McLaren je příliš pomalý - Sport.cz\nMcLaren je příliš pomalý\n15. března 2009 09:31 - BARCELONA/PRAHA\nMistr světa formule 1 Lewis Hamilton zřejmě nebude schopen bojovat o vítězství v prvním závodě nového ročníku v Austrálii (29. 3.). Vozy McLaren jsou zatím pomalé. Síla motoru neladí s aerodynamikou. Přitom nový tým Brawn GP se stejnými agregáty zajíždí na testech suverénně nejrychlejší časy.\n„Minulý týden jsme v Barceloně podle plánu testovali novou aerodynamiku vozu MP4-24 a zaznamenali jsme jisté zhoršení výkonnosti. Na odstranění tohoto problému v současnosti tvrdě pracujeme,“ konstatoval nový šéf týmu Martin Whitmarch. „Rozhodně nejsme tam, kde bychom chtěli být. Jsme pomalí. Tento týden budeme další čtyři dny testovat v Jerezu. Chvíli ale potrvá, než dojde ke zlepšení,“ dodal Norbert Haug, zastupující v týmu Mercedes.\n„Problém je kombinací několika faktorů. Motor Mercedes je silný, čili problémy tkví v aerodynamice. Formule 1 se točí kolem aerodynamiky, nejvíce získat nebo ztratit se dá právě v této oblasti. Technici ale dokáží pod tlakem velké věci,“ tvrdil Whitmarch. „Očividně máme nedostatečný přítlak. Snažíme se s tím vypořádat. Podle našich jezdců, se ale vůz řídí dobře. Nicméně teď nejsme dostatečně rychlí na to, abychom mohli vyhrávat závody,“ přiznal Haug, který dokonce připustil, že může trvat i několik závodů, než se vůz dostane na potřebnou úroveň a bude schopný vyhrávat.\nAlonso favorizuje Ferrari, BMW a Brawn GP\nPřekvapivé výsledky přinesla série testů stájí formule 1 na Katalánském okruhu u Barcelony. Skvělými výkony se blýskl nový tým Brawn GP, který...\nKytaristu Hamiltona vyzve fotbalista Massa či hokejista Räikkönen\nTestovací jízdy jsou v plném proudu, start mistrovství světa formule 1 se rychle blíží. Již poslední březnový víkend začne Lewis Hamilton...\nToyota pojede s novým vozem o přežití ve formuli 1\nLoni na GP Turecka vytvořil Brazilec Rubens Barrichello nový rekord v počtu odjetých GP formule 1. Na konci sezóny 2008 jich měl na kontě 271 a...


Garmin Fénix6 je unikátní řada chytrých GPS hodinek s opravdu všestranným sportovním zaměřením. Díky stylovému vzhledu se dají stejně dobře nosit na sport, do práce i do společnosti. V řadě hodinek s označením Fénix6 jsou k dispozici 3 modelové velikosti, od nejmenší k největší: Fénix6S/Fénix6/Fénix6X. Každá z velikostí je navíc k dispozici v různých barevných/materiálových provedeních a případně s drobnými funkčními odlišnostmi. Následující odstavec je zaměřen na odlišnosti právě zobrazeného modelu, další popis se pak věnuje společným vlastnostem.… Zobrazit více\nŽabky Kawasaki - plážové\nAdaptér Barracuda do řidítek - Kawasaki\nSamolepky na zeď Kawasaki


Carey: Chůvu vyhodím, když se snaží být pro děti důležitější než já - iDNES.cz\n14. února 2014 16:10, aktualizováno 16:10\nMariah Carey (13. února 2014) | foto: AP\nZpěvačka má s manželem Nickem Cannonem tříletá dvojčata Moroccana a Monroe. Carey v rozhlasovém vysílání přiznala, že bez mrknutí oka jejich chůvu vyhodí, když se cítí být ohrožená.\n"Bohužel musím mít chůvy, ale jsem velmi praktická. V pohodě je vyhodím. Nesnáším to, ale musím to udělat, pokud se snaží být pro děti důležitější než já," řekla zpěvačka v The Breakfast Club Power 105.1.\nCarey už další děti neplánuje. V minulosti přiznala, že těhotenství je těžší, než si vůbec dokázala představit.\n"Těhotenství bylo někdy opravdu těžké, projít tím znovu by dokázala jen mnohem silnější osobnost, než jsem já," prohlásila zpěvačka, která v roce 2009 prodělala potrat.\nMariah Carey si Nicka Cannona vzala v roce 2008. Od té doby každoročně svůj manželský slib obnovují na nejrůznějších místech. Loni to bylo v Disneylandu (více zde).\nTémata: Nick Cannon, těhotenství, Disneyland, Mariah Carey, Poradna: Těhotenství\nMezi hvězdy ji vynesl elektrizující hlas a schopnost pružně manévrovat mezi žánry: od romantických balad až po taneční...\nTřiačtyřicetiletá zpěvačka Mariah Carey a její o jedenáct let mladší manžel Nick Cannon patří k celebritám, které každý...\nZpěvačka Mariah Carey (45) chodí s miliardářem Jamesem Packerem (48) už několik měsíců. Až nyní se oficiálně coby pár...


Maskot medvěd hnědý s fialovým zástěra - medvídek kostým v Bear Mascot\ndomů | maskoti Classics|zvířecí Maskoti|lesní zvířata|Bear Mascot|Maskot medvěd hnědý s fialovým zástěra - medvídek kostým\nMaskot medvěd hnědý s fialovým zástěra - medvídek kostým\nPlyšový maskot classic hnědý medvěd s fialovým zástěry. S tímto kvalitním obleku, nabídnout svým hostům speciální události nebo podporu podnikání. Ideální pro jakýkoli typ služby, bude to mládě maskot potěší. Pelluche je koncipován a určen k síle přes jeho nepružným bavlna, praní v pračce. Rychlé dodání po celém světě!


Čiň manželu dobře - peklem se ti odmění - Alena Jakoubková » Booktook.cz\nNacházíte se: Booktook.cz → E-knihy → Beletrie → Próza → Čiň manželu dobře - peklem se ti odmění\nAgáta Pierotová vyrůstá v rodině, kde matka je bohyně a otec ušlápnutý pod jehlovým podpatkem matčina luxusního střevíčku. Agáta však sní o tom, že ona to jednou v manželství povede jinak. Vysní si tradiční rodinu, kde ona bude pečovat o byt a děti a vyvařovat teplé večeře, zatímco manžel ji bude zbožňovat. Zbyšek Lom vypadá jako slibný kandidát - a Agáta se vrhá slepě do manželství. Zbyškovi však vyhovuje jen ta část Agátina plánu, v níž mu poskytuje kompletní servis. Zbožňovat manželku? Ani nápad...! Raději po nocích prohání ženské. Agátě trvá víc než deset let, než se vzbouří - ale pak to stojí za to! Se Zbyškovou zlatou platební kartou, jíž přezdívá Zlatý oslíček, se vydává do Paříže...


Skleníkový efekt - příčina a důsledky - Zeměpis - 2021\nSkleníkový efekt je přirozená struktura planety Země, která umožňuje udržovat teplotu na průměrně 15 ° C, ideální pro vyvážení většiny forem života na naší planetě.\nBez přirozeného skleníkového efektu by mohla být planeta Země velmi studená, což by neumožnilo vývoj většiny živočišných a rostlinných druhů. To by se stalo, protože sluneční záření odrážející se na Zemi by bylo úplně ztraceno.\nAvšak v době téměř nekontrolovatelného rozvoje industrializace tento proces zrychlily lidské činnosti, jako je emise znečišťujících plynů, což způsobuje, že teplota planety se každým rokem zvyšuje.\nVysvětlující schéma skleníkového efektu\nHlavní znečišťující plyny způsobující tento účinek jsou:\nOxid uhličitý (CO2), která se vyrábí spalováním fosilních paliv,\nOxid dusný (N2O),\nMethan (CH4) a karbid fluoridu chloru (CFC).\nVelké množství plynů emitovaných průmyslem a automobily (skleníkové plyny) tvoří vrstvu nad velkými městy, což znemožňuje, aby se teplo úplně rozptýlilo a hrálo doslovnou roli skleníku nad touto oblastí.\nTo se děje na celé planetě, plyny emitované světem se hromadí v atmosféře a vytvářejí bariéru, která zabraňuje tomu, aby se přebytek slunečních paprsků odrazil zpět do vesmíru ve formě infračerveného záření. Stejně jako skleník i tato vrstva plynů zachycuje teplo v atmosféře, díky čemuž je planeta teplejší a teplejší.\nZnečišťující látky a skleníkový efekt\nV důsledku působení člověka se koncentrace těchto plynů v atmosféře v průběhu let postupně zvyšovala. Vědci tvrdí, že dvacáté století bylo nejteplejší za posledních 500 let. Země jako USA a Čína jsou jedny z největších znečišťovatelů skleníkových plynů, protože jsou extrémně industrializovanými státy a národy spotřebovávajícími palivo.\nEmise znečišťujících plynů\nDůsledky skleníkového efektu\nS vysokou teplotou naší planety může nastat mnoho problémů, jako je vymizení několika druhů fauny a flóry.\nTání ledové čepice, největší světová rezerva sladké vody, je dalším velkým problémem. S tím budeme mít vzestup hladiny moře a mizení několika ostrovů a pobřežních oblastí, což povede k celkové rekonfiguraci kontinentů, jak víme dnes.\nPřírodní katastrofy, jako jsou přílivové vlny, tajfúny, povodně a hurikány, budou náchylnější k výskytu a mohou ovlivnit zemědělskou výrobu na celé planetě, což přímo poškodí zásobování potravinami obyvatelstvem.\nTající ledovce jsou jedním z důsledků globálního oteplování.\nOpatření ke zmírnění problému\nNěkolik zemí, nevládních organizací a vládních subjektů, které si již jsou vědomy problémů způsobených skleníkovým efektem, diskutují o tom, jaká opatření je třeba přijmout k minimalizaci tohoto procesu.\nV roce 1997 byl podepsán Kjótský protokol, který stanoví snížení emisí znečišťujících plynů. Vysoce industrializované země, jako jsou USA a Čína, však tomuto procesu brání tím, že tvrdí, že snížení emisí by bránilo pokroku v jejich průmyslových odvětvích.\nBrazílie zaujímá přední místo v žebříčku největších producentů skleníkových plynů na planetě. V posledních letech však přijala kampaň zaměřenou na udržitelnost s cílem minimalizovat tyto dopady, aniž by to ovlivnilo pokrok této země.\nVysvětlivka zemí, které emitují nejvíce znečišťující plyny\nDalší informace naleznete v našem článku o skleníkovém efektu.\nHlavní příčiny, které spustily první světovou válku\nSpolečnost v Mezopotámii


