddechovka u které si příjemně počtete a sem tam se i zasmějete. Pokud jste nenároční a ke spokojenosti vám stačí si jen přečíst hezkou knihu o lásce s happyendem, Eden vás potěší. Je to taková pěkná průměrná pohádka o tom, jak zachránit svět.


Tunika s korálkami - Červená - Halenky / Tuniky - Žena - Promod\nTunika s korálkami\n349 Kč 699 Kč - 50%\nDámská tunika zdobená korálkami ve výstřihu. Vpředu překřížený efekt, výstřih do V. Na zádech hluboký kulatý výstřih. Krátké rukávy s volánkem. Od prsou dolů volný střih. Spodní lem střižený do oblouku.\nReference PROMOD ® : 1-3-26-00-21-040\nDélka uprostřed zad cca 73 cm.


E459 (Beta-cyklodextrin) – éčka.pedie.CZ wiki | Éčka, seznam éček v potravinách, přídatné látky a aditiva, databáze, emulgátory a jejich škodlivost a použití v potravinách\n(Přesměrováno z E459)\nE459 (Beta-cyklodextrin) se řadí mezi tzv. "éčka", což je hovorový název pro aditiva, tedy přídatné látky ovlivňující vlastnosti potravin jako trvanlivost, barva atd. V potravinárském průmyslu se chemické látky, jinak známé jako éčka, označují dle schémy EXXX, přičemž XXX reprezentuje číselný kód. Toto označování bylo zavedeno z praktických důvodů.\nCyklodextriny jsou skupinou sloučenin, vytvořených z molekul cukru svázaných v kruhu (cyklické oligosacharidy). Cyklodextriny jsou vyrobeny ze škrobu enzymatickou přeměnou.\nPoužívají se v potravinářském, farmaceutickém a chemickém průmyslu. Používá se jako emulgátor v potravinách (majonézy) a kosmetickém průmyslu (pleťové krémy), stejně jako činidlo při šlehání dezertů, výrobě cukrářských a pekařských výrobků. Beta-cyklodextrin je schválen v EU jako potravinářská přídatná látka číslo E459.\nVýrobky obsahující E459 (Beta-cyklodextrin)[editovat]\nCitováno z „http://ecka.pedie.cz/index.php?title=E459_(Beta-cyklodextrin)&oldid=3868“


Porsche 911 Targa Turbo míří do Ženevy | AutoMotoNews.cz\nPorsche 911 Targa Turbo míří do Ženevy\nŠtítky: Porsche\tA čeho se můžeme dočkat? Očekáváme, že bude představena nejrychlejší 911 Targa, která kdy byla vytvořena. Zároveň se Targa pyšní časem 19 sekund. Za tuto dobu dokáže složit nebo rozložit svou střechu.\nPřestože má Porsche spoustu plánů, které chce na Geneva Motor Show představit, zdá se být celkem v pohodě. Zato my v pohodě nejsme. Jsme plni očekávání, zvláště poté, co Porsche potvrdilo účast modelu 911 Targa Turbo.\nPodrobnosti jsou omezené, ale auto pravděpodobně převezme některé designové prvky od 911 Turbo. Pochlubit se pak také může jedinečnou skládací střechou, která může být otevřena nebo uzavřena za pouhých 19 sekund.\nStejně jako standardní model 911, bude Targa Turbo využívat služeb přeplňovaného šestiválce o objemu 3,8 litru, jež vyvíjí výkon až 520 koní (383 kW) a až 710 Nm točivého momentu. 911 Turbo kupé dokáže zrychlit z 0-100 km/h za pouhé 3,2 sekundy, nicméně se očekává, že varianta Targa na tom může být několik i o něco hůře.


jo, to to bylo krásný kino. jmenovalo se Hvězda, a mělo to po obou stranách toho plátna krásný hvězdy vy- plasticky vystouplý barevný z takových světýlek LR: [mhm] DB: [toho] kina bylo škoda, no už se nikdy neobnovilo,\ntak to kino Slávia ((Kino Slávia Židenice)), té sme říkali blechárna [((smích))] LR: [((smích))] DB: nevim proč. měli tam dřevěný sedadla vobyčejný, to nám asi ňák vadilo nebo co, jinde byly ty polštářky a takový ty p- prostě potažený, jo?\nDB [to byl] bylo nový kino LR: mhm DB: nově zřízený, krásný, moderní, veliký. ježíš, ty kina byly tak krásný, takový obrovský. a fascinovaly mě ty hvězdy, byly takový vypouklý, takle a teď takový mozaikový a teď to všema barvama hrálo, ty hvězdy se vždycky rozsvítily. bylo to hezký kino no ale, bohužel. někde se chodilo z boku, někde se chodilo vod plátna, že, někde se chodilo proti plátnu, každý to kino bylo jinak ten interiér byl jinačí\n[a a jak] to vypadalo, třeba v Řečkovicích, když se promítal film LH: no tak nic, no, tak plátno, a někde to pouštěl, a židle se tam nanesly, který byly v Řečkovicích, když tam třeba byla ňáká zábava nebo něco, sál byl dosti velkej, takže málo kdy myslím to bylo plné, abych řekla, to prostě bylo takové provizorium, aby teda ty Řečkovice taky nějak žily,\nprotože v těch Řečkovicích museli voddělat židle, tam sme cvičili, a cvičilo se tam prostě celý týden, že, děcka, em dorostenci, muži, a ženy, chodilo tam teh- tehdá ee prostě ten Sokol přitáhl velmi mnoho lidí. PV: hm LH: takže, ee prostě to se muselo zase židle všechny vyklidit, a to všechno.\ntakže sme brali Řečkovice jako prostě, že tam deme, že se nám to taky líbilo, ale nebylo to kino ((Kino Sokola v Řečkovicích)), byl byl to sál em Sokola. PV: jo. LH: a ten vypadal jinak, byly tam ee kruhy tam visely, a tak [dále.] PV: [jo jo jo.] LH: museli z toho oddělat bradla, a já nevim, co všechno se muselo. a to se muselo zase zaplatit tomu Sokolu.\na v tech Husovicích to byly takový menší kina. no a jinak, já nevim, že bych nějak zvlášť, já sem se na ten interiér ani tak moc nedívala, LR: [mhm] HH: [byly i křesla] v některým pěknější, že, někdy byly jenom dřevěný obyčejný vrzající, no ale jinak sem nedávala žádnou přednost.\na tady v těch Židenicích to byly kina, tam se třeba v tom kině Sport, tam ste vyšla hnedka na ulici, žádný schodiště, nic, LR: [aha] HH: [to ste], to bylo tak nízko, že ste vyšla do ulice. a ve většině se chodilo dólu, že to bylo jakoby podzemí.\n[jo no] Lucerna byla malá, pro míň lidí, že a k- KH: hm EB: Moderna už byl (.) velké kino. tam už bylo víc těch (.) lidí.\nno vel-, no tak velké, protože Lucerna to to byl menší že ( ) LG: mhm. EB: já sem ještě chodila do toho starýho, jak ta Lucerna potom jí ee renovovali nebo to takže s- se to vylepčilo všechno\nLG: celkem zajímalo, jak to tam vypadalo před tou rekonstrukcí, jesi si jesi si to teda pamatujete v té Lucerně ((Lucerna)). EB: ah to to vám neřeknu, tak vím že spravili ty židle že to, ty křesílka sme jinak seděli, teď osvětlení, teď i to plátno (...) no bylo to vylepčený no jak dyž člověk doma maluje a LG: jo. EB: vylepčí si všechno.