Tulevia - 5. kapitola | Stmívání FF - web pro autory FanFiction\nTulevia - 5. kapitola\n01.05.2010 [12:30], Paike, ze série Tulevia, komentováno 10×, zobrazeno 1357×\nKonečně jsem něco napsala, pokud jsem nechytla a nechytnu nějakou neznámou chorobu z absolutního vyčerpání, tak Vám musím poděkovat bez Vašich komenářů by tu nebyla žádná Paike, žádná Tulevia, protože hlavně vy jste mi dodávali tu potřebnou energii. Díky Vám.\n*5. kapitola - Stará dobrá*\nNerozhodným pohledem jsem sledovala, jak mé prsty přebíhají po klávesnici ve snaze vyťukat jedno slovo… věstec. Pomalu a těžko jsem se vyrovnávala s mými údajnými schopnostmi. Mí rodiče nenáviděli osoby, jež se jim snažily vemluvit čtení z ruky či karet. Jediné nadpřirozeno, které mi neodpírali, byly pohádkové bytosti. Před mým dětským světem se snažili zakrýt úšklebky při čtení pohádek na dobrou noc, kde čarodějnice zamávala kouzelnou hůlkou nad kotlem plným podivně matlavé tekutiny zaručující věčné mládí.\nDala jsem přednost ověřené encyklopedii, na které jsem vyhledávala často od referátů do školy po energickou hodnotu čokolády. S hlubokým nádechem jsem klikla na odkaz hledaného slova přepravena na všechno.\nVěštec je osoba, která předpovídá budoucnost založenou na osobní, politické, duchovní, mentální či náboženského přesvědčení. Typicky mezi věstce patří předznamenávači, jasnovidci a šamani.\nTo se mi nezdálo přesné a pravdivé, já přeci neviděla budoucnost pod složitým zaklínadlem obsahujícím několik latinských slov. U mě vize přiházely naprosto spontánně a neočekávaně. Přešla jsem své kritické myšlenky a zvolila slovo nejpřesnější. Jasnovidec.\nTermín jasnovidec je užíván od 17. století. Tato osoba má možnost získat informace o místě, osobě nebo určitém objetu jinými prostředky než jsou lidské smysly. Názory na existenci paranormálních jevů a psychických schopností, jako je jasnozřivost, jsou dosti kontroverzní. Parapsychologie zkoumá tuto možnost, ale existence paranormálních jevů, není přijat vědeckou komunitou.\nVše tu připomínalo nějaké pokoutné vědy než to, co jsem v posledních dnech zažívala. Možná jsem šla na internet s přehnaně naivními představami, ve kterých existují na světě tisíce lidí s podobným problémem a to neovlivnitelné vidění do budoucna, doufala jsem, že se pod cizími jmény a přezdívkami svěří na nějaké diskuzi.\nDokázala jsem si přečíst ještě něco o jasnovidectví dotykem, vůní, sluchem, ale potom mě ovládla strana mozku, která si dokázala uchovat kapku soudnosti a citu pro realitu a stránku nemilosrdně zavřela.\nRozhlédla jsem se po ztichlé internetové kavárně, schválně jsem vybrala tuto přehnaně brzkou dobu, kdy byla místnost téměř bez lidí. Za pultem seděla ospalá servírka usrkávající z velkého hrnku kávy mezi listováním v módním časopise zvučného jména, v rohu u posledního počítače v místnosti se krčil mladík se zbožně upřeným pohledem na obrazovku a zákeřným úsměvem na rtech, asi plánoval nabourání se do serveru americké tajné služby.\nByla jsem podivně neklidná, netrápilo mě to, co jsem se dozvěděla, nic horšího než mé zkušenosti jsem si stejně přečíst nemohla, ale měla jsem neuvěřitelné nutkání zvednout se a utéct bez zaplacení z kavárny a zahnout ke zdejšímu informačnímu středisku.\nMé končetiny ovládla křeč a neschopnost pohybu a má mysl a oči se připravovaly na prudký obrat k budoucnost, která nemá jistého trvání.\nTma. Bezbřehá tma a neskutečná bolest. Připadala jsem si jako kámen vložený do pece rozpálené na neuvěřitelné stupně. Věděla jsem, že se nesmím pohnout, ale nutkání utéct před plameny, které pohlcovaly různé části mého těla, bylo stále silnější.\n„Vše bude dobré, neboj,“ zaslechla jsem vedle sebe hlas, jehož majitele jsem nedokázala určit. Snažila jsem se poslechnout a oddávat se bláhové naději, že něco může bolet více než tohle. Nedalo se to s ničím srovnat, vždy jsem se bála jít k zubaři, ale trhání nebo vrtání zubů byl slabý čaj proti tomuto spalujícímu utrpení.\nNebude, pomyslela jsem si záhy jako reakci na vyřčená uklidňující slova. Mou myšlenku doprovodil hlasitý výkřik, když horko pohltilo dosud nedoutnající část těla, mé srdce…\nMé vidění skončilo stejně náhle jako začalo, však teď se na mě upíraly pohledy všech přísedících včetně karamelových očí, které tu s jejich nositelem před momentem určitě nebyly…\nBezcílně jsem se procházel ranním městě těsně před svítáním. Zastavil jsem se u zdejšího informačního střediska, spíše než bych tu hledal informace o městě, které znám jako své boty, jsem tu hranou zahloubanost do článku bral jako krycí manévr.\nPocítil jsem zvláštní pocity byly plné bolesti a nesmírné krutosti, jakou si málo, kdo dokáže představit, vzdáleně mi to připomínalo mou vlastní bolest z… raději jsem polkl hořkou slinu a nevzpomínal na úporné pálení na „hranici“. Vydal jsem se za původcem vzpomínek, cesta vedla k malé internetové kavárně, zarazil jsem se na prahu, když jsem pocítil vůni té dívky z parku.\nOpravdu to byla ona, seděla za jedním z počítačů a hlasitě oddechovala, přestože její tep byl podivně slabý, to ona byla původce těch pocitů. Ona si zažila přeměnu v upíra a zůstala člověk. Co se to tu děje?\nPozorně jsem ji sledoval, nechtěl jsem, aby mi utekl jediný její pohyb. Díval jsem se, jak poněkolikáté usrkla kávy, jako by byla horká, přestože ji servírka přinesla již před notnou dobou. Po očku se na mě dívala, když si myslela, že ji nevidím, byla to poněkud marná snaha, ale chtěl jsem jí dát prostor myšleného nenápadného pozorování.\nNetušil jsem, jestli si mě z jedné z listopadových nocí pamatovala, ale chtěl jsem to. Ten pocit, že pro ni nejsem jen kolemjdoucí přehnaně se starající o její vyjukaná očka, mě uklidňoval, chtěl jsem, aby si mě pamatovala jako zachránce. Ne, jako vlezlého slizkého chlapa starajícího se každou holku, která se tváří, alespoň trochu ztraceně.\n„Jsi mi povědomý,“ zašeptala. Mluvila se zvláštním přízvukem, byla to angličtina s příměsí francouzského nářečí. Její hlas jí dodával ještě větší punc, přestože jsem si byl téměř jistý, že pro mě víc přitažlivá už být nemůže.\n„Ano,“ přikývl jsem. „Viděli jsme se. Tenkrát v tom parku. Usnula jsi a já tě donesl domů.“\nZamyšleně si skousla spodní ret. Zdálo se mi špatné, dívat se na ní tak oddaně, jak jsem zprvu chtěl, ale nedokázal jsem si pomoci. Okouzloval mě víc, než si mohla uvědomit.\n„Jasper?“ zeptala se po chvilce ticha. Mlčky jsem přikývl.\nMezi námi zavládlo trapné ticho, nevěděl jsem, co říct, abych jí nijak neublížil, nebo neodradil. A z jejích pocitů jsem dokázal vyčíst jen to, že na ní skulinkou otevřeného okna táhne. Buď uměla skvěle skrývat city, nebo byla tak zmatená, že jsem tu směsici neuměl rozluštit.\n„Alice,“ promluvil jsem možná až s přehnanou vervou, protože vyděšeně vzhlédla. „Nechci ti lhát, nemůžu ti lhát. Je to strašně složité, nechci tě tím zatěžovat, pokud nebudeš souhlasit…“\n„Souhlasit s čím?“ zamumlala a opřenou hlavu o ruce naklonila blíž ke mně. Na moment, který se svou lidskostí nemohla postřehnout, mě naprosto okouzlily její vlasy. Měl jsem úchylnou touhu jí zastrčit neposlušnou ofinu za ucho, abych jí lépe viděl do obličeje.\n„Možná je to brzo, možná je to příliš unáhlený čin, ale pro mě chvíle bez tebe byly jako století. Jsem napevno rozhodnutý.\nMiluji tě, Alice, a nechci žít s nikým jiným.“ Snažil jsem se svou řeč doplnit ještě důvěryhodným pohledem do očí, ale ona před každým delším pohledem ucukla. Nerozuměl jsem tomu.\nJeho hlas vyznávající mi lásku mi zněl v uších jako dokonalá ozvěna. Nevěděla jsem, co říci. Kdyby se mě teď někdo zeptal, kde jsem se narodila, odpověděla bych s největší pravděpodobností nějaké šíleně malé město v Indii, které mi uvízlo v paměti asi kvůli nesrozumitelnému nebo nějak vtipnému názvu.\nOčima jsem těkala mezi tolika místy, jakými snad bylo možno. Jen jeho očím jsem se vyhýbala. Nedokázala jsem mu odpovědět, ne teď. Bylo to rychlé. Přesvědčivé, ale urychlené. Ani on mně nebyl vůbec lhostejný, ale nedokázala jsem si své pocity utřídit a on jimi teď zamíchal znovu a udělal mi znovu v hlavě nesnesitelný zmatek. Chvíle bez něj byly dlouhé, byly to měsíce, kdy pro mě čas znamenal jen postupující čísla v kalendáři a na ručičkách nástěnných hodin. Jestli mu ta chvíle připadala dlouhá, já jí nedokázala vstřebat v čase normálním, byla jsem ztracená ve spirálách jiného života. Toho, který mi tak nehezky házel s city jako s míčkem na tenis. Chvíli na straně mé, chvíli na straně druhé, osudu. Jen škoda, že osud měl tak vytříbené údery. Jednu slabinu měl, pohyb, nedokázal udržet krok s bezmyšlenkovitými rozhodnutími. Stejně jako s tímhle.\n„Moc ti nerozumím, ale chci být jenom s tebou,“ zašeptala jsem rozpačitě. Ani jsem si nestihla uvědomit, že mi ta slova vyšla z úst, měl můj obličej v ledových dlaních a vpíjel se pohledem do toho mého.\n„Jen se nehýbej.“ Myslela jsem, že tohle zamumlal přes pevně semknutou čelist, ale mohlo to být cokoli jiného. Jeho krása téměř oslepovala, nedokázala jsem všechno z jeho bezchybného obličeje ani po několika zamrkáních. Přes tu všechnu snahu zabrat jeho obličej jako dokonalý celek, jsem si nevšimla, že jsou mi jeho rty mnohem blíž.\n„Jaspere.“ Chtěla jsem vydechnout, ale nevím, jestli se tak stalo, protože v tu přitiskl své rty na mé. Byl to jemný polibek, takové pohlazení, ale byl úplně jiný než ty, které jsem zažívala s Williamem. S Willem to bylo, jako bych líbala svého bratra.\nOtřásla jsem se při té myšlence. Významně zvedl obočí, abych mu pověděla, co se stalo, ale já jen s úsměvem zavrtila hlavou. Nechtěla jsem si teď užívat nic jiného než jeho blízkost, která mě naplňovala tou ztracenou energií.\nZbytek dne jsem strávili chozením ruku v ruce po městě. Všechno mi tu teď připadalo růžovější, přestože se nelítostně blížilo k Vánocům. Netrápila jsem se s myšlenkou, že by nás mohl vidět někdo z mých známých a kdyby viděl, nedokázal bych si z toho vedle Jaspera dělat těžkou hlavu.\nV jednom z parků jsem se snažila odlehčit svým unaveným nohám posezením na chladné kamenné zídce oddělující chodník od oceánu. Jaspere se nezdál nadšený mým balancováním, což dával najevo ještě silnějším stiskem ruky.\nZhluboka jsem se nadechla a užívala si slaný vzduch a společnost toho nejlepšího muže vedle svého boku. On se nezdál uvolněný stejně jako já. Jeho pohled upřený do dále a rty stisknuté do úzké linky očividně nevěstily nic dobrého. Nechtěla jsem se mu do myšlenek nijak plést, ale nedokázala jsem se tak úplně ovládnout, a tak nenápadně mu zatahala za rukáv košile.\nDivila jsem se, že mu nebyla zima po tom, co mi půjčil svůj kabát. V košili, která určitě nijak nezahřívala, ale až překvapivě mu slušela, vypadal spokojeně. Jeho ruce byly stejně ledové jako jindy. Bylo pár stupňů pod nulou a on si po městě chodil tak nalehko, celkem otužilec.\nPopuzená svými ochranitelskými pudy, aby mu náhodou nebyla zima, jsem ze sebe začala setřásat kabát, který tak dobře zahříval.\n„Co to děláš?“ zeptal se nesouhlasně, když se konečně probral ze svého myšlenkového transu. „Zmrzneš,“ zavrtěl hlavou a znovu mi zip zapnul až ke krku.\n„A ty ne?“ Našpulila jsem rty na znamení svého rozhořčení, že já se mu budu vyhřívat v kabátu a on se bude muset spoléhat jen na své tělesné teplo. Tělesné teplo! Že mě to nenapadlo dřív, s potutelným výrazem jsem se přitulila k jeho boku. Byla jsem ochotná obětovat kousek svého soukromého ohníčku, jen abych mu byla blíž.\nPřekvapeně se na mě podíval, ale koutky mu cukaly, nebylo to nic vážného.\n„No co,“ rozhodila jsem rukama. „Mě zima být nesmí a tobě musí? S tím nesouhlasím.“\n„Jsi blázínek, jak by mi mohla být zima…“ odmlčel se. Náhle se výraz jeho obličeje změnil, zkoumavě mi přejížděl pohledem po obličeji ve zdánlivém očekávání.\nOšila jsem se:\n„Nezírej na mě tak.“\nS úsměvem mi přejel palcem po obličeji, aby pochytal všechny studené kapky přicházejícího deště. Skoro neznatelně zavrtěl hlavou a pokrčil rameny.\n„Alice, já nepotřebuji kabát, abych byl v teple,“\nZamračila jsem se. „Jak to? Tu vychytávku chci také, nebaví mě být nabalená jako, kdybychom vyráželi na Sibiř, vyrostla jsem na Aljašce, na zimu jsem zvyklá,“\nDíval se mi do očí a potom šíleně tiše pronesl:\n„Já jsem upír, lásko,“\nNevěděla jsem nad čím se pozastavit dříve. Nad faktem, že mi teď vyvrací zažité mýty, nebo si rozplynout nad tím oslovením. Proč by mě to mělo, ale vlastně tak překvapit? Vždyť ani já nejsem ukázkový prototyp obyčejného člověka.\n„Pokud pod oblečením neschováváš další pár rukou, tak mi to nevadí.“ Snažila jsem se odlehčit náhle napjatou atmosféru mezi námi, nutila jsem se do úsměvu, abych mu ukázala, že to, co vypustil z pusy, považuji za nepovedený žert.\n„Mluvím vážně,“ vydechl a snažil se mou, už tak roztřesenou, pozornost odvést jinam. Lehké polibky, kterými mi zasypával obličej, do dokázaly celkem svědomitě.\n„To já také,“ oponovala jsem mu do té doby něž jsem nevystačila s dechem. Potom jsem už jen neromanticky funěla a užívala si ho. Bylo to krásný, tak proč ne?\nSeděla jsem u sebe v bytě na posteli a dívala se na Jaspera, jak rychle rozdělává oheň v krbu. Chtěla jsem poznamenat něco o tom, že v pravěku se ženská starala o oheň a chlap chodil na lov, tak aby mi šel do prázdné ledničky taky něco ulovit, ale vyschlo mi v krku při jeho karamelovém pohledu, co na mě vrhl od ohně, kdy asi cítil, že bych použila svůj nevytříbený sarkasmus.\nJasper se mohl zdát dokonce zklamaný, že jsem po zjištění, že není tak úplně živý, neutekla s vřískotem a mokrým hadrem na hlavě pro uklidnění pryč. Čekala jsem, že on nebude představitel ukázkovým představitelem lidskosti. Dokonce se zasmál, když jsem mu vmetla do obličeje, kde celé měsíce byl, když jsem se plácala v té hnusné depresi, která vedle ně zmizela jako mávnutím proutku.\nS úsměvem jsem sledovala, jak se mi mění život. Už jsem nebyla ta zapřísáhla nevěřící v cokoli nadpozemského kromě letadel, už jsem věděla, že trapné udržování tolikaletého vztahu s Williamem byla jednoduše blbost. Jasperova blízkost mi otevírala oči a zavírala pusu, protože jsem často v jeho blízkosti až ztrácela slov.\nPřisedl si vedle a mě a položil si hlavu na mé rameno. Neodolala jsem otázce, která mě už pár minut hryzala.\n„Neměl by sis jako upír udržovat určitý odstup? Neměla bych tě dobývat a ty mě neustále odmítat, do té doby než si vážně uvědomíš, jak moc mě miluješ?“\nPousmál se. „Asi ses často dívala na romantické filmy, viď?“\n„V poslední době jsem měla spoustu volného času,“ pokrčila jsem rameny.\n„Čekal jsem na tebe moc dlouho, abych tě ještě nechával na pochybách. Nejsem stejný jako Edward, který dokázal Belle zamotat hlavu tak dokonale, že ještě ve svatební den nevěděla, jestli jí vážně miluje.“ Zbožňovala jsem jeho vyprávění o rodině. O každém mluvil s jiným zabarvením hlasu, ale všechny dávaly najevo, jak moc je má rád. Jak ho udivuje Bellino ovládání, Nessiin rychlý růst nebo Emmettova neustálá chtivost sázek, přestože neustále prohrával. Své city k rodině rozhodně neskrýval a mně to neskrývaně imponovalo.\nPozději v noci mi jako už po několikáté dokázal vyrazit dech, zeptal se, jestli bych s ním nechtěla jet za rodinou, prý už mají starosti. Něco podobného jsem mohla očekávat, ale z jeho úst to znělo jinak, úplně jinak. Neuměla jsem mu říci ne, ačkoli jsem se mírně děsila společnosti tolika upírů.\n„Nemusíš se bát, jistě si tě oblíbí,“ uklidňoval mě mezi pečlivým zamotáváním do barevné peřiny. Oheň pomalu uhasínal a on zrovna jako ústřední topení nefungoval. Nabízel, že by si sedl na pohovku, avšak to jsem radikálně zamítla, když už mám doma toho vysněného chlapa, nenechám ho sedět na sedačce několik metrů ode mne. Po několika minutách upřených prosebných pohledů souhlasil, však jen pod jednou podmínkou, že budu pěkně v teple, což se nedalo provést jinak než mě vlastně „mumifikovat“.\n„Já nevím, nikdy mě žádný přítel k nim domů nepozval. Obvykle nezanechávám na poprvé zrovna dobrý dojem,“ řekla jsem nejistě.\n„Přesvědčila jsi mě, tak proč bys nepřesvědčila i zbytek upírské populace,“ lehce mě políbil. „A teď spi,“ zněl nekompromisně, a tak jsem poslechla. Nechala jsem se ukolíbal jeho přítomností a jeho omamnou vůni připomínající vanilku.\nZa oparem spánku jsem si na něco vzpomněla a snažila se přimět otupělé mimické svaly přimět něco vyslovit:\n„Zítra musíme nakupovat, nemám nic na sebe.“\nTa stará dobrá Alice byla zpět. Konečně.\nProč jsem na tak skvělého chlapa nenarazila už dřív? Ochotně se mnou vymetal všechny obchody bez jakýchkoli řečí. Dokonce ho neotrávila ani hádka o poslední pár jednoduše dokonalých lodiček. Možná ho tak nakopla jenom myšlenka, že za jeho rodinou pojedu, ale já si namlouvala, že za to může můj neodolatelně lepkavý pohled, který ho za mnou táhl kamkoli.\nV podstatě mi to oplatit v prodejně aut. Pozorně poslouchal prodejce, když mluvil o pohonu na všech čtyřech kolech a já mu v myšlenkách zdrbla kravatu neladící s košilí. Nakonec souboj značek vyhrál tmavý Mercedes. To auto bylo hezké a zajisté i rychlé, ale pro mě to bylo ještě pořád auto. Neviděla jsem pod kapotou žádné koně, které by mě nutili okusit jízdu, na jejich hřbetech.\nDo kufru vhodil poslední tašky a nasedl za volant. Věděla jsem, že cesta nebude trvat dlouhou, ale nervozita, která mě užírala, byla skoro k nevydržení. Vyjeli jsme. Po několika kilometrech jsem se přestala ovládat a vzlykla:\n„Já mám strach, Jaspere.“\n„Neboj,“ tišil mě tak dlouho, dokud mě neukolébal ke neklidnému spánku, který jsem snad ani nemohla užít.\n„Jsme tu,“ zašeptal mi do ucha a já rozmrzele zamrkala. Měli nádherný dům, celý v dřevěném s kontrastně červenými okenicemi. Jako by to tu vypadlo z pohádky.\n„Tak jdeme?“ vybídla jsem ho, aby ho přesvědčila, že už se vůbec nebojím, přestože bajka o zabití malé jasnovidné mušky teprve začínala.\nPovídky od Paike\n10) Alaska (20.09.2010 09:37)\nPaike, miluju tuhle kapitolu. Tolik zvratu a událostí, osobitý Jasper, stará dobrá Alice. Neočekávaný vývoj děje. Bylo toho na mě tolik, že se stále z toho ještě nemůžu vzpamatovat.\n9) ambra (05.09.2010 15:51)\nTak nejdřív ze mě spadlo trochu z té tíhy - šla do kavárny, aby pátrala, takže úplná apatie se snad znovu nekoná. A potom ta geniálně popsaná vize. A to dokonalé propojení jejího a Jasperova daru. Vyznání. Zdánlivě rychlé, ale měli pár měsíců na to, aby jim došlo, co znamená slovo osud v praxi. A pak to courání městem. Málem jsem se rozpustila blahem. Jeho "oznámení" přesně korespondovala s jeho (mým) pocitem, že není na co čekat. Miluje ji - tak to je. Je upír - tak to je.\nPři zmínce o znovunahození jedné z Aliciných základních životních funkcí jsem se málem udusila . No a spokojený chlap na nákupech - dokonalý oxymóron\nZačala jsem se těšit na návštěvu u rodiny. Paks mě zabila poslední větou.\n8) DeSs (30.06.2010 16:24)\nVybalil to na ni docela na rychlo, nejdřív spolu promluvili dvě tři věty a jako další následovala: Miluju tě. A pak, když jí jen tak po necelém společném dni řekl, že je upír. Jazz se s tím teda nepárá. Ale měla jsi to tam tak dokonale zasazené a vyjádřené, že mi to ani nepřišlo divné. A odůvodnění, že není Edward, mě dostalo. Tak jo, jdu na další, chci vidět to uvítání...\n7) Rosalie7 (14.05.2010 22:35)\nJ E TO BOMBA\n6) Paike (02.05.2010 14:29)\nVaše komentáře pro mě znamenají víc než dost. S jejich přítomností se mi píše mnohem lépe.\nTak a teď se pokusím něco sepsat, ale neručím za to, jestli se to bude dát číst...\n5) Michangela (01.05.2010 23:31)\n4) Popoles (01.05.2010 02:26)\nJsou spolu a myslím, že Alice se bojí zbytečně... jak to asi bude pokračovat?\n3) sakraprace (30.04.2010 21:01)\nTak krásné , ale kde je dalšííííííí\n2) Popoles (30.04.2010 14:00)\n1) Evelyn (30.04.2010 09:19)\nAni nedutám, jaká to byla krása


Černá plomba - černá plomba už rozebírají maminky na webu emimino\nČerná plomba? Příští rok za 450 korun - Deník\nPraha - Chystáte se už nějaký ten pátek k zubaři, aby vyvrtal kaz? Pak se co nejrychleji objednejte. Brzy si totiž budete pravděpodobně muset sami zaplatit i obyčejnou tmavou amalgámovou plombu\nDobrý den, ráda bych se zeptala na Váš názor. Druhý zub od špičáku (stoličku)mám zaplombovanou amalgánem, když se usměji, tak jde černá plomba vidět, zubařka mi chce dát bílou plombu na amalgán ze strany (jak je mezizubní prostor), aby černá plomba nebyla vidět\nPlastová plomba - jednorázová. Plastová plomba - jednorázová - bílá/černá Plastová plomba s unikátním kódem vhodná pro všechny typy nabízených kovových , plastových a silikonových pásu cudnosti. Dle aktuální nabídky\nZubní plomba (zubní výplň) zabraňuje šíření kazu, tím že zakrývá kazem otevřenou zubní tkáň.Zubní plomba tedy nahrazuje ztracené části zubní korunky, čímž je zub znovu schopen vykonávati svoji funkci. Takovéto zubní výplně se vyrábí z různých materiálů, jako např. z Newtonova kovu.. Typy zubních výplní. Amalgám\nistru zdravotnictví někde u výtahu, aby byl odstraněn aktuální deficit financování zdravotní péče ve veřejných zdrojích\nMůže tedy sloužit i jako plomba. Datumové terčíky jsou vhodné pro vyznačení data kalibrace či příští kalibrace např. u měřidel, podléhající periodické kalibraci, pro vyznačení data expirace, k vyznačení data příští kontroly - revize, k vyznačení data plnění obsahu tlakových nádob a pro další účely\nplomba najdete a porovnáte na Srovnanicen.cz. Srovnejte ceny produktů internetových obchodů. Nově přehlednější a rychlejší\nPlomba coby kovový klín. Včasnou výměnou výplní lze totiž předejít podélným prasklinám zubů, které mohou někdy vést až k takzvané extrakci, neboli vytažení zubu. V souvislosti s prasklinami zubů jsou bílé fotokompozitní výplně rozhodně dobrou prevencí, konstatuje Jakub Miketa\nProhlédnout Lankové plomby s kovovým zámkem na Essentra ComponentsCZ. Široký výběr, řešení dostupná skladem, dodání následující pracovní den po objednání. Objednejte si vzorek zdarma ještě dnes a vyzkoušejte tak komponenty v praxi. Stáhněte si 3D CAD modely\nZubní plomba trvanlivost keatsnok 12.1.2017 18:20. Zajímá mne trvanlivost zubní plomby. Preferuji, aby byla co nejdelší a jsem ochoten si za to připlatit. Dříve amalgamové plomby vydržely i několik desetiletí. Loni se mi stalo, že UV tvzená plomba mi vypadla po OSMI dnech\nPlastová plomba ø 8 mm a plobovací struna o délce 135 mm, dodávané v balení po 2 000 ks. Kód: 170 000 000 004 Váha produktu 360\nPlastova plomba Srovnanicen\nimum lidí, kteří mají zcela zdravé zuby. Co nás čeká a jaké máme možnosti.\nDobrý den Jsem žena 21 let, a mám všechny druhy zuby a moudraka nikde nemám. Dneska ráno jsem si udělala k snídani chleba s paštikou a byl to měkký chleba, a z ničeho nic ze 4 zubů těm menší mi vypadl kousek korunky a pak mi vypadla černá plomba, myslím že to byla plomba bylo to černo šedé barvy malinký, a když si tam najdu jazykem mám tam díru a cítím zbytek zubů.\nČerná je škaredá a hlavně jedovatá, proto jí platí pojištovna. Ber stůj co stůj bílou, vypadá lépe, není nic poznat jak otevřeš hubu a taky není škodlivá. Já mám celý přední zub nadštiklovaný a vůbec nejde poznat že se jedná o plombu, koušu s ním i do topinky už 15.let a furt drží Identifikuje pokus o neoprávněnou manipulaci, aplikovatelná na všechny povrchy (kov, plast, papír, sklo). Odolná vůči teplotním a chemickým vlivům, popisovatelná s osmimístnou číselnou řadou Jeho kovová barva se na pohled jeví jako černá plomba a proto se nepoužívá jako výplň do předních zubů. Dokonce ani v zadních zubech nepůsobí právě esteticky. Amalgám není vhodný pro rozsáhlé výplně korunky zubu, hrozí vznik prasklin a odlomení odvrtáním oslabené skloviny Všechny informace o produktu Zubní pasta Ecodenta zubní pasta bělící černá 100 ml, porovnání cen z internetových obchodů, hodnocení a recenze Ecodenta zubní pasta bělící černá 100 ml\nNa černou díru černá plomba. 24. října 2012 Něco rychle vymyslete k zalepení díry !. Tak nějak si představuji tichou instrukci pana premiéra panu ministru zdravotnictví někde u výtahu, aby byl odstraněn aktuální deficit financování zdravotní péče ve veřejných zdrojích. Nejsem ovšem schopen odhadnout jak zní. Vzhledem k šedé až černé barvě, kterou po čase používání plomba získá, však nevypadá hezky. Zubní amalgám je považován za bezpečný, cenově dostupný a trvanlivý materiál, který byl použit k obnově zubů u více než 100 milionů Američanů, informuje zase na svém webu Americká asociace dentistů, největší. Zatahovací, bezpečnostní, plastová plomba s pracovní délkou 400 mm. Certifikáty. TCert ISO 9001 TCert ISO / IEC 27001. EVROPSKÁ UNIE EVROPSKÝ FOND PRO REGIONÁLNÍ ROZVO Bílá nebo černá plomba? Zuby používáme každý den, aniž bychom o tom přemýšleli. Od otevírání balíčků s oříšky, odstranění nitě z mikiny až po žvýkání různých potravin. Můžeme tedy říci, že jsou to naše víceúčelové nástroje, které by nám měli sloužit od dětství až do smrti. Dlouhověkost našich. Zub mi spravovala na 3x a pořád není dobře opraveny, do dalšího předního zubů špičáku mi dala černou plombu, ta prosakovala viditelně ven, žádala jsem ji ať mi černou vytáhne a dá bílou. Udělala to, za to si nechala zaplatit. zub je pořád ze předu jakoby zkažený.prosakuje pořád stará černá plomba\nZubní plomba - Wikipedi\nza černou plombu jak píšete se vybírá v případě, že se jedná o kvalitnější amalgám. ceny se liší, dle nákladů ordinace. a je v návrhu, že se budou platit i ty plomby, co v uvozovkách hradí pojištovna, protože ta dá třetinu toho co ta plomba doopravdy stojí. takže nevintě lékaře,ale pouze zdravotní pojištovny. Něco rychle vymyslete k zalepení díry!. Tak nějak si představuji tichou instrukci pana premiéra panu ministru zdravotnictví někde u výtahu, aby byl odstraněn aktuální deficit financování zdravotní péče ve veřejných zdrojích. Nejsem ovšem schopen odhadnout jak zní interní instrukce až tam u výtahu nahoře ve straně TOP, tedy ve straně už tříleté tradice. Co znamená že se nedá upgradovat co je ta PLOMBA zač? A proč se to kvůli ní nedá vylepšit Zubní výplně, neboli plomby, jsou materiály, kterými zubní lékař doplňuje zub do jeho původního tvaru poté, co byla jeho část destruovaná nejčastěji kazem nebo úrazem.V zásadě existují dva základní materiály používané pro zhotovení dlouhodobě stálých výplní a to amalgám (černá plomba) a fotokompozitní materiál (bílá plomba) Všechny komentáře k produktu: LYNX Grunex ProGamer 2018, černá JAR. Plomba JARDAHLAVA 29. 11. 2018 11:12. Dobrý den ,chtěl bych se zeptat ohledně porušení plomby.. naposledy jsem si skládal PC sám před 10 lety , které mám do teď .Nyní přemýšlím o koupi nové a už hotové sestavy ,z důvodu lenosti a neznalosti nových.\nGeologická mapa 1 50 000.