\nLG: a v té (.) Moderně ((Moderna)) tam to vypadalo jak? EB: no děvčátko, to byl velkej sál velký hm... LG: jo. EB: já nevim, nemůžu to tak popsat, už (.) jinačí no. LG: jo jo jo. EB: ale tam myslim nebyly ty balkóny jak v Metru ((Metro)).\nSM: edyzon ((Edison)). jo. VB: to bylo pěkné kino, to bylo trochu větší než tam ta naše stará kina na tom Starém Brně,\n[to bylo] velké kino, pěkné, takové úplně jiné proti těm našim malým kinám na tom Starým Brně. SM: a jak se třeba lišilo. VB: prosím? SM: jak se jak se třeba konkrétně lišilo, od těch kin VB: no, velikostí a tím zařízením celým. SM: a pamatujete si na to zařízení? VB: pamatuji, ta sedadla byla lepší tak, a bylo obsáhlejší, a byla středem byla ulice, jako že ste když ste přišla později, tak ste nemusela obtěžovat lidi z řad, SM: mhm VB: vedle ( ) jako zprava zleva, šla ste středem kam to bylo blíž, to vás biletářka uvedla.\nM: mhm (.) a třeba si pamatujete, jak vypadal ten interiér těch předměstských kin? VB: no to byla taková dřevěná sedadla to nebylo nic moc.\nJC: ta vorlovna ((Kino Orel)) myslím byla lepší, no. jako lepší sedadla, ta sokolovna ((Kino Sokol v Líšni)) byla taková, no tak tam, tak pak když byl ples, tak to voni vyklidili, no a ples, plesy byly až po válce vlastně. no, to nebyly ňáký veliký takový ňáký. ta skala ((Scala)) byla pěkná, to jo, JV: hm JC: ta Alfa byla víc taková ee těsně, nebo tak, těsnější,\nLR: a ta budova těch a ty budovy těch kin v té Vídni byly třeba jiné [interiéry] VP: [jo, to bylo] krásný kina\nVP: v tom Frýdlantě to bylo takový jako ee (..) né s žádným komfortem, dneska tam postavili židli e s- s řady židlí\nVP: kdežto v tý Vídni, tam to už vopravdu byly kina pro kina LR: mhm VP: jo no tak ty byly krásně vybavený a vypolstrovaný a no to bylo pěkný\nVP: jo takže to bylo tak nějak jako dycky po ruce se mi zdálo a (.) a bylo pěkně vybavený LR: mhm VP: bylo pěkný\nES: ty kina byly velice skromné. LS: mhm. ES: Besední dům, který byl ovšem ee lepší jako mm jako zařízený tak (..) moderněji, kdežto (.) kino Union, to bylo opravdu pro takový chudáčky. vstupné tenkrát, to víte, to bylo od koruny do čtyř padesáti.\nLS: a proč Alfa zrovna? ES: protože tam byla pasáž, byly tam výlohy a ee taky člověka ten upoutal ten interiér. LS: a co se vám líbilo v tom interiéru? pamatujete si třeba na nějaké detaily z toho interiéru, z toho kina? ES: tam byly myslím i balkony. LS: hm. ES: takže (...) v málokterém kině byly ty balkóny, takže to člověka jako to děcko, to upoutá, ten balkon. LS: takže to vás zaujalo? ES: ano.\nES: samozřejmě, že střed Brna byl (...) obsazen kinama, který byly prostě ee úplně něco jako na předměstí. LS: hm. ES: tam byly třebas ty sedadla už (...) měkká, že? tam byly na předměstí tvrdý. dřevěný. a mm (...) byl taky rozdíl v tom, že když ste vešel, tak byl prostě bufé. mohl si tam koupit nějaký ten bonbón. bylo to luxusnější. LS: hm. ES: v tom středu města ty biografy byly rozhodně luxusnější.\nLČ: takže, vás zajímalo to prostředí, jak to tam vypadá nebo... MD: no tak to, tak, zajímalo, no prostě, to víte že když přídete někam a em nelíbí se vám to, tak už tam víckrát nejdete. LČ: a co se vám, líbilo se vám to, jak je to tam jako interiérově vybavené? MD: tak, celkově, celkově že to tam bylo hezký a takový hezký prostředí.\nMB: [pak tam byly] ještě kruhy a em takový věci všechno, že jako v tělocvičně. LH: ehm. takže do konce té války to byly hlavně ty Řečkovice... MB [no.]\nLH: [po] válce to Královo Pole. ee vzpomenete si, jak to tam třeba vypadalo, vy ste říkala kruhy, že tam byly, á takže v té tělocvičně byly třeba židle, nebo jak se tam, jak to tam [vypadalo?] MB: [židle, židle.] LH: [židle] tam byly, ehm. MB: no tak jako sklápěcí takový, ale em dřevěný židle. LH: a ty tam ňák přinesli a pak třeba po představení zase [odnesli?] MB: [mám dojem], že to vej- vyklízeli zase.\nPD: [no nejdřív] se sedělo v předsíni, takový židličky [byly,] PSz: [foajé] ((foier)) hm PD: kolem zdí, to v oranium ((Orania)) přesně vím, PSz: hm PD: každej si sed na tu židličku, tam se patnáct jich tam bylo, malej malé malá předsíň,\nuž taky to, že sme se do těch Kounic ((Dolní Kounice)) museli jít, tam potom bylo kino ((kino Sokol)), normální, tam udělali z bývalé hospody jako nějaký sál takový malý a dali tam ty židle, takže pak už tam bylo kino,\nEF: protože to byla taková ehm taková cvičebna jako hm tělocvična nějaká, protože se tam cvičívalo, a pak se tam daly židle, jo, a... mám trojklaný nerv a mě zlobí ((směje se)). takže ee se tam prostě nastrkaly židle na tu sobotu neděli.\nLR: a takže tam to fungovalo tak, že se tam vlastně ty židle jenom nanosily, [že to jako nefungovalo ( )]. EF: [ano, nanosily a pak se odnosily], ano, ano. LR: aha a ty židle, ty už tam byly, když ste přišli? EF: nó, to [už tam] bylo, nó, to už tam bylo. LR: [(jo, to už)], ((směje se)) (to už bylo připravený). EF: ee to už tam bylo ano. to, to dělali obyčejně nějací chlapci, víte, ještě školou povinní. tak tam chodili pomáhat a narovnali to tam a zas to potom vodrovnali, no. to byly takový akce.\nLR: mhm. a byl nějaký důvod, proč ste chodila zrovna... nebo proč byl, proč bylo oblíbené zrovna to kino, ten Besední dům? EF: no, jednak bylo blízko. N1: vysoký, prostornější. EF: prostornější, ano, ano. bylo vysoký, nebylo to takový em takový malý jenom a udušený, jo? už to bylo vopravdu a bylo to ty židle už nebyly (rovno), ale bylo to... N1: až pozdějš. EF: až pozdějš. N1: (napřed) bylo vpředu jenom. Besední dům ten sál byl vpředu a pak v té aj dole [( )]. EF: [aha] a potom to předali dolů, jo, jo, jo, jo. vidiš to já sem (se)... N1: ( ). EF: jó, to sme pak chodili dólu a tam to bylo teprve tak ee eh po- postupně. N1: tam bylo pak široký plátno už.\ntakový uzoučký dlouhý, blechárna se tomu řikalo.\nLR: mhm, dobře. e jaké, no vlastně vy už ste o tom , vy už ste o tom mluvila, jaké byly rozdíly v těch místních kinech? (...) třeba v tom sále nebo... EF: no, tak jistě, to vite, že rozdíl byl, které kino bylo eh jako už natrvalo a jiné kde se sklízely ty vždycky ty židle a to všecko. to byl velký rozdíl, že, no ale. (.) tak, [mhm, mhm]...\nto kino bylo o trošku větší jak ta Morávka ((pravděpodobně Moravia)). JV: mhm. JG: to nebylo velký. vycházelo se do Dominikánské ulice. JV: mhm, [mhm]. JG: [jo]? tam jak sou ty sloupy. já si totiž myslim, že tenkrát to... eště tam nebyl vůbec podchod. že udělali potom právě, že zrušili to kino, jo?\nJV: ste navštěvovala hodně kin. a chodila ste třeba do em jak je na náměstí Svobody? teď em tam taky bylo kino ((Central)). tam ste nechodila. JG: no jo, ale to bylo to, to byla takovej strašně úzký. ne, tam sem teda nechodila.\nJG: pak ten ekcelsior ((Excelsior)), ten tam měl vo ňáký sedadlo víc, a je taky temný kino,\nJG: no tak to už em ta Alfa taky sem ju neměla moc ráda, JV: ne? JG: páč to tam taky se šlo tak jako dolů, JV: hm JG: kamsi, jo? JV: já vim, no. JG: kdežto ta skala ((Scala)), ta ta měla ještě měla aj ten balkon, to bylo pěkný tam, no.\nJH: ne, stejně, stejně, to byla ee řada dřevěných ee sedadel, co se sklápí, jo, a v prostředku byla ulička, no a bylo to dost velký teda (.) bylo to dost velký, no tak v tom předsálí takovým jak vám říkám, že sme tam čekávali &ltaž nás pustí>, tak tam byly pokladny, že, to bylo stejný jak tam tak tam.\nLČ: když se vrátíme k těm kinům eště, vy ste menovala, že ste v- byla v Centrálu ((Central)) a v Moderně ((Moderna)) tam na tom Dominikánském ((Dominikánské náměstí)) JH: no to je byla Moderna. LČ: no no anebo v Kapitolu ((Kapitol)) a v Alfě ((Alfa)), vnímala ste třeba nějaké rozdíly v interiéru? JH: ne LČ: že by tam by- JH: ne LČ: nebo jak to bylo vybavené [ta kina]? JH: [ne ne] ne ne ne\nLČ: a jak vlastně třeba vypadala ta kina v tom ce- ee a liši- nebo se určitě se ale lišila od těch ee vlastně [Husovických] JH: [no tak] bylo to z kopečka, ale to všechny kina byly tak z kopečka trochu, aby ty vzadu viděli.\nBH: jó? em, safra jak jak to kino se menovalo nevim, to bylo malý (...) poměrně mm, poměrně nedobře vybavený. (..) ((pravděpodobně Jadran))\nBH: no tak em některý na tehdejší dobu byly luxusní, některý byly normální prostě. jenom dřevěný židle n- někde byly ee prostě už &ltthape> ((smích)) tapetovaný, že. LH: ehm. BH: jo, vybavení už prostě, (..) když tam člověk vešel, tak vešel do něčeho, (.) že. a to to byly to byly hlavně teda ve středu města, to byla ta Moderna, víte kde byla Moderna?\nsem šla až do Jundrova do takového moderního kina ((pravděpodobně kino Světozor)), kde byly daleko od sebe ty židle,\nMH: pak sem šla na Slovensko, tam sem šla jednou do kina ve Staré Ľubovně, a to byla taková ratejna, vzadu košťata, vědra, že sem úplně zírala, jestli je to možné toto, okresní město, dosti velké, zámek a taková bída, takže kino tenkrát bylo skutečně v plenkách.\nMH: no třeba to em velmi hezký interiér byl tam u toho Tomáška ((kostel sv. Tomáše)) v té Jaltě ((Jalta)). LS: a [to už bylo] MH: [to s-] LS: ale po válce. MH: to už bylo po válce.\nMH: Edison, to bylo ubohoučký, tam na tom náměstí ((náměstí Svobody, kino Úderka)) taky, to jak vám řikám, to byly dvě řady sedadel, a me- mezi tím ulička, LS: hm MH: širší a dvě k- po straně, všecko zacpané lidmi, a eem a ta Lucerna, tak em ta si už nepamatuju. vím jenom, kde seděl ten pianista. toho si pamatuju, co se hrálo, dávno nevím.\nkaždý chtěl být vzadu, tam to bylo tak zvýšený,\nJV: á lišil se třeba nějak interiér? těch kin, těch nóbl kin a těch méně hodnotných kin. MJ: no jistě. no tam to bylo úzký, jedno bylo dokonce tak šikmý na- nacpaný (.) em ale to mně nevadilo. já sem tu hodnotu filmu em dával vysoko na to, no byly no samozřejmě. to byly přece em jak v divadle sedadla a to bylo, dokonce tam byl bufet, že jó a někdy aj přestávky byly v kině, ale to málo kdy a em to bylo nóbl posezení, že jo, k ee bylo to hezký (bez toho, no nevim z toho) ty prťáky, to bylo adaptovaný &ltstarý ty kde se chodilo>, starý místnosti probouraný. č- filmy letěly, že jo, to byla zábava lidu, tak to byl jak to byly velký rozdíly, ale u mě to nehrálo roli, spíš ta cena.\nLČ: tu Hvězdu. to byla Hvězda JH: tak to mně připadalo, to bylo velký kino, že.\nLČ: a třeba vybavení toho sálu bylo jaké? JH: no tak, v tom v té Slávii ((Kino Slávia Židenice)), byly byly nějaké polštáře na těch, protože tam se říkalo, že v tom sou blechy, &ltto si pamatuju, jak teď>, a taky se stávalo, že někdy sme přišli a sem tam nějakou tu blechu se chytlo, to jako. tam na té sokolovně ((Hvězda)), tam byly parádní takové lavice jako židle, ale mám dojem, že nebyly polstrované, že byly takové jenom jako normální, a v tom Světozoru ((Světozor)), to už nevím. LČ: a měla ta kina nějaké jako foajé ((foyer)), že by tam bylo nějaké občerstvení třeba nebo šatna? JH: no ve všech třech, ve všech třech no, tam na té sokolovně ((Hvězda)), tam prostě byla taková jako větší hala, no tam ve té Slávii ((Kino Slávia Židenice)), tam normálně a v tem na tom Světozoru ((Světozor)), tam bylo takové menší, takové útulnější bych řekl.\nto v té Slávii ((Kino Slávia Židenice)), prostě když bylo venku vedro, tak ten východ té Slávie ((Kino Slávia Židenice)) měl takový dveře na boku, tak to se otevřelo, aby tam prostě šel trochu vzduch.