Sníh přinesl nehody. Kvůli hustému sněžení zapadly i autobusy MHD - Liberecký deník\nPřívaly sněhu v uplynulých dnech zapříčinily na silnicích Libereckého kraje celou řadu nehod. Uvázlé kamiony ucpaly silnici u Rádla. V Jablonci nad Nisou nadílka řidičům paradoxně i pomohla, radnice totiž nechala vypnout parkovací automaty.\nZapadlý autobus. | Foto: HZS LK\nKlouzalo to zejména na silnicích nižších tříd. Ty byly sjízdné jen s největší opatrností a za dostatečného umu řidičů. „Jel jsem chvíli po poledni ze Železného Brodu na Pěnčín, před Dupandou jsem měl pocit, že to nevyjedu, neustále mi to v rozsoleném sněhu klouzalo. Navíc i ze strany na stranu, neměl jsem nad řízením skoro žádnou kontrolu,“ popsal sedmačtyřicetiletý Jan.\nSněžení začalo v úterý a kulminovalo v noci ze středy na čtvrtek. „Během středečního večera a noci na čtvrtek jsme zasahovali především u dopravních nehod, zapadlých vozidel a spadlých stromů na komunikace. V obci Frýdštejn na Jablonecku jsme vyprošťovali autobus,“ přiblížil mluvčí Hasičského záchranného sboru Libereckého kraje David Kořínek.\nHavaroval i sypač\nProfesionální hasiči měli napilno už od úterý. V Českém Dubu zasahovali třeba u nehody autobusu s osobním automobilem a v Dolánkách u Turnova u převráceného sypače. „Jeho řidič se pohyboval ve směru od Malé Skály na Turnov po silnici I/10, když na křižovatce s místní komunikací vedoucí na Dolánky vyjel do protisměru a následně mimo silnici, kde se při pádu ze svahu opakovaně přetočil přes střechu a zastavil se až o strom,“ přiblížila mluvčí krajské policie Ivana Baláková.\nV noci na čtvrtek v kraji napadlo na některých úsecích silnic až 20 centimetrů sněhu. Veškerá technika krajské společnosti Silnice LK (cca 60 sypačů na všech okruzích) jezdily od večera do rána nepřetržitě. Aktuálně jsou komunikace v kraji sjízdné, některé horské úseky však se zvýšenou opatrností. Od čtvrtečního rána silničáře trápil především vítr, který vytvářel lokální sněhové jazyky.\nSložitá situace panovala ve druhém největším městě Libereckého kraje – Jablonci nad Nisou. Radnice kvůli sněhu přistoupila k vypnutí parkovacích automatů. „V této chvíli jsou jablonecká parkoviště pod sněhem, dokud nebudou opět zcela uklizená, nebudeme za ně vybírat poplatek. Proto vypínáme všechny parkovací automaty ve městě, v centru i jeho okolí včetně těch u přehrady,“ sdělil jablonecký primátor Jiří Čeřovský. Zpoplatněné parkovací plochy teď budou technické služby postupně uklízet. Jakmile bude sníh pryč, automaty se znovu spustí.\nSníh přináší problémy také městské autobusové dopravě. „V samotném centru to nebylo nic zásadního, některé spoje měly zhruba pětiminutové zpoždění. Největší komplikace v souvislosti se sněhem byly na Maxově, kde ve středu od 16 do 19 hodin autobusy nejezdily, protože uvázly mezi Lučany nad Nisou a Maxovem,“ přiblížil ředitel Jablonecké dopravní Luboš Wejnar. Problém měl i první čtvrteční ranní autobus. „Na Maxově zapadl a vyproštění trvalo dvě hodiny. Následující spoj vyjel jen k Hornímu Maxovu a vracel se zpět,“ doplnil Wejnar.\nKvůli sněžení byl nebo je omezen či zcela uzavřen provoz na několika komunikacích v Libereckém kraji. Od 5 hodin ráno v úterý 12. ledna byl do čtvrtečních 14 hodin uzavřen pro nákladní vozidla úsek silnice I/10 z Tanvaldu do Harrachova a dále na hraniční přechod s Polskem. Až do pátečního rána byla kvůli popadaným stromům uzavřená silnice u obce Slunečná na Českolipsku. Městský úřad Frýdlant uzavřel pro těžké nákladní vozy jednu z příjezdových cest k hraničnímu přechodu Bogatynia.\nLiberecký kraj od pondělí 18. ledna uzavře další ze silnic 3. třídy z Jeřmanic do Rádla. Stovky automobilů si tudy denně zkracují objížďku rekonstruované křižovatky Rádelský mlýn. Problémy tu způsobovali především řidiči kamionů, kteří na silnici vjížděli i přes zákaz. „Během jediného dne čtyři nákladní vozidla vjela do zákazu a silnici ucpala, protože ve sněhu zapadla. Několik hodin pak trvalo, než se je podařilo vyprostit,“ přiblížil vedoucí krajského odboru dopravy Jan Čáp. Silnice bude pro tranzitní dopravu uzavřena do konce března, místní obyvatelé mají vjezd povolen.


Hořesedly - iDNES.cz\nWiki.iDNES.cz › Obecné › Hořesedly\nPostavit co nejdříve čtyřproudové obchvaty měst a obcí na hlavní silnici z Karlových Varů do Prahy. To je hlavní cíl nového šéfa Ředitelství silnic a dálnic v kraji Martina Leichtera. Mnozí si... celý článek\nCesta po silnici z Karlových Varů do Prahy by měla být v dohledné době rychlejší. Pomůžou tomu obchvaty několika měst na trase, jejichž stavba je pro Ředitelství silnic a dálnic prioritou. celý článek\nPo dlouhých hodinách se kolem poledne začala v obou směrech hýbat kolona na Rakovnicku. Tu způsobily hlavně kamiony, které uvízly v kopcovitých úsecích. Někteří řidiči v zácpě strávili až... celý článek\nSilnici I/6 uzavřela tragická nehoda. Mezi odbočkou na Kněževes a Hořesedly na Rakovnicku se srazil osobní vůz s náklaďákem. Jeden člověk z auta zemřel, druhý je vážně zraněný. Policisté... celý článek\nTragická nehoda zablokovala v neděli večer provoz na karlovarské silnici na Rakovnicku. Mezi obcemi Hořovičky a Hořesedly se srazilo asi šest osobních aut. Při nehodě zemřel jeden člověk a další... celý článek\nTémata: Hořovičky, Karlovy Vary, Lékař, nehoda, nehody, osobní auto, Petr Svoboda, policie, policista, Řevničov, silnice, smrt, David Čermák, Havárie kamionů, chalupa, iPad, Jesenice, Karlovarský hejtman, Kněževes, Lubenec, Nehody, Nehody Karlovy Vary, Nehody Praha, Obchvat, Petrohrad, Praha, Zimní pneumatiky


Ochranné tvrzené sklo 9H pro Samsung Galaxy A7 A750F\n> Podle značky telefonu>Samsung>Samsung Galaxy A7 2018>Ochranné tvrzené sklo 9H pro Samsung Galaxy A7 A750F\nTvrzené sklo pro Samsung Galaxy A7...\nTvrzené sklo pro Samsung Galaxy A7 A750F je neúčinnější a nejlepší ochranná fólie, která se nachází na trhu. Je navržená pro maximální pevnost a jasné barvy displeje. Fólie je vyrobená z tvrdého flexibilního skla navrženého přímo pro ochranu LCD před poškrábáním a poškozením.\nTvrzené sklo pro Samsung Galaxy A7 A750F se může pochlubit svou úžasnou tenkostí - pouze 0,26 mm a přesto velmi vysokou pevností 9H, což je třikrát větší pevnost, než u běžných fólií. Vysoká pevnost je způsobená vyšší molekulární hustotou, což umožňuje vysokou ochranu telefonu Samsung Galaxy A7 A750F proti poškrábání či pádu.\nTemperované sklo pro Samsung Galaxy A7 A750F se v případě prudkého nárazu rozbije, vždy ovšem zůstane vcelku. Při prudkém nárazu dokáže pohltit velkou část energie, která se uvolní prasnutím, tím zabrání poškození samotného displeje.\nTvrzené sklo pro Samsung Galaxy A50 A505F je...\nTvrzené sklo pro Umidigi A5 Pro je neúčinnější...\nFull cover 3D tvrzené sklo 9H pro Samsung Galaxy A7 A750F černé\nSilikonové pouzdro CARBON pro Samsung Galaxy A7 2018 A750F černé\nSilikonové pouzdro CARBON pro Samsung Galaxy A7 2018 A750F šedé\nSmart pouzdro Mirror pro Samsung Galaxy A7 2018 A750F černé\nSmart pouzdro Mirror pro Samsung Galaxy A7 2018 A750F modré\nSmart pouzdro Mirror pro Samsung Galaxy A7 2018 A750F zlaté