\nŽH: no ta Jalta byla honosnější, líp vybavená něž ee JV: ale když teda se zaměříme jen na tu Jaltu ((Jalta)), tak ee em jak to na vás teda působilo, bylo to [ňáký] ŽH: [mohu]tnější a a řikám, ta- takový prostornější a líp lep- líp vybavený než takový te ty kina tady na Hybešové ((kino Mír)) nebo ee na ty e-e jak se e-e na tom Starym Brně ještě, j- jak se to tam menovalo to kino vy ste vzpomínal, tak to byly [takový] XX: [(meteo- ((míněno Meteor)), no)] ŽH: jenom ž- jenom židle a víc nic. kdežto ta Jalta, tam se odehrávaly zřejmě i jiná představení nějaká, buď em divadla, protože tam bylo jeviště velký, kdežto v těhlentěch malých kinech, tam byla jenom ta to plátno a víc nic,\nale ten Světozor, to bylo hezký kino, bylo še- (šikmé,) ta Hvězda taky byla, takže od všudu bylo vidět,\nIK: nó, jó, to em to byl klavír, křídlo, a tam byl klavírista,\nBK: na- náboženství a tenkrát tady nebyl kostel, tak v tom kině Sport v neděli vždycky dali oltář, takže ona je tam i křtěná a tam sme chodívali v neděli JV: mše BK: mše JV: kázání BK: ano JV: to je hezké BK: &ltno tak kino pro sedm set lidí> to bylo největší kino v Židenicích\nBK: tady o tem kinu Sport JV: o tom kinu Sport BK: no, to byl mnohem menší ten (světovel)\nJV: hm ale nebylo to třeba někdy tak, že by ten interiér, když to řeknu v uvozovkách, té blechárny, vás odradil jít od toho na nějaký film, který byste vidět chtěla BK: ne, no právě ten ten měl i galérku a ten byl hodně velký, takže tam se [taky už]\nLM: tak ta byla dobrá. (..) a eště, počkejte eště bylo jedno, jak se to menovalo, tam je ee jak byl Roxy Bar, pak se vycházelo dozadu, jak se to tam menovalo to kino ((kino Kapitol)). šlo se šlo se s em vchod byl proti proti tomu pedagogickému em knihkupectví, ježiš já už nevím. ale tam sme chodili velice em velice málo, to nám bylo jakoby z ruky bych řekla,\nMB: takže i ten interiér těch kin asi byl [ee podobný celkem] LM: [no ano ano ano] ano ano, byl. tak někde bylo, to si teďka, ale všady už bylo zešikmené hlediště, takže bylo dobře dobře vidět, to bylo myslím ve všem. akorát myslím v tom Metru ((Metro)) to neby- nebylo že, to bylo rovné tak, ale na tom nezáleží že tož, to to bylo zmodernizované tím že to, že em vlastně bylo z každého sedadla dobře vidět MB: mhm LM: em byla šikmé\nSM: (...) no (..) (si) tam, právě si to představuju, jak to tam asi tehdy vypadalo, LS: no. SM: no rozhodně ne tak jako dneska, když sou vyčalouněný všecky tyhle, to byly &ltdřevěný sedadla, který klaply, když člověk se zvedl, že> ((smích))\nLS: mhm dobře. teď tady máme další oddíl, který se týká teda už těch brněnských kin a filmových představení. a zeptal bych se vás, jestli si vzpomínáte, jaké byly e rozdíly v těch místních kinech? cokoliv si vzpomenete. SM: no to vybavení určitě. protože vím, že některý kina měly jakoby lóže, LS: mhm SM: vzadu, LS: mhm SM: to bylo dycky tak nějak oddělený, že. a to bylo u- určitě to měl kino Kapitol, kino skala ((Scala)) a ta Alfa? (.) no možná že i ta Alfa to měla, LS: mhm SM: to si úplně pamatuju, tam to bylo takhle dokulata všechno. (.) a Kapitol, Kapitol ten to měl ten měl e nahoře balkóny jako a to bylo považováno za, tam se platilo víc, takže to bylo považováno za takový to to vybavení lepší,\ntřeba až do s- ve skale ((Scala)) to bylo po schodkách dolů až někam dopředu. a tak když sem potom už vydělávala, tak už sem si tam dopředu nekupovala &ltlístky,> takže. (..) no vím, že někde byly závěsy, před ee filmovým plátnem, který se z- byly zahrnutý, když sme tam přišli trošku dřív, že a když jako už začala hrát e hudba doprovodná ňáká, tak se to rozdělalo a objevily se tam reklamy na tom plátně, no a potom vlastní film aj.\n. no a aj sme tam e to vím hlavně v ve skale ((Scala)) to bylo, ano, tam se sešlo dokonce dvojíma schodama až do suterénu jakoby a tam před tím vchodem do toho dovnitř e byla taková prostora, že sme tam mohli se zastavit, pobavit se, když sme tam objevili někoho známýho a nebo aj s tím, s kým sme tam byli, tak sme e se mohli chvilku bavit, ano. to trvalo rozhodně těch št- takových dvacet minut si myslím, že to asi trvalo, ta přestávka.\nby mě to zvlášť em vím, že sem si to uvědomovala, totiž ta ten interiér té skaly ((Scala)) se jednou vylepšil LS: aha SM: během té doby, co sem tam chodívala a a vím, že sem tím jako byla příjemně překvapená, to už nevím s kym sem tam byla, jestli už s manželem nebo ještě s těma holkama e takže sme se aj o tom bavili a že je to tam jako pěkný, že se to tam vylepšilo a LS: a to bylo až po válce teda? SM: to bylo zřejmě po válce, (páč) vdávala sem se po válce, ano.\npač ávia ((Avia)) bylo jedno takový z předměstských kin. a bylo sice hezký, vybavený em měli tam taky tu oponu, to vim, že tam ee z- rozhrnovali a zahrnovali ale em\nMM: tehdy v první řadě seděl jenom ten, kdo měl korunu na kino. JV: hm MM: stálo v první a myslím v druhé řadě korunu, protože to byl udělané tehdy tak, že ste měl &ltúplně zvrácenou hlavu>.\nno, třeba Alfa, to se šlo dolů, dolů, pořád dolů. kdežto to Metro bylo, ten sál byl prostě v rovině, jo, nebylo to tam nějak, no, to Metro na mě tak nejlíp působilo, to sem měla nejraději. JV: takže to bylo především díky těm jeho [prostorovým dispozicím] MM: [ano, ano, prostorovým] dispozicím, ano. JV: kvůli tomu interiéru MM: ano, ano.\nje to rožek Domažlické a Štefánkové ((kino Elektra)). a eště je tam, já vim jak to kino vypadalo, a ještě je tam z boku, kdysi bylo tam ještě dost dlouho vidět jenom napsáno kino. a tam byl vchod a tady z této druhé strany byl východ\ntaky ty lepší kina měly takzvaný lóže, jo, kde teda to vypadalo jako malá lóže, jako v divadle, no a tam teda byl člověk, že okolo něj neseděl kdoví kdo, před ním neseděl kdoví kdo, to člověku vadilo, protože tehdy ještě nebylo to v těch kinech tak, že by to bylo natolik zvednutý, že vám ta řada před váma vůbec nevadila, jo, takže tehdy opravdu byly ty sedadla tak a teď mezi tím, ty další sedadla a vy ste se koukala tou uličkou a to si vzpomínám kolikrát, že sem seděla takhle celý film, abych něco viděla. JV: že před vámi seděl někdo vysoký a vy ste neviděla přes něho MM: no, no, dost to dost vadilo.\nJV: hm a ještě bych se zeptala, jaký byl teda rozdíl v tom interiéru, třeba v tom Kapitolu ((Kapitol)), nebo jaký byl rozdíl mezi Kapitolem nebo mezi tou skalou ((Scala)) a těma jinejma, těma méně nebo horšíma kinama, nebo těma normálníma. CN: já myslím, že třeba takovýdle ty velký kina jako Kapitol, em pokud sem se tam někdy dostal, nebo nebo skála ((Scala)), že to působilo víc i takovou tou sametovou, nebo tím obkladem, JV: hm CN: těch zdí vokolo, nebo před tím okolo toho plátna, asi tak, jako, nedovedu říct, jaký tam byly sedačky nebo\ncvičilo se v pondělí a ve štvrtek mám dojem a v sobotu v neděli a případně eště někerej den se hrálo kino a to tam narovnaly židle do toho a... LS: hm. JN: někerý ty židle měli spojený, že se to šouplo takle, tak tam se chodilo do ki- kina to takle vobyčejně to se složilo na to no a vešlo se tam hodně lidí\nJN: si to si napamatuju tak... LS: ale bylo tam ještě jedno. JN: takovej krcálek to byl.\nJN: tak hned nap- naproti v tom tam je pořád je tam ňáký kino. LS: pořád je tam eště? JN: tam je a je je aspoň mám dojem, že pěkně zařízený, tam sme taky někdy byli, sakra jak se to tam menuje.\nJN: ani za války, ještě sem tam nějakej, tam, pač Telč a ( ) to bylo český. to von žádnej valnej rozdíl nebyl, akorát že tam bylo, my sme to kino měli v rovině fakticky, to to eště tady ( ) našikmo, že jo, tak to bylo že člověk dyš tam blbě seděl, tak se musel ( ) no tak celkem to šlo. LS: takže tam to bylo celkem asi trošku provizorní, to kino. JN: no jó, to bylo provizorní, no, ale bylo to plný, bylo to bylo to na hodně lidí oni byli ty...\njá vím, že na tom Studiu ((Studio)), v tom Studiu ((Studio)) a to je prý tam dodnes, v tom Artu ((Art)). tam jsou, tam byly nahoře jako lóže, že, a jinak ee já jsem si to jako děcko opravdu, prostě sem to nijak nevnímala jako to zařízení. to bylo takový prostý, že jo. ty tvrdý křesla, to se na to &ltrychle muselo sednout, že jo> KH: hm. LN: jak vstal, tak to se prostě narovnalo a já jsem to nijak, to zařízení mě vůbec jako\nJV: ehm, dobře, em tak já bych četla dál. bylo tam asi deset řad po deseti sedadlech a na vyvýšeném místě, kde při tancovačkách hrála dechovka, bylo ještě pár sedadel. em, byly to obyčejné skládací hospodské židle. promítalo se jedním přístrojem zezadu, na plátno, které se příležitostně stahovalo přes jediná okna, která vedla ze sálu na náves.\nZP: tam se moc nechodilo, protože se řikalo tam byly dycky (tapisérie) se řikalo, tam sou blechy, jo, tak sem nechodil, ale možná to pravda nebylo, jo. ale většinou to byly takový lóže, kde byly štyři místa, že, a většinou jak říkám tam chodili milenci, my sme teda do lóže málokdy, že bysme šli do lóže, ne, em.\nv sále na Stadionu ((Stadion)) na Kounicově ulici, kde se později nacházelo kino Dukla. em. bylo to celkem dosti velké dosti velký kinosál se třemi pásy ZP: ano. JV: již stabilních sklopných křesel. ZP: ano. JV: uprostřed bylo asi patnáct sedadel. em, po stranách asi pět, nebo po pěti sedadlech. ZP: po pěti sedadlech. JV: em, do kina se vcházelo z přízemí do malé dvorany, kde byla vpravo pokladna. do prostorného předsálí kina vedly schody, u nichž ještě stál dole biletář a trhal kupony vstupenek.\nJV: ehm. kino Moderna v Paláci Beta... ZP: ano. JV: na Dominikánském náměstí. tento biograf byl v suterénních prostorách... ZP: ano. JV: paláce, a občas při náhlých a vydatných deštích bylo zaplavováno,\ntakže vy tady mluvíte o luxusních em kinech a o takových venkovských. tak já bych se zeptala, v čem vlastně ste považoval nebo v čem ste viděl ten rozdíl mezi těmi luxusními a venkovskými kiny. ZP: tak ty premiérová kina, jako byla třeba ta Alfa nebo Kapitol, jestli sem tam řekl taky ten Kapitol... JV: ano. ZP: to bylo skutečně em vybavený em kino jako takový, že to mělo em jo s- šikmý jako hlediště bylo bylo pěkně vybavený jako osvětlení, bylo tam aj neonový třeba osvětlení, čili byly takový lepší. kdežto ty předměstštější, nebo ty méně honosnější biografy, ty byly takový em jako spíš drobnější, že tam bylo akorát to hlediště, většinou teda už ne šikmý, že bylo rovný, ale promítací plocha byla poměrně dost vysoko, takže se vidělo ze všech těch míst. kapacita byla teda podstatně menší, že, těhletěch těhletěch kin.\nčili to byly sály, který byly apriori udělaný jako už biografy. kdežto ty si myslím, že to byl vždycky nějakej sálek, kterej byl jako kino adaptovanej, ty vostatní, ty vostatní kina. ale ten Stadion, ten byl taky dělanej jako biograf, původně, ale ten byl takovej prostší. tam žádná výzdoba nebyla, to byla taková ta funkcionalistická stavba, strohá, bez jakýchkoli ozdob. ale vzpomínám si, že tam byl krásnej lustr v té hale nahoře, takovej čtverec to byl a z toho visely jednotlivý takový koule a těch tam bylo snad možná dvacet, takže to bylo takový pěkný.\nKino Art bylo tak em abych řekl mně dost sympatický. nevím proč, vono bylo menší to kino, myslím taky tam byla rovná podlaha, to bylo to sympati- em měl sem k tomu tam jakejsi vztah, k tomu kinu, Studiu ((Studio)), dnešní Art.\nLČ: a ta kina se lišila třeba jak byla zařízená? MS: no jistěže, jistěže. to třeba ekselzior ((Excelsior)) no- normálně dřevěný lavice e to Metro už bylo trochu líp, už tam byly t- ta sedadla už tam byly trošku slušnější. aleje nic, až ty ve městě, ty velký kina, tak to už potom ee byly vybavený nebo s- sem znala architekta, kterej ee dělal jako divadlo a dělal skalu ((Scala)) tak ee, to už byly ty sedadla to už byly plyšový a [a] LČ: [a] MS: to máte tam krásnou brněnskou hantýrku teda. v tom.\nMS: [za války] to nebylo. my sme byli tak nenáročnej národ, že nám stačil kolikrát když nebyly, tak obyčejná židle nám přistrčili tam, abysme to viděli. LČ: takže s- byla jako praxe, že když nestačila místa, tak ee MS: dávali ži- [ano ano, židle. bokem, bokem.] LČ: [tak dávali židle, aha. takže], takže se stávalo, že [bylo vyprodáno a a lidé chtěli ještě víc, tak se přidávaly židle]. MS: [ano, ano, ano, ano, ano, ano, ano. mhm. mhm. mhm.] LČ: a to bylo často? [nebo] MS: [no] na ty e na ty dobrý filmy. a většinou na ty národně, nebo na třeba ten německej když sme viděli oblíbený herce oni tam měli taky dobrý herce a to ne, že by jenom naši. a tak to byly přeplněné a to se v- e ten film opakoval hodně dlouho, dokud [byla, dokud byl zájem.] LČ: [mhm, dokud byla zájem]. mhm. [a] MS: [a] lidi neměli nic.