Spartak po přetahované dobyl sršní hnízdo u Otavy - Českokrumlovský deník\nSpartak po přetahované dobyl sršní hnízdo u Otavy\nPísek - Kapličtí basketbalisté po vysoké výhře nad Táborem těsně zdolali céčko Písku.\nKaplický rozehrávač Pavel Míšek (s míčem) rozhodl duel s céčkem píseckých sršňů šest vteřin před koncem dvěma úspěšnými trestnými hody. | Foto: Petr Kratochvíl\nVe druhém kole oblastního přeboru pod vysokými koši se okresní reprezentanti z Kaplice představili na palubovce píseckých sršňů.\nV utkání mnoha zvratů spartakovci zvládli lépe koncovku o vezli si od Otavy cennou dvoubodovou výhru. Trenér Blažek však řešil před odjezdem problémy se sestavou na postu rozehrávače, a tak tým doplnil Petr Dreiling. Před samotným duelem se v písecké aréně mohli spartakovci podívat na své další soupeře (Písek D), kteří odehráli utkání s Táborem (výhra 134:30!).\nSokol Sršni Písek C – Spartak Kaplice 59:61 (31:30)\nDo utkání vstoupili lépe domácí, kteří zónovou obranou drželi hosty daleko od svého koše. Ve 3. minutě vedli 8:0 a v 7. již 12:2. Na vývoj musel kouč Blažek reagovat a bral si oddechový čas. Ten naboural domácí suverenitu z úvodu a spartakovci se pomalu začali osmělovat. Po první čtvrtině byl stav přijatelnější – 15:11.\nVe druhém dějství si domácí udržovali vedení a postupně jej navýšili na devět bodů. Pak ovšem Pavel Míšek trefou z perimetru odstartoval stíhací jízdu, jejímž výsledkem bylo vyrovnání na 23:23 v 17. minutě – a přišel time out písecké lavičky. Do poločasové přestávky se útoky přelévaly ze strany na stranu a oba celky navýšily stav na 31:30.\nPo změně stran předvedli spartakovci důslednou obranu a trpělivým útokem přehoupli vedení na svou stranu. Nejprve sice domácí dali na 33:30, avšak patnáctibodová šňůra Kaplických znamenala další time pro sršně, ale hlavně vedení hostů 33:45. Přerušení hry hráčům od Otavy prospělo a do konce třetí periody snížili manko na rozdíl šesti bodů – 40:46.\nZ kraje čtvrté desetiminutovky domácí nejprve vyrovnali a po trojce Švece šli do vedení 49:48. Střelečtí lídři Spartaku Čegan s Adámkem však rázně odpověděli (36. minuta – 49:54) a domácí museli sáhnout po dalším oddechovém čase. V nervózním závěru dvakrát udeřil kaplický kapitán Lukáš Hejný (53:59 minutu před koncem) – a zdálo se být rozhodnuto. Sršni se však nedali, snížili na rozdíl jediného koše (57:59) a vysunuli obranu. Šest vteřin pře klaksonem byl faulován Pavel Míšek, jenž prokázal pevnou ruku a z čáry trestného hodu se ani jednou nemýlil – 57:61. Domácí ještě v poslední vteřině korigovali na 59:61, body za výhru však putují do Kaplice.\nSvěřenci trenéra Blažka se tentokrát nemohli opřít o svou silnou zbraň – střelbu za tři body. Domácí obrana v zónovém rozestavení jim dovolila mnoho otevřených střel, přesto byla úspěšnost z těchto pozic pod 20%.\nFakta – základní pětka a body Kaplice: Čegan 16, Adámek 13, Míšek 10, L. Hejný 9, Ševčík 4, střídali: Šulek 4, Dreiling 3, Vaniš 3, trojky: 6 (Adámek a Míšek po 2, Čegan a Dreiling 1), trestné hody: 21/11 (52,4%), čtvrtiny: I. 15:11, II. 16:19, III. 9:16, IV. 19:15.\nV příštím kole nastoupí Spartak doma proti Písku D (sobota 29. října) a v souboji neporažených půjde o prvenství v soutěži. Tím Kapličtí zakončí první čtvrtinu přeboru.


Keeping an Eye On: badfocus - CZECHMAG\nHOME TEXT ROZHOVOR Keeping an Eye On: badfocus\n„Muziku miluji, ale mám tendenci ji dělat až moc,“ říká multi-instrumentalista badfocus.\nZa pseudonymem badfocus se skrývá devatenáctiletý Prokop Korb, jeden ze členů dream-popové kapely teepee. Na konci září vydal debutovou desku wallflower, ke které si sám zajistil celkovou produkci, mixing, mastering i její vydání. Deset melodií spojuje zvuk elektroniky, indie-popu nebo hip-hopu. V rozhovoru popisuje zálibu v hudebních úchylárnách nebo co dělá, když potřebuje vypnout.\nČím bys byl, když ne muzikantem?\nKdyž jsem byl malý, tak mě hodně zajímal design a architektura, takže možná, že to, ale nikdy to nebyla zrovna velká vášeň. Ale hodně mě baví estetika a kultura obecně.\nCo děláš, když potřebuješ vypnout?\nKdyž potřebuju správně vypnout, tak jdu běhat. Miluju běhání. Když člověk běhá delší vzdálenosti, tak si krásně vyčistí hlavu. Je to stav, kdy nemusím nad ničím přemýšlet a je to pro mě meditace. A když potřebuju špatně vypnout, tak jdu na koncert a opiju se. (smích) Ne, musí to být nějaký balanc mezi těmi dvěma vypínáními. Když se člověk moc opije, tak se pak špatně běhá. (smích)\nMimo sólovou kariéru jsi také členem teepee, jak ses do kapely dostal?\nNěkdy na konci minulého roku jsem hrál s bubeníkem teepee Tondou na jednom jamu, kde jsme se seznámili. A v prosinci mi najednou napsal: „Hele hraju s takovou kapelou, která teď bude křtít desku, nechceš si s námi zahrát?“ Já na to tehdy kývnul a od té doby s nimi hraju. A musím říct, že ze všech kapel, kterými jsem prošel, tak jsou teepee nejlepší lidi na světě. To ani není kapela, to je rodina.\nDlouhou dobu jsi hrál s jazzovou kapelou, ještě s někým?\nJeště jsem hrál, respektive pořád hraju, jen ne aktivně, s Robinem Moodem, což je popová kapela, a potom jen takový studentský srandy, nic velkého. A ještě jsem hrál chvíli s Shizzle Orchestra, kterým teď produkuju desku, která bude vycházet na konci roku.\nJak dlouho se věnuješ hudbě?\nAsi odjakživa. Když jsem byl hodně malý, tak mě rodiče strčili na hodiny piana. A měl jsem obrovské štěstí na učitelku. Vždy to s ní byla zábava, nemusel jsem se drtit techniku, Mozarta nebo etudy. Ukazovala mi tríčky, co jdou dělat na piano a tehdy jsem se do klavíru zamiloval.\nfoto: Dominika Fuchsová\nNa co všechno hraješ?\nNa všechno a na nic dobře, asi tak bych to řekl. (smích)\nMáš nějaký silný zážitek spojený s hudbou?\nVlastně mám. Když jsem měl ještě dva roky zpátky svou jazzovou kapelu, tak jsme se úplnou náhodou dostali na festival Mladí ladí jazz, kde jsme předskakovali Oranu Etkinovi, což je famózní jazzový klarinetista. Hráli jsme ve vyprodaným Jazz Docku a to byl pro mě jeden z nejsilnějších zážitků. Možnost hrát v Jazz Docku na klavír, na který přede mnou hráli jazzoví velikáni, na jejichž koncerty jsem chodil. A najednou jsem na stejný klavír hrál já.\nJak ses od jazzu dostal k alternativě?\nNejsem vyhraněný žánrem. Baví mě muzika, miluju ji a dělám ji.\nTakže kdyby ti zítra napsali z metalový kapely, tak do toho půjdeš?\nKdyby to byla dobrá metalová kapela a zajímavá, tak klidně. Sice metal moc neposlouchám, ale proč ne. A jednu dobu jsem poslouchal tvrdší hudbu a ono to má kupodivu dost blízko rytmicky k jazzu. Jó, baví mě hudební úchylárny.\nTeď je to bohužel tak, že je pro mě hudba na prvním místě, Musím najít balanc.\nČeho bys chtěl dosáhnout v hudební kariéře?\nBude to znít divně, ale chtěl bych dosáhnout určitého balancu muziky a jiných věcí v životě.\nMuzika mě hrozně baví, ale mám tendenci ji dělat až moc a zapomínám na lidské potřeby, jako je spánek a dlouhodobě to není udržitelné. Takže můj hudební sen by bylo najít si dlouhodobě udržitelnou úroveň v té muzice. Teď je to bohužel tak, že je pro mě hudba na prvním místě.\nMyslíš, že se dá v dnešní době uživit hudbou?\nŘekl, bych, že ano. Myslím, že to není složitý, jak si plno lidí myslí. V dnešní době to jde líp, než kdy předtím, protože jsou všechny prostředky velmi snadno dostupné. Když má člověk notebook, tak může dělat úplně cokoliv, může nahrávat, může míchat, může masterovat, může dělat beaty, skládat, může cokoliv. A dělat dobře to může jen na základě nějakých youtubových tutoriálů. Já sám to tak vnímám. Že nejsem vyloženě klavírista, ale také si všechno sám míchám a masteruju.\nBaví tě spíš s někým spolupracovat nebo jedeš radši sólo?\nPoslední dobou mě začalo bavit spolupracování. Dřív jsem to moc nedělal, ale začalo mě to hodně bavit. Nejvíc mě na tom baví ta výzva. Najít si střední cestu s tím druhým. Je zajímavé, že najednou vzniká jistá fúze, a to nejen hudební, ale i lidská. V místnosti je určitá nálada a začínají se dít věci, které by se neděly, kdyby tam byl jenom jeden mozek, který to vymýšlí.\nKdyž se dostanu ke tvému jménu badfocus, jak jsi k němu přišel, myslíš, že sis vybral “špatný zaměření”?\nJe to možné, to ví asi jenom Bůh. Ale ke jménu jsem přišel následovně. Když jsem to začal myslet s hudbou vážně, přestal jsem chodit do školy a ve všední dny končil v noci na koncertech. Pak jsem spal jen pár hodin, na osmou do školy, kde jsem se kvůli únavě nebyl schopný na nic soustředit. A když už jsem nespal na lavici, tak jsem jenom přemýšlel, co budu hrát večer na koncertě. Proto mě napadlo badfocus, ať už ve významu špatného zaměření nebo špatného soustředění.\nAlbum vzniklo tak nějak samo…\nJak dlouho ti trvalo připravit celé album?\nOno to vzniklo tak nějak samo. Vše začalo, když jsme se s teepee vrátili z evropského turné a začala karanténa. Experimentoval jsem s různými zvuky a jednoho krásného dne jsem se probudil, otevřel složku, kam jsem vše ukládal a zjistil že mám album. Měl jsem ucelený koncept a dost songů, tak jsem si řekl, že z nich udělám desku, protože proč ne? Nedělal jsem album s úmyslem ho vytvořit. Najednou bylo.\nAlbum se nese v duchu přírody a naturalismu, jak se to v albu odráží?\nTo album je surový a žádná ze skladeb není nijak stylizovaná, protože jsem album nedělal s cílem ho vytvořit. Spíš to byl pro mě experiment, zábava a fidlání. Takže jsem vše tvořil bez jakýchkoliv konvencí, že musím desku nahrát tak, aby si ji poslechl co největší počet lidí. Během nahrávání nebyly žádné momenty, kdy bych si řekl, že to jde udělat víc komerčně. A proto jde na té desce slyšet tolik žánrů. Je to hodně multižánrová, nebo spíš nežánrová deska. Jen skrz jednu skladbu je slyšet pět žánrů najednou.\nJsou na albu nějaké další motivy?\nKontrast přírody a surových věcí, který je vidět i na vizuálu desky. Květina, která vyrůstá z betonu, a to se najednou začalo objevovat i ve zvuku. Mám až symfonicky znějící smyčce, ale zároveň pod tím hraje elektronický beat s přesaturovanou basou. Kontrast dvou úplně odlišných světů.\nVložil jsi do některých skladeb i něco osobnějšího, schovaného?\nJe tam něco takového v pár skladbách, niterné emoce, které jsem potřeboval zpracovat, na základě věcí, co se mi staly. Deska mi je pomohla zpracovat a zároveň si to urovnat v hlavě. Byl to ventil. Doufám, že když si skladby někdo pustí, tak nedostane depresi. (smích)\nKdy je podle tebe ideální situace na puštění alba?\nTy jo. Řekl bych, že nejlepší doba je při nějaké potřebě zpracovat svoje emoce a vjemy. Takže když se jde člověk jen tak projít a přemýšlí, nebo když medituje. Já to mám u běhu. Pustím si hudbu a použiju ji jako nějaký prostředek ke zpracování svých emocí. Dokážu si představit stejně melancholického člověka, jako jsem já, který se jde projít do lesa na procházku, pustí si to, vykoupe se ve svých emocích, potom se vrátí a svět je zas v pohodě.\nŘekl bys, že je hudba tvůj útěk od reality nebo naopak realita je útěk od hudby?\nTo je hezká fráze. Asi ano. Když jsme s teepee jezdili na koncerty a trávili spolu čas mimo hraní, tak to byla realita, ale zároveň hudba. To je na tom nejvíce krásný. Občas otravný, ale krásný. A kdyby nebylo hudby, tak bych je nikdy nepotkal. Když je člověk na pódiu a snaží se do hudby přes svůj hudební nástroj dostat emoce, tak se dostává až do takových divně euforických stavů, které by mohly být považované jako útěk od reality.\nMáš nějaký rituál na zbavení trémy?\nTeď už ne, ale jednu dobu jsem si pouštěl nadupanou písničku od M83. To mě vždy namotivovalo natolik, že jsem si říkal jo a teď to zbořím.\nPředchozí článekJak udržet zdravý kolektiv v práci?\nDalší článekZjistili jsme, s jakou hudbou zvládnout lockdown! Festival 3Kino, Mezipatra a další ~ SONDA #19