\nale byl to takový dlouhý sál, takže ze zadu eh ani nebylo už moc vidět, to bylo taková nudle, a kam sme eště chodili,\nSM: a mohla byste nějak jako říct, co se vám na tom Sibiři ((Sibiř)) teda líbilo? LS: no mně se mm připadalo lépe vybavené a takové eh mám dojem, že tam to bylo vymalované nebo vytapetované, možná vytapetované tmavě, a ten Jas, ten byl světlejší, jestli to taky to odpovídalo tomu názvu, nevím, ale v tom Sibiři ((Sibiř)) se mi líbilo lépe, takové komornější prostředí tam bylo.\nale chodívali sme jako děcka do Králova Pole do Besedního domu ((Besední dům)) pod tím kinem na Besedňák byli jak je [Jadran později] PS: [ano ano] JV: teď už je tam nějaká vietnamská velkoprodejna ale bylo to kino a dole pod kinem byl ještě jeden takovej sálek a tama bylo bylo malý jeviště a tam se hrávalo loutkový divadlo anebo divadýlka pro děti i dospělí tam hráli a tam sme chodívali taky v neděli odpoledne.\nJV: [takže my] sme chodili my my sme chodili hodně do toho kina Metro, to je tam teďka na tom to divadlo městský, PS: divadlo no JV: to kino bylo pěkný a bylo velký a to se tam dycky brněnský gymply sešly, jo, víc aji sme se s víc s lidma\nJV: [no] ono to bylo to bylo takový ((smích)) takový úzký kino, jo, a v- vza- vzadu byly nějaký takový ty ty lóže, že PS: mhm JV: takový takový na šmajchlování to tam bylo a vono to bylo fakt asi tak jako na blechy to byly nějaký starý plyšový sedadla tam a to to kino nebylo hezký, ale bylo to laciný tam, jo a když sme tam šli jako studáci třeba tak... PS: eee takže tam byly plyšový sedadla a ee... JV: myslim že byly takový nějaký plyšový a nějaký takový ošumělý starý.\nJV: to řečko- v Řečkovický kino ((Kino Sokol v Řečkovicích)) tam byl velkej sál na cvičení PS: no takže to museli vždycky [připravit] JV: [a prostě] tam se dávaly židle spojený takovejma těma PS: aha JV: dřeva- dřevěnejma nějak sešroubovaný do do těch nez- víte jak se spojovaly ty židle PS: jo jo JV: jo no tak to tam dávali, no a potom se to po kině zase odklízelo a uklízelo na cvičení no nebo na ty bohoslužby to tam taky takhle bylo udělaný ty židle.\nPS: takže tam byly i lóže, kde jako na šmajchlování, takže eee JV: no vono ty lóže byly asi aji v tom Oku ((Oko)) v tom v té unionce ((Union)) Krpolské ((Královo Pole)) PS: mhm JV: tam byly dvě taky myslim vzadu to by ale vona byla potom později předělaná zmodernizovaná po válce. PS: mhm JV: jo ale ee původně to byly takový úzký kina a PS: a bylo to tak, že tam opravdu chodily třeba páry [ee] JV: [ale tak] to víte že dycky študáci se s- že někdo spolu chodil, tak se tam cpali dozadu, že jo em.\ntak do té kr- do toho Krumvíře prosadil jedno z nejmodernějších kin. a je to širokoúhlý panoramatický a úplně moderně vybavený kino\nLG: a ta vaše oblíbená kina e ty měly ty byla jako pro vás přitažlivá e kvůli té blízkosti nebo jako byla ještě v něčem jako lepší než ty ostatní? RM: &ltno> jako (.) děckám se nám to líbilo, protože (..) to bylo něco takovýho (.) velikýho, úžasnýho (.) teďka tam byly ty bifé, tam byly bonbóny &lttak to se nám líbilo, že, tady toto>\nRM: no taková skala ((Scala)), to bylo (.) když se vlezlo do toho (.) jenom (.) ten (.) vstup do toho byl nádhernej ty schody dolů (.) to bylo něco ohromnýho (.)\nRM: ale (.) byly takový menší a bylo to takový (.) třeba já vím že (.) v Židenicích (.) bylo takový kinečko (.) a já nevím už jak se ten t- to kino menovalo (.) a to bylo takový (..) tam bylo dobrý to že to šlo hódně tak nějak pěkně dolů (.) takže aj v těch posledních řadách se vidělo (.) jo?\nRM: Jalta Jalta LG: mhm RM: jo jo jo LG: jo RM: tak tam (.) bylo to hlediště plytký (.) tam když si... krásný kino, ale když se sedělo vzadu (.) tak aby člověk tak natahoval krk, jo? takže takový ty kina (.) i když byly lóže a všechno (.) už to bylo něco (.) nebylo to tak pohodlný ale třebas ty starý kina nějaký měly ten spád takovej, že se tam vidělo dobře\nLG: mhm (.) a hm (.) jak to třeba v tom lepším kině vypadalo, jakoby vevnitř. FR: podívejte se, ee kdy- (.) v těch normálních kinech, LG: (no) FR: byly e dřevěné [lavice] LG: [mhm] FR: a tam už to bylo polstrovaný.\nLG: a e podle čeho ste si vybírala zrovna třeba tady tyhle dvě kina? jakoby proč... že prostě e v předválečném Brně bylo těch kin strašně moc v Brně JK: no strašně moc to bych ani neřekla byly (.) byly biografy s- e větší nebo menší a nic zvláštního bych o nich nemohla říct.\na takový, tak ty ře- ty e to nazývali &ltkistňou, kistňou, brněnsky> že tam ee že ta budova byla jenom vidět zeď a vchod a pokladna, byla zvenku, a když ty ee a prostě vchod (.) e dvojitý dveře, na (rozměr) takový LČ: [mhm] AM: [asi] ve velikosti kdyby tam vjelo auto, no a bylo to, a ta celá budova mně připadala trošku spuštěná, LČ: mhm AM: a plátno, a tak dále, no a někdy to ee taky poruchy byly, to si pamatuju, (.) ee při tom [promítání] LČ: [aha] AM: (.) a tak dále, no ale my děti sme všechno dobře prožívaly,\nLČ: a ve srovnání s tím druhým kinem, v tom [starém městě] AM: [no samozřejmě] e to bylo, jistě nepřirovnatelný, taková s- tam byl takový (.) pocit, já (nevím) jako &ltkdyby to udělali z ňákého skladiště, nebo> prostě takový (.)e ee no, nám to bylo ale e (.) úplně jedno, LČ: a AM: &lthlavně že tam byly filmy>\nLG: a ta blechárna ((Grand))? JU: no tak to byl takový ka- podlaha navolejovaná že LG: ((smích)) JU: nějak\nLG: a pamatujete si třeba jak to v té Lípě ((Lípa)), nebo v tom Bajkalu ((Bajkal)) vypadalo? JB: no to bylo dobrý no, tak třeba v té Lípě ((Lípa)), se takhle chodilo po schodech dóle a pěkný kino to bylo no. a pokud si teda pamatuju, to už je let, že, no taky no.\nMK: no jo t- t- t- to to nemůžete teďka nic říct ne to je pravda třeba nemůžete Grand kino ee na Starým Brně nebo Edison ee dát dohromady s Kapitolem ((Kapitol)), to bylo úplně jináč vybavený než než to a to bylo to úplně obyčejný LG: mhm MK: aji ty sedadla tam byly sedadla, kery byly tedy třeba z nějakó látkó potažený, a tam ste měla jenom dřevo LG: mhm MK: ne tak, tim ste taky ale platila vstup ne\nRS: [ee] na Cejlu ee kino který se menovalo později Bajkal a a [já] NS: [( )] RS: nevím jak ještě měnilo názvy tak to se menovalo původně kinovarieté ((Kino-Varieté)) (.) protože tam nebyly normální lavice tam byly židle (.) a na jedné straně bylo jeviště kde vystupovali buďto artisti nebo kouzelníci nebo PS: [aha] RS: [podobní] a pak se votočila židle a bylo plátno a byl film\nRS: ale v Sibiřu ((Sibiř)) nebylo nic to si pamatuju to byl legionářskej e film a voni byli takoví spormajstři PS: mhm RS: (takže) tam neměli žádnou PS: mhm NS: tam nebyly ani prostory na to\nSM: a vy si vybavujete jak to tam vypadalo kdysi v tom Sokole? LZ: no tak, říkám, jak sme tam chodívali, tak to byl, to byla tělocvična, SM: hm LZ: jo? a bylo tam jeviště, když tak se tam něco pořádalo, bylo tam, tam dali myslím tu em jako to plátno promítací, a ži- postavily se tam židle a dívali sme se tam, to bylo skutečně takový malý kino jenom, jenom tak provizorní, to nebylo ňáký zvláštní, ale spíš chodívali sme tam cvičit se Sokolem teda, na hřiště nebo někdy tak, ale jako kino to bylo skutečně jenom takový, takový provizorní. to tam už v tem, v tem Jasu ((Jas)), a v to Sibiřu ((Sibiř)) to byla kina, který tam byly už lavice a to, SM: hm LZ: a tam jenom postavený židle, tak jako když se v sobotu, nebo v neděli vodpoledne se tam třeba hrálo, no.\nskutečně, no, už ta, už to promítací, už to s- bylo prostě zasta- postavený jako kino, jako ta promítací tam se to asi jenom ňák natáhlo nebo něco, v těch v tom so- v té sokolovně,\nSM: ee dobře, teď se přesuneme teda ještě k těm kinům, em tak bych se vás zeptala jaké byly rozdíly v těch místních kinech. to znamená třeba jak jes- jestli se lišil nějak ten interiér. LZ: no to víte že se to ři- že se to lišilo, no. Husovice bylo, bylo to kino, byly tam lavi- byly tam už lavice prostě, ne lavice, křesla teda, jo. už byly křesílka, už to bylo, už prostě to bylo kino. no ale prostě Sibiř už to měl lepší než Jas, jo? už se to určitá společnost nebo něco, ale dalo se to, no. tak. ale já myslím že bych řekla že ty, třeba, no ty kina v Husovicích, na Marxové ((Lido bio)), nebo na tom Cejlu ((kino Radost)), že byly tak asi stejný, přib- ovšem když to bylo, říkala sem vám, no ta skala ((Scala)) nebo Kapitol, už to bylo doc- už to bylo lepší, no. ale byly tam ty, ty plátna byly docela slušný to, totok, no, ale, tak kina ve městě, jo, (myslím) to byl Kapitol, nebo to byl byla skala ((Scala)), nebo Jalta, nebo Alfa, tak to už byly, už to bylo lepší, no, už to bylo takový, už ste tam dostala třeba koupit něco, tu vodu, tu sodovku, nebo prostě něco už se tam dalo koupit. pozdějš už možná i ňáký ty bonbóny nebo něco. my když sme šli do kina v Husovicích, tak vedle byla cukrárna, když už potom to nebylo na ty lístky, tak se to dalo tam něco koupit, takže sme si to mohli koupit a vzít si to třeba tam, jo? do toho kina. ale takový ňáký to šustění, no to tam nebylo, &ltto nebylo,> to bylo...\nSM: hm a hrál třeba ten interiér, když byl někde lepší, někde horší, hrálo to roli při vašem výběru toho kina? LZ: no já myslím že mně ne. mně to bylo jedno. já sem šla &ltdo kina,> šla sem se podívat na film, a nedívala sem se jestli tam bylo modrý nebo zelený, nebo červený, to mně teda zas nevad- totok.\nta skala ((Scala)) jo, zrovna. dneska je to, jak se to menuje to kino tam, víte jak je Tomášek, ((Kostel sv. Tomáše)) tak naproti tam, de se dolů po schodech.\nkdežto excelzior ((Excelsior)), tam byly &ltjenom takový vobyčejný> židle a a LG: mhm LV: a jako s tím, no. (.)\nLG: a ta blechárna ((neidentifikováno))? LV: ježiši, ratejna bych řekla, no, jé (..) holej sál, takhle šly židle, ani nevím jestli měly tyč mezi sebou teda, jo? a e nic nic tam teda jako, tam nebyla ani šatna, ee tam jako nic jako nebylo, teda, no vidíte, a stačilo to, (..) úplně to stačilo.\nLČ: a em kdyby ste si měla vzpomenout, teďka bych se vás zeptala vůbec na kina? v Brně, jaké byly mezi nima rozdíly? vnímala ste nějaké rozdíly mezi brněnskými... LŠ: no tak některý ty kina byly lepší, že, ty sedadla a všecko bylo lepší, tam no tak. LČ: a to byla která? LŠ: to bylo třeba to Kapitol, nebo tá Jalta, nebo v Besedním domě ((Besední dům)) v Královým Poli, že, taky. tam to bylo lepší no a... LČ: ale to znamenalo, lišilo se to v interiéru teda? LŠ: jo, to bylo větší taky takový vzdušnější byly tam aj lóže no na to sme do toho sme nechodili, ale bylo to takový reprezentačnější, ty, ty kina.\nLŠ: no tak ty ostatní, to třeba ujížděly ty židle, víte, v těch malých kinách, aj bylo eště jedno na Lidické, Moravia, se to menovalo na rohu tam, na rohu to bylo Smetanova teď je a ta Nová, tak tam bylo takový kino malinký takový, tak to sme taky někdy chodívali, ale to tam byla fakt taková blechárna, sme jim říkali.\nLČ: a tahlecta kina byla jakoby interiérem nějak ošklivější nebo? LŠ: neby- nebylo to, mně to nepřipadalo, Lucerna taky bylo hezký kino v Žabovřeskách tam, LČ: ale bylo to menší. LŠ: ale bylo to menší, ale to nevadilo nám, LČ: mhm LŠ: my sme to tak nebrali tenkrát. LČ: takže vám to nevadilo při výběru? LŠ: mně to vůbec nevadilo ne ne ne.\nLČ: ano, a ta místnost? ve které se to [promít-] LŠ: [to tam měli] nějaký takový udělaný to kino tak myslím aj sál to potom byl, nebo tak něco víte? LČ: a byly tam sedadla... prosím? LŠ: bylo to dost veliký. LČ: velký? a byla tam sedadla běžná, nebo jenom židle? LŠ: ne, tam byly jenom takový židle ((smích)).\nLČ: takže to spíš byl nějakej jejich jakoby kulturní sál, kde promítali filmy. LŠ: ano ano\nLČ: a na čem se tam sedělo? ee v těch v těch Židenicích? LT: obvykle takový ty sklápěcí židle. LČ: jo. LT: křesla teda LČ: takže to bylo normálně v řadách (.) ty ty židle sklápěcí, ne třeba obyčejný židle. LT: ne, židle obyčejný, ne to by hrkalo, to ne. LČ: a takže se lišil nějakým způsobem třeba ten interiér? [mezi těmi kiny?] LT: [no rozhodně,] rozhodně (.) taky tam bylo cenově to ee rozdílný, že ty vstupenky ve městě byly dražší než v těch Židenicích.