Satelitní mapa oblasti Pelarco: Medias Aguas — San Rafael | Chile\nSatelitní mapy oblasti Pelarco\nTato stránka je věnována oblasti Pelarco jako administrativnímu regionu. V této oblasti leží osídlená místa se stejným nebo podobným názvem: Pelarco.\nPelarco a okolní regiony — podrobné satelitní snímky\nVítejte na stránce věnované satelitním snímkům oblasti Pelarco. Podrobné satelitní mapy od Googlu, jsou zde rozšířeny o unikátní soubor regionálně zařazených osídlených míst. Ten Vám usnadní orientaci v satelitní mapě — pokračujte dále přes přehledy regionů spadajících pod oblast Pelarco (Talca, Chile) až k hledanému místu. Navíc můžete využít i níže uvedený formulář pro vyhledávání míst a regionů. Poznejte svět z jiného pohledu!\nHotely Pelarco: rezervace ubytování\nRezervuje si hotel Pelarco on-line a ušetřete peníze\nHotely Pelarco »\nHotely Pelarco – průvodce »\nHotely Pelarco: garance nejnižší ceny, žádné rezervační poplatky\nMaplandia.cz ve spolupráci s Booking.com nabízí velmi výhodné ceny za ubytování ve všech typech hotelů v oblasti Pelarco, od prostých rodinných pensionů po nejluxusnější hotely. Společnost Booking.com byla založena roku 1996 a již dlouho si v Evropě drží první místo mezi agenturami pro on-line rezervaci hotelů.\nVýběr ubytování v oblasti Pelarco Vám usnadní podrobné informace včetně fotografií a nestranného hodnocení předchozích hostů hotelu. Pro usnadnění nalezení ubytování odpovídajícího Vašim představám jsme připravili samostaté stránky jak pro luxusní hotely (čtyř- a pětihvězdičkové hotely), tak pro levné hotely v oblasti Pelarco. Pamatujte si: na Maplandia.cz je nejvýhodnější nabídka ubytování od Booking.com zaručena.\nrychlé vyhledávání na mapě Pelarco\nmístopisný seznam Pelarco (Chile)\nVyužijte rozsáhlého seznamu regionálně zařazených osídlených míst celého světa. Několik málo kliknutí Vám umožní zobrazit mapu jakékoli oblasti či místa na území oblasti Pelarco.\nNyní se nacházíte v oblasti Pelarco (Talca, Chile), administrativného regionu úrovně 2. Pokračujte dále v navigaci v následujícím seznamu až k místu, které Vás zajímá.\nPelarco a sousední oblasti\nLíbí se Vám tato stránka? Chcete udělat radost někomu z Vašich příbuzných, přátel nebo kolegů? Doporučte jim tuto stránku! Stačí vyplnit jméno a adresu toho, komu chcete o Maplandia.cz a satelitních snímcích Pelarco říct a Vaše jméno a e-mail (aby Vám příjemce mohl odpovědět a poděkovat), potom klikněte na tlačítko doporučit. Zprávu můžete navíc doplnit o libovolný vzkaz, odkaz na tuto stránku bude doplněn automaticky.\nnabídka cestovních služeb pro oblast Pelarco (Chile)\nExpedia je dlouholetou jedničkou v poskytování cestovních služeb na internetu. Expedia Vás provede celým procesem zajištění dovolené v jakékoli části světa včetně široké nabídky pro Pelarco a celou oblast Chile. Expedia je partnerem předních leteckých společností, hotelových řetězců, půjčoven aut i cestovních pojištoven a dalších služeb. Může tak nabídnout velmi výhodné ceny (často i ve srovnání s českými agenturami), určitě oceníte i řadu drobností usnadňujících proces online rezervace.\nmožnosti odkazů pro satelitní mapu Pelarco\nsatelitní mapu Pelarco: textový odkaz\nsatelitní mapu Pelarco\nsatelitní mapu Pelarco\nsatelitní mapu Pelarco: obrázkový odkaz\n\nsatelitní mapu Pelarco: malá mapa jako odkaz\nsatelitní mapu Pelarco\nsatelitní mapu Pelarco: středně velká mapa jako odkaz\nsatelitní mapu Pelarco\nsatelitní mapu Pelarco: velká mapa jako odkaz\nsatelitní mapu Pelarco\nSimonja v oblasti Zumbu, Tete, Mozambik\nBan Sumthum v oblasti Nakhon Ratchasima, Northeastern, Thajsko\nAnnow v oblasti Tomaszow Mazowiecki, Lodzkie, Polsko\nGondim v oblasti Valenca, Minho-Lima, Norte, Portugalsko


Syndrom neklidných nohou: když vás nohy nenechají spát - iDNES.cz\nNepříjemné pocity v dolních končetinách nutí oběti syndromu neklidných nohou k neustálému přešlapování, komíhání či k chůzi. | foto: Profimedia.cz\nPokud patříte mezi ty, které postihl, rozhodně si toho nemůžete nevšimnout. Kdykoli se v klidu posadíte, vypadá to, jako kdyby vám nohama procházel elektrický proud. Nohy sebou škubou, klepou a poťukávají. Někdy s menší, jindy s větší intenzitou. Nejhorší je to v noci. Jakmile si lehnete, cítíte v nohou nepříjemný tlak a pobolívání a máte neovladatelné nutkání jimi pohybovat. Někdy jsou tyto pocity tak nepříjemné, že se musíte zvednout a projít se po místnosti. Možná si připadáte jako blázen, znepříjemňuje vám to společenské situace, ale jednoduše se nedokážete ovládnout. Než však budete hledat psychiatra, kontaktujte raději dobrého neurologa. Vaše potíže mají totiž jméno syndrom neklidných nohou (SNN). A patří k jednomu z nejzáhadnějších onemocnění.\nSyndrom neklidných nohou není nijak novou záležitostí, poprvé byly jeho příznaky popsány už v sedmnáctém století, jako diagnóza existuje od roku 1945. Odhaduje se, že jím jen v Česku trpí víc než milion lidí. Celosvětově trápí přibližně deset procent obyvatel planety. První příznaky se obvykle objeví už v dětství, s postupujícím věkem se potíže většinou zhoršují.\nSyndrom neklidných nohou je veskrze záhadné onemocnění, které zatím odolává snaze odborníků zjistit, co přesně ho způsobuje. Zatím se ví, že velkou roli v něm hraje dědičnost, pokud jím trpěl někdo z vaší rodiny, máte slušnou šanci, že postihne i vás. Uvádí se, že ho má v rodinné anamnéze víc než polovina lidí, kteří jím trpí. Vědci dále prokázali souvislost onemocnění s nízkou hladinou dopaminu a s narušením mechanismu zpracování železa mozkovými buňkami. Někdy se syndrom neklidných nohou objevuje i jako přidružený příznak některých jiných onemocnění, jako je například diabetes, selhání ledvin nebo Parkinsonova nemoc. Jak přesně se však syndrom spouští, zůstává záhadou.\nZapomeňte na cestování nebo divadlo\nIntenzita příznaků syndromu se různí od mírných až po nesnesitelné, které v podstatě znemožnují normální fungování v každodenním životě (skutečným utrpením je pro osoby s těžkým SNN například delší cesta autem, cestování letadlem, návštěva divadla a další situace, které vyžadují delší sezení).\nLidé s nejmírnějšími formami SNN popisují své nesnáze jako svědění nebo mravenčení, ale ti, kteří trpí jeho intenzivní formou, mluví o nesnesitelných křečích v nohou. Právě tyto nepříjemné pocity nutí postižené, aby nohama pohybovali, protože pohyb jim přináší alespoň částečnou úlevu. Nejmírnější bývají symptomy obvykle ráno, nejhorší naopak večer nebo v noci. Protože se potíže významně zhoršují, když je postižený člověk v klidu (zejména když leží), nemoc často znemožňuje spánek, což s sebou nese další zdravotní problémy.\nVelmi často ho lidé považují za normální projev stárnutí nebo sedavého života, proto se svými problémy nevyhledají lékaře. Případně se bojí, že jsou jejich symptomy příliš vágní, nedokázali by je popsat a nikdo by je nebral vážně. Velká část případů SNN proto zůstane nediagnostikovaná. Je to chyba, protože zmírnění obtěžujících příznaků tohoto onemocnění je obvykle poměrně úspěšné, ačkoli syndrom zcela vyléčit lékaři ještě nedokáží.\nPokud trpíte syndromem neklidných nohou pouze mírné intenzity, můžete si do jisté míry pomoci i sami. Je prokázáno, že spouštěčem obtěžujících pocitů v nohou je konzumace alkoholu, nedostatek spánku a u některých osob i přemíra soli v jídelníčku. Pokuste se proto nejprve eliminovat tyto rizikové faktory.\nPři mírných obtížích může pomoci, pokud zvýšíte přísun železa a koupíte si potravinové doplňky s jeho obsahem. Úlevu vám mohou přinést i masáže nohou nebo sprchování střídavě studenou a teplou vodou. Večer se vyhýbejte pití kofeinových nápojů. Pomůže vám i pravidelný pohyb, jemuž byste se však měli věnovat spíše v první polovině dne. Sportování večer, než se uložíte do postele, vám naopak může přitížit.\nUvědomte si však, že syndrom neklidných nohou může upozorňovat na závažnější zdravotní problém, který zůstal doposud skrytý (například některá neurologická onemocnění či problémy s ledvinami). Je proto vždy lepší svěřit se se svými problémy odborníkovi, který udělá komplexní vyšetření. Težší případy se obvykle léčí podáním léků upravujících hladinu dopaminu, které symptomy většinou spolehlivě zmírní nebo zcela zlikvidují.\nTémata: noha, Poradna: Jídelníček, Lékař, nemoc, Poradna: Potravinové doplňky, Poradna: Zdravotní problémy


Přijmeme ihned: Cizince Nové Město, Praha - Srpen 2021 - Jooble\nPráce Cizince Nové Město, Praha\n...příspěvek na MULTISPORT kartu, jazykové kurzy, zvýhodněná cena ubytování v Leonardo Hotels a v NYX Hotels napříč Evropou, také pro rodinu a přátele. Vhodné pro Cizince, Absolventy SŠ Směnnost Noční provoz Pracovní období od 15.7.2021 do 14.7.2022...\nInformace Výběr lokality dle Vaší dobré dostupnosti - Praha 2, 3, 4, 5, 6, 8, 10Hledáme posily do našeho týmu do obchodů v Praze.Odpovídající dobré platové podmínky 125 - 160-,-/hod.Možnost zálohNáborový příspěvekNástup dle domluvyCo od vás očekávámeOdpovědné, spolehlivé...\n...– je zkušenost s TZB (ideálně komerční chlazení). ~ Bez problémů komunikujete v angličtině slovem i písmem (šéfa budete mít v cizině, budete často mluvit i psát). ~ Máte přirozenou autoritu, tah na branku a pro-zákaznické myšlení. Jiná sdělení TAK CO...\nInterkulturní pracovník/ice s ruštinou nebo vietnamštinou\n...a náplň práce, která má smysl pro současnou společnost i další generace. Co budete dělat? Budete pomáhat našim klientům z řad cizinců zorientovat se v českém prostředí. Velká částí náplně Vaší práce bude spočívat v tlumočení na našem odborném poradenství a ve státních...\nprace pro cizince Nové Město, Praha\ndělníci v oblasti výstavby ciz Nové Město, Praha\nzedníci ciz Nové Město, Praha\npedikura Nové Město, Praha\nbalička Nové Město, Praha\nranní Nové Město, Praha\nhodinář Nové Město, Praha\npro muže Nové Město, Praha


Turistické známky - No. 783 - Panská skála Kamenický Šenov\nNavštívil jsem Panská skála Kamenický Šenov\nTZ 783 dostupná v IC přímo na parkáči u skály.\nTN furt nemají...\nMoc pěkné místo byl jsem tu poprvé ale určitě ne naposledy.\nMoje dětství moje srdcovka.Ale znamku jsem si nekoupila byli jsme si tam udelat svatebni fotky.\nVe středu 31.7.19 bylo IC Panská skála u parkoviště zavřeno. Z technických důvodů. Placení poplatku za parkování se ale vyhnout nedalo. Funguje to automaticky bez lidí.\nSamotný skalní útvar stojí za návštěvu. Jen tu ruší neukáznění návštěvníci, kteří lezou až nahoru a tím varhany ničí. Škoda, že tato geologická rezervace není opravdu chráněna.\nTuristická známka koupena v informačním centru, které se nachází přímo na parkovišti u Panské skály. K dispozici i několik pěkných razítek. Z místa jinak velké zklamání, i v týdnu hrozně moc lidí. Kolem skály vyšlapané cesty, na skálu se dá vylézt, což taky dělá většina lidí a skála tím hrozně trpí což je vidět už na první pohled. Hrající si zde děti vylupují kusy kamenů a hází je do rybníka pod skalou. No tímhle tempem bude za několik let skála totálně zničená. Z místa se stává lunapark. Škoda, na místo jsme se hodně těšili, ale tenhle přístup vylez si na skálu, odtrhni kus kamene, pošlap co můžeš je hodně špatný. Za mě by to chtělo nějaký omezení, určitě by nebylo na škodu skálu oplotit, aby se na ní nelezlo a koukat na ní jen od rybníka. Smutná podívaná.\nSamotné místo jak je blízko Silnice je hojně navštěvováno takže tu moc soukromí nenajdete ale jinak super podívaná.\nOpravdu zajímavá podívaná.\nZajímavé místo, člověk si zde připadá, jak kdyby byl v cizí zemi. Určitě stojí za návštěvu, stejně tak pak Zlatý vrch, který s Panskou skálou nemá nic společného (pouze čedičové varhany) a vyskytuje se za Českou Kamenicí kousek od obce Líska. Pohled na Zlatý vrch je snad ještě působivější. Každopádně TZ má jen Panská skála a také jen zde vylézt až nahoru na varhany.\nZnámka zakoupena v IC pod Panskou skálou.\nZnámka zakoupena v IC. Krásná podívaná na\nStojí za shlédnutí. Parkoviště 20 Kč. Může se vyšplhat až nahoru. Vřele doporučuji.\nTZ v Infocentru u Panské skály.\nZnámka zakoupena v infu. Ty skály jsou opravdu úžasným místem na návštěvu.\nTZ koupena v infocentru na parkovišti. Parkovné 20 Kč.\nZajímavé místo, kde si vzpomenete na pohádku Pyšná princezna. Skála je kousek od silnice, kde je parkoviště a info. Tam si koupíte suvenýry a jde se nahoru na skálu. Pod skálou je malý rybníček. Rozhodně stojí za návštěvu.\nZnámek dostatek i infocentru a mají i pěkné razítko.\nNávštěva ve čtvrtek 30. 08. 2012. Moc hezké místo, které jsem konečně viděl na vlastní oči a nejen v pohádce. TZ bez problému pořízena v "Íčku" u parkoviště pod Panskou skálou.\nznámka s sehnání jak v infu pod skálou nebo i v muzeu skla v Šenově , jinak skála pěkná ,ale jak už bylo někde psáno Zlatý vrch je hezčí\nPaní v infocentru nepříjemná a známka byla vyprodána. Jinak Skála je skvost!!\nHodně pěkný místo! Paní v infu přímo pod skalou byla moc příjemná a k TZ jsem dostala i malý dáreček :) Jen škoda že je tam parkoviště placené na 15 minut zdarma ale to si nestihnete nic prohlédnout.. Jinak 30kč za hodinu!\nZážitek s parkovištěm přímo pod skálou - s motorkou jsme projeli tak šikovně, že nás váhové čidlo nezaznamenalo... :-) .. měli jsme podezření na nefunkčnost zařízení, ale auta na parkovišti nás přesvědčila o opaku, stejně jako příjemná pokladní v IC a mraky lidí na skále. Cena 25 Kč.\nZnámka v pohodě zakoupena v icentru přímo u skály na parkovišti. Je to nádhera a člověk zavzpomíná na slavnou pohádku :-)\nvynikající paní a slečna ve sklářském muzeu - ochotně poradily i ve věci výletu vlakem a do Benešova - ochotné, milé a vstřícné!\nZnámku lze v pohodě zakoupit i u Panské skály u parkoviště. Byl jsem ta, 9.6.2010\nV muzeu známka bez problému. Velmi ochotná paní, které tímto velmi děkuji i za dárek, který jsem ke známce obdržel.\ndostupná bez problémů, když nepřijdete po 17 hod. Jinak moc pěkné\nVarhany jsou opravdu nádherné - všem vřele doporučuji, lidí málo - úplně to svádí k pikniku u jezírka pod nimi... Známka koupená v infocentru přímo u varhan.\nTuristických známek i pohledů (zimní a letní) dostatek ve Sklářském muzeu Kamenický Šenov-2 kilometry od skály. Je to klasika vylézt po letech nahoru, ovšem pohled na vyasfaltovanou plochu parkoviště a davy lidí už začátkem května potěší méně. Doba je jiná...\nSklářské muzeum v Kamenickém Šenově je svým rozsahem nevelké, za to co exponát to skvost. Vše navíc umocňuje sympatická pracovnice muzea, která evidentně dělá svoji práci ráda a návštěvníci odcházejí z muzea z pocitem příjemně stráveného času. Určitě se tu ještě někdy zastavím. Momentálně nemají TZ železničního muzea.\nZnámka zakoupena ve Sklářském muzeu.\nZnámky v infocentru rozprodány.\ndostupná bez problému, je tu i dočasná expozice Když Prusové tahnou krajem.\nJe v muzeu k dostání bez problemu, je tu dočasná expozice Když Prusové táhnou krajem.\nk dostání bez problému, v muzeu je dočasná expozice Když Prusové táhnou krajem.\nMuzeum je velmi krásná stavba a v ní mnoho pěkných sklářských výrobků včetně modelu skl.pece.Doporučuji všem.TZ muzea a Panské skály v sobotu 21.4.07´vám od 8.30 hodin prodá velmi milá slečna.\nTur.známku jsme sehnali na parkovišti v íčku u Panské skalky. Íčko vre městě na městském uřadě v Šenově pro velký zájem turistů netradičně zavřeno,ach jo :-( ale jinak krásný skalní čedičový utvar a NPR ale doporučuji anvčtívit Jehlu v české kamenici nebo Zlarý vrch na Lísce je větší a s prominutím hezčejší.zdravíím\nBezva muzeum, hlavně ty lustry, to je krása ! TZ bez problémů, velmi milá slečna !Ag\nNedávno jsem se prohraboval starými fotkami a objevil jsem tam nějaké z roku 1971. Tenkrát jsme táhli velkým vandrem od Hřenska do České Lípy. Na Pravčickou bránu se tehdy ještě smělo vylézt nahoru a ve vodárenské nádrži u Chřibské se mohlo koupat. Na jedné z fotek mám také Panskou skálu. V popředí jsou celty, spacáky, teletiny a české uesky a na ceduli, zakazující koupání v jezírku se suší naše mokré plavky. Nevím, nevím, jestli by nám to dneska prošlo.\nJsme místní a byli jsme PROTI již zmíněnému parkovišti. Včera jsme se byli mrknout na Varhanech, ale nezdálo se nám to tak tragické, jak jsme čekali. Vzhledově je to docela pěkné a upravené, a ani není zase tak obrovské, jak se o něm psalo v tisku.\nKolem Panské skály jezdím skoro denně a parkoviště mi nepřijdě nijak zvlášť velké, jen se díky němu zkulturní prostředí pro turisty. Konečně tu budou záchodky a ne dřevěný polorozpadlý suchý záchod, díky parkovišti je zachráněna rozpadlá kaplička a bude vyčištěn i dutý strom, ze kterého si mnohdy lidé dělají koš na odpadky. A pokud ste byli unešeni z pohledu na Panskou skálu, tak zkuste zajít i na Zlatý vrch je to o dost méně známé místo kus za Českou Kamenicí na obcí Líska. Velikostně je asi tak 5x větší než Panská skála, ale bohužel se budete muset spokojit s pohledem na čedičový masív od jeho paty.\nIčko momentálně zavřené, protože je město rozkopané, známku koupíte bez problémů v Muzeu. Nádherné varhany musí prostě vidět každý !!!!!\nTZ v muzeu bez problémů, otevřeno denně mimo pondělí 8 - 16. Mezi Panskou skálou a silnicí na Nový Bor se v\nsoučasné době buduje (podle mého nesmyslně velké) parkoviště, takže pokud budete chtět dojít až k samotnému\nčedičovému útvaru, dost si zapatláte boty.\nPaul Kubrt B.\nVarhany jsou krásné.\n7.11.2005 sice infocentrum zavřené, ale v sousední kanceláři ochotná paní a známky měla. Jinak známé varhany v\nblízké obci Prácheň jsou překrásné a od dob Pyšné princezny nic ze své krásy neztratily. Kouzelné je i jezírko\nV 16:00 zavřené infocentrum, odkáží vás do muzea skla. To samé, zavřeno.\nvás nadchne. Ičko žije svým rozumem, dny svátků prostě zavřeno. Ještěže MUZEUM nahradí vše. I TZ.\nSklářské muzeum je již otevřené a stojí za to ho vidět.\nAndílek a Prazdroj\nZnámku jsme sehnali ve Sklářském muzeu, bohužel ale v současné době je zavřená stálá expozice, takže jsme toho\nmoc neviděli. Se znovuotevřením počítají až na začátek sezony - okolo dubna 2005.\nV Kamenickém Šenově jsem sehnal známku bez problémů na městském úřadě kde je i informační centrum. Doporučuji\nvelmi procházku kolem panenské skály.


Papež odsoudil vzestup antisemitismu a kritizoval populismus - Romea.cz\nPapež František odsoudil nárůst antisemitismu ve světě a poznamenal, že to souvisí se vzestupem populismu. Informovala o tom agentura Reuters. Hlava katolické církve ve svém pondělním projevu k představitelům centra Simona Wiesenthala, což je židovská lidskoprávní organizace, zároveň poznamenala, že 75. výročí osvobození nacistického vyhlazovacího tábora v Osvětimi by mělo sloužit jako varování před lhostejností. Pietní akce k osvobození tábora se uskuteční příští týden.\nListopadový průzkum americké organizace Anti-Defamation League (ADL) provedený ve 14 evropských zemích, mezi nimiž nebyla ČR, ukázal, že každý čtvrtý Evropan zastává antisemitské názory. Podle průzkumu byl velký vzestup antisemitismu zaznamenán zejména ve střední a východní Evropě. Zároveň z průzkumu vyplývá, že mnoho lidí ve východní i západní Evropě se domnívá, že Židé příliš mluví o holokaustu.\nV Polsku, kde se v době nacistické okupace za druhé světové války nacházel tábor v Osvětimi, 78 procent respondentů uvedlo, že souhlasí s tvrzením, že "Židé příliš mluví o tom, co se jim stalo během holokaustu". Nacisté a jejich kolaboranti ve snaze vyhladit evropskou židovskou populaci zabili zhruba šest milionů Židů. O život přišly také miliony dalších lidí, včetně Romů, homosexuálů a odpůrců nacismu. Papež František navštívil Osvětim v roce 2016 a řekl, že je důležité připomínat si holokaust, aby se v budoucnu taková zvěrstva neopakovala.\nAntisemitismus, Papež, Populismus, Osvětim, Výročí, Projev


Trolejbusy za�l� sl�vy\n(Zanikl� trolejbusov� provozy v �esk� Republice 1914-1971)\nPokud pomineme historick� experimenty, pak historie trolejbus� za�ala v roce 1900 v Pa��i, kde p�i p��le�itosti pr�myslov� v�stavy v Bois De Boulogne spat�ila sv�tlo sv�ta prvn� �bezkolejov� dr�ha, kter� slou�ila k n�vozu n�v�t�vn�k�.\nJe�t� v tom sam�m roce byl otev�en prvn� �trval�� provoz ve �v�carsk�m Villeneuve, kter� ov�em zanikl v roce 1903. Mezit�m ale u� k nov�mu dopravn�mu prost�edku up�ely sv� zraky m�sta st�edn� velikosti, pro kter� by bylo p��li� n�kladn� budov�n� tramvajov�ch trat�. I kdy� byl trolejbus je�t� technicky nedokonal�, p�esto do po��tku prvn� sv�tov� v�lky vyjel v �ad� m�st. ��dn� z t�chto provoz� se ov�em nezachoval do dne�n�ch dn� (nejstar��m dosud provozovan�m trolejbusov�m provozem je Philadelphia - 1922).\n�esk� zem� byly pochopiteln� sou��st� Rakouska-Uherska, kter� se vcelku �iv� anga�ovalo v nov� technice - by� prvn� dva provozy bylo otev�eny v Uhersk� ��sti monarchie - v dne�n�m Popradu a v rumunsk�m Sibiu. Do konce I.sv.v�lky tak vyjely trolejbusy i ve dvou �esk�ch m�stech - v �esk�ch Velenic�ch a �esk�ch Bud�jovic�ch. Ob� nicm�n� nep�e�ily v�lku (na rozd�l t�eba od prvn� trolejbusov� trati ve V�dni, kter� zanikla a� v roce 1938).\nPo v�lce byly trolejbusy velmi popul�rn� v �ad� zem�, ale tehdej��mu �eskoslovensku se jakoby vyh�baly. A� expanze trolejbus� v N�mecku (jako prvn� 1930 Mettmann, lavinovit� n�sledovaly dal��) p�im�la i �s.dopravn� podniky k zamy�len� nad t�mto dopravn�m prost�edkem. Nejv�t�� v�li po zaveden� trolejbus� m�la bezpochyby Praha, kter� tak� otev�ela prvn� �modern� provoz v roce 1936.\nDal�� m�sta n�sledovala za v�lky - Plze� (1941) a Zl�n (1944), ale to byla jen p�edehra k tomu o n�sledovalo v letech 1946-1956, kdy vyjely trolejbusy hned v 11 m�stech. �asto se jednalo o n�hradu star�ho tramvajov�ho provozu, kter Dy zanikl bu� opr�vn�n� pro sv�j celkov� �patn� technick� stav, resp. nerentabilnost mal�ho provozu (�.Bud�jovice, Jihlava), nebo pon�kud un�hlen� (Opava, Teplice). Jedin�m opakem byl Most, kde byl trolejbusov� provoz (takt� zbudovan� po v�lce) nahrazen modern� tramvajovou rychlodr�hou.\nVznikaly pochopiteln� i zcela nov� provozy. Slibn� v�voj ale byl p�erv�n v 60.letech. Tehdy za�al citeln� p��klon k autobusov� doprav�, vozov� park nebyl z�sadn� obnovov�n a nov� trat� se a� na v�jimky nestav�ly. Krize vyvrcholila na po��tku 70.let, kdy zanikly trolejbusov� provozy v �esk�ch Bud�jovic�ch, D���n� a zejm�na bohu�el i v hlavn�m m�st� Praze.\nK dal��mu ru�en� provoz� u� na�t�st� nedo�lo (i kdy� Brno, Teplice a Ostrava nebyly od tohoto kroku nijak zvl᚝ daleko). Naopak, v polovin� 80.let do�lo op�t k renesanci trolejbusov� dopravy, co� mimo jin� znamenalo otev�en� ji� t�et�ho trolejbusov�ho provozu v �esk�ch Bud�jovic�ch. Ov�em d�ky klesaj�c�mu z�jmu o m�stskou dopravu byly v polovin� 90.let navr�eny dva trolejbusov� podniky v Pardubic�ch a Mari�nsk�ch L�zn�ch na zru�en�. Po �ad� diskus� se nejsp� u� poda�ilo zachr�nit Pardubice, ale nad budoucnost� nejmen��ho trolejbusov�ho provozu v �R v Mari�nsk�ch L�zn�ch (ve stavu jen 11 trolejbus�!) vis� st�le otazn�k. Lze jen doufat, �e i zde dojde k z�chran�.\nTento �l�nek popisuje zru�en� trolebusov� podniky. M�sta jsou zde se�azena podle data uzav�en� provozu, v �esk�ch Bud�jovic�ch byly oba podniky rozeps�ny zvl᚝.\n1. �esk� Bud�jovice I.\n�esk� Bud�jovice, dnes v�znamn� m�sto se 106.000 obyvateli otev�elo svoj� tramvajovou s� relativn� pozd� - a� roku 1909. Pl�ny tramvajov�ch trat� p�edpokl�daly postaven� hlavn� trati nap��� m�stem, v�etn� odbo�ky k hlavn�mu n�dra��. Tento pl�n se bohu�el nepoda�ilo zcela realizovat, proto�e tra� ke h�bitovu musela k�i�ovat �elezni�n� koleje. Tato stavba podl�hala schv�len� od v�de�sk�ho ministerstva �eleznic, kter� k tomu nedalo souhlas.\nProto�e v t� dob� byly ji� dva roky v provozu trolejbusy v nedalek�ch �esk�ch Velenic�ch, bylo proto rozhodnuto postavit tramvajovou tra� jen do Pra�sk�ho p�edm�st�, a chyb�j�c� �sek ke h�bitovu nahradit trolejbusem.\nPro stavby byla vybr�na �bezkolejov� dr�ha syst�mu Daimler-Stoll. Pro provoz bylo dod�no od stejn� firmy jedno vozidlo. �lo o relativn� nevelk� trolejbus o d�lce cca. 5,5 metru, kter� mohl p�epravovat a� 18 osob.\nVcelku solidn� zku�enosti s t�mto dopravn�m prost�edkem vy�stily v n�kup druh�ho stejn�ho vozu v roce 1910. Oba vozy pak zaji��ovaly dopravu a� do roku 1914. Zaj�mavost� z provozu byl bezpochyby fakt, �e oba vozy byly na noc zatahov�ny do tramvajov� vozovny - kam ov�em trolejbusov� veden� nesahalo. Byly proto v�dy vle�eny posledn�m vozem do depa, prvn�m rann�m pak zp�t na svoj� trasu.\nProvoz byl zastaven v roce 1914 a oba vozy byly zabaveny pro vojensk� ��ely. Jeden z nich byl �dajn� zni�en u Lvova, o osudu druh�ho nejsou zpr�vy.\nTrolejbusy se ov�em do ulic �esk�ch Bud�jovic vr�tily, to u� je ale jin� kapitola...\n2. �esk� Velenice / Gm�nd\nP�ed prvn� sv�tovou v�lkou bylo hornorakousk� m�sto Gm�nd nikoliv nev�znamn�m st�ediskem zdej�� oblasti. Krom� drobn�ho pr�myslu to byla i v�znamn� �elezni�n� k�i�ovatka - krom� �eleznice z V�dn� do Prahy a odbo�n� dr�hy do �esk�ch Bud�jovic tu byly i dv� �zkorozchodn� dr�hy do Litschau a do Gross Gerungs. Prvn� jmenovan� �eleznice postavila sv� prvn� n�dra�� v roce 1871 relativn� daleko od m�sta. M�st�t� radn� se sna�ili zlep�it spojen� centra m�sta s touto stanic�, ale stav financ� neumo��oval stavbu tramvajov� trati. Proto byl s povd�kem v roce 1906 p�ijat n�vrh firmy Daimler-Stoll z Wiener Neustadt na stavbu a provozov�n� �bezkolejov� dr�hy, prvn� v p�edlitavsk� ��sti rakouskouhersk� monarchie. Provoz na 2700 metr� dlouh� trati byl zah�jen 16.�ervence 1907. Pro zah�jen� provoz byl dod�n 1 trolejbus zhruba stejn� koncepce, jak� byl pops�n ji� u �esk�ch Bud�jovic.\nProvoz se bezezbytku osv�d�il, proto byl n�sleduj�c�ho roku opat�en druh� trolejbus vybaven� dokonce po�tovn�m odd�lem. V roce 1909 otev�ely dr�hy nov� n�dra�� v Gm�ndu, kter� bylo kupodivu od m�sta je�t� d�le ne� to p�vodn�. Do�lo proto pochopiteln� k prodlou�en� trat� t�mto sm�rem, ��m� bylo dosa�eno maxim�ln�ho rozsahu zdej�� �s�t�. Provoz pak byl udr�ov�n beze zm�n a� do roku 1916, kdy byla p�eprava pro nedostatek cestuj�c�ch zastavena. Stalo se tak tak�ka p�esn� na den 9 let po zah�jen� provozu - p�esn�ji 14.�ervence 1916.\nO dva roky pozd�ji, v roce 1918 pak byl Gm�nd rozd�len mezi Rakousko (p�vodn� historick� ��st) a �eskoslovensko (p�vodn� ��st s n�dra��m, pojmenovan� pak jako �esk� Velenice). Do dne�n�ch dn� se zachovala p�vodn� ulice, kudy trolejbusy jezdily, stejn� jako zbytky po �zkorozchodn�ch trat�ch, kter� byly p�elo�eny postupn� v letech 1922 a 1951 na �zem� Rakouska.\n3. Most a Litv�nov\nMost a Litv�nov, pr�myslov� severo�esk� centra byla od roku 1901 obsluhov�na �zkorozchodnou tramvaj�. Jej� hlavn� trasa mezi Mostem a Litv�novem byla postavena tak, aby obsluhovala hlavn� p�epravn� z�t�e. V pr�b�hu 30. let, a hlavn� za II. sv.v�lky se ale za�aly intenz�vn� rozv�jet chemick� z�vody v Z�lu�� kter� ov�em le�ely relativn� stranou od �zkorozchodn� malodr�hy.\nV roce 1943 proto byl poprv� zpracov�n projekt na stavbu jednostop� trolejbusov� trat� z v�hybnami, kter� m�la spojovat Most a Litv�nov �z�padn�m� sm�rem p�es Z�lu��. Stavbu se ov�em za v�lky nepoda�ilo prosadit.\nProjekt byl ov�em opr�en hned v roce 1945, to u� se ale po��talo s dvoustopou trat�. Na za��tku roku 1946 se proto za�alo budovat a 6.prosince 1946 byl otev�en prvn� �sek z Litv�nova k Z�lu��. Provoz zah�jila pozoruhodn� vozidla - italsk� trofejn� trolejbusy OMS/Isotta/Tibb, kter� byly vyrobeny v roce 1941 pro Milano (celkem 5 voz� v�etn� prototypu). Vlivem v�le�n�ch ud�lost� byly tyto vozy zavle�eny k n�m. Jednalo se o 15 metr� dlouh� t��n�pravov� �l�nkov� vozidla, prvn� podobn� konstrukce u n�s.\nV roce 1948 byla trolejbusov� tra� prodlou�ena do Mostu. Ji� kr�tce p�ed t�m bylo na trati uvedeno do provozu dal��ch 6 trolejbus� uko�ist�n�ch v Milanu. Tentokr�t se jednalo o b�n� vozidla Fiat/Varesina/Breda, r.v�roby 1939. Ve stejn�m roce byl do Mostu tak� dod�n prvn� trolejbus �esk� v�roby, �lo o ojet� prototyp Tatra T-86 z Prahy. Dal��m pos�len�m provozu se pak staly trolejbusy Tatra T-400, kter� na po��tku 50.let nahradily italsk� trolejbusy, kter� byly v provozu udr�ov�ny se zna�n�mi pot�emi.\nV roce 1952, po stavb� trolejbusov� trat� do Lou�n� dos�hla zdej�� s� sv�ho maxima. V n�sleduj�c�m roce byly dod�ny prvn� trolejbusy �koda 7Tr, kter� byly dopln�ny v roce 1954 dal��m nov�m italsk�m (!) trolejbusem Ansaldo. V t� dob� se ale ji� ukazovalo, �e ani trolejbusov� tra� spole�n� se starou �zkorozchodnou tramvaj� nen� schopna obslou�it dopravn� chemick� z�vody v Z�lu��. Do�lo proto ke stavb� nov� modern� tramvajov� rychlodr�hy, kter� byla postupn� uvedena do provozu v letech 1957-1961. Toho se ale u� trolejbusy nedo�kaly, pro n� byl 31.leden 1959 posledn�m dnem provozu. V