\npotom tam bylo modernější kino, tam bylo dokonce ta podlaha šikmá taková, aby viděli aj z toho zadu, že, to bylo kino Hvězda. a to bylo potom za války vybombardovaný. tam padla, to dostalo přímej zásah bomby.\nLČ: když ste se teda začal chodit do toho učení a potom ste byl v zaměstnání, navštěvoval ste ňáký jiný kina než předtím? AU: ne. LČ: takže ste pořád AU: nepamatuju si že bych, je to možný, že sem byl v tom kině skala ((Scala)) asi dvakrát. protože si pamatuju, že sme šli po schodech dolů. tak to muselo být v tom kině. to bylo takový jako kino v podzemí, jo, no, ale...\nAU: v Alfě ((Alfa)). tak tam vím, tam taky si pamatuju, tam si vzpomínám. tam byly ty galerie, a do toho kina se šlo trochu jako dolů. taky to možná bylo v podzemí.\nLČ: vzpomněl byste si třeba jak se vám líbily ty interiéry uvnitř těch kin? jak se ta kina lišila? AU: no to určitě, to kino na té Rokycanové nebo co to bylo za ulici, ta Slávia ((Kino Slávia Židenice)), LČ: hm AU: to bylo prostě dřevěný židle a, prostě abyste si sedla, akorát si pamatuju, že kolikrát chodila ta paní a šplíchala tam nad lidi, jo, procházela tam kolem, buď to byla voňavka nebo něco, aby ten vzduch se osvěžil, LČ: a to se dělo i jinde, nebo jenom tam. AU: to se to se dělo aj v těch Černovicích ((pravděpodobně kino Slovan)) mám dojem. to byly kina když ste šla z kina, tak otevřeli to se tam ale dvoje nebo troje boční dveře, to sme šli třeba jako do dvora, a tadyma ven. kdežto vstup do kina byl jako hlavním vchodem. to si pamatuju, akorát, počkejte kde to bylo, myslím že v té Slávii ((Kino Slávia Židenice)), já už si to tak přesně ty kina nepamatuju kde to bylo. ale vím že co byly ty kina třeba kino skala ((Scala)) tak to bylo, tam byly jako bych řekl ne plyšový teda, ale ňáký lepší sedadla tam už to bylo hezčí. no vě- ale většinou co sme chodili na ty dřevěný. a byly to sklapovací. protože ještě vím, že sme se smáli, byl takové vtip, že kdosi přišel nějací manželé, a ten, ta manželka během toho kina porád se vrtěla, manžel jí říká, co prosím tě máš? a vona furt, mě to tlačí. a von povidá jak tě co tě může tlačit prosím tě. až rožali tam, &ltvona seděla na nesklopené židli, na té hraně.> tak sme si z toho dělali legraci. &ltjak může> ((smích)) no když to vezmete, tak přindete pozdě do kina, tak vás uvaděči uváděli s baterkou, že, a protlačovala ste se, no a to si člověk nevšiml, že se to sklápí. tak hleděl sem, páč lidi už pšššt, ticho, sedni. hned křičeli.\nprostě někdo se napil předtím, že, protože tam byly všude byly toalety, dalo se aj během představení odskočit, když bylo potřeba, přesto že to teda lidi dělali málo, protože rušili.\njá sem si potom uvědomoval, že když sem byl trošku v řadě třeba patnáct, tak sem si bral na kraju. protože já sem měl přístup a kdykoliv sem mohl odejít. hned a nemusel sem se jako dohadovat s lidima. někomu to bylo nepříjemný, když ste se protlačovala. vony ty řady byly dost těsný, ty lidi museli vstávat, a když máte třikrát čtyřikrát během toho vstát, tak vás to otravuje, že.\nale tam jak vám říkám, jak je ta radnice ((kino Moderna)), ty měli všecko krásný. moc pěkný. ale to znáte, musíte znát dobře, vy ste mladinká, to em takže to musíte znát jak se de dovnitř. a tam mají takový i kabáty, a svetry tam prodávaj, a je to dost takový dost, a potom se vyjde ven, a ste, a na potom je tam em Špilberk vidět. moc, moc, a tam sme viděli tu Španělskou vyzvědačku ((Španělská vyzvědačka)), a různý takový ty filmy, který byly starší. a to Byl lásky čas no, no to to kino plakalo.\nJV: dobře. takže teďka bychom se přesunuly k da- k dalšímu tématu, k předposlednímu, a to sou rozdíly v kinech. takže vlastně o tom už sme mluvily, že, o těch kinech jak vypadaly vevnitř, jak tam byly ty židle a tak, a že vlastně v některých kinech byly tvrdý židle a v těch lepších zase byly ty měkký. LH: ano. JV: a lišil se třeba LH: plyšový. JV: a lišil se přístup zaměstnanců v těchto kinech? že třeba v těch kinech, kde byly ty tvrdý židle, že se ty zaměstnanci LH: to mně nevadilo. JV: a chovali se ty zaměstnanci jinak než v těch LH: ne, mně to nevadilo, jenom když tam byl pěknej film. JV: hm a LH: no ale hodně lidi chodili tam, kde byly ty tapetový.\nOH: no tak ee (.) tehdejší ee ty sály to byla normální lavice sklopený to sedadlo, tak (sem) si sedl a teď když někdo přišel druhej, tak se muselo trošku (uhnout),\nOH: v podstatě protože vono ty kina byly všecky stejný vlastně. sklápěcí sedadla ee a lavice a hotovo no.\nLS: tak teď je tady další okruh, který se týká ee kin a filmových představení a první otázka je, jestli si vzpomenete na rozdíly v místních kinech, do kterých ste chodil, OH: (..) no ono to jak říkám to v podstatě, v podstatě to ee bylo stejný. všude byly stejný lavice (.) sklápěcí (.) ee polstrovaný to nebylo to bylo jenom ze dřevěný tvrdý, takže tam člověk ty dvě hodinky nebo jak to dlouho trvalo vydržel a a už byl rád že že z toho sedadla zešel a šli sme ven,\nLS: z toho interiéru třeba těch kin nevzpomenete si na něco, co by vám utkvělo v paměti nebo co by vás zaujalo? vevnitř v tom kině OH: to ne. LS: mhm, a měl jste možnost srovnávat třeba tyhle kina jak ste zmiňoval to znamená třeba ta Lípa, Radost ee s těmi kiny které která byla více v tom městě? OH: [no] LS: [která] mohla být luxusnější třeba. OH: no no tak možná že některý lavice (.) akorát myslím že se to lišilo v barvě LS: ((smích)) OH: ((smích)) (buď) byly tmavý anebo světlý, LS: &ltmhm> OH: a jinak to bylo na jedno kopyto tady ty sedadla v těch kinech, LS: mhm OH: to nic. LS: a co šatna? byla tam šatna? OH: no čoveče to já teď ani to vám možná neřeknu jestli by tam byla, myslím že (.) myslím že tam se nedávalo do toho šaty, ne. tam se nedávalo do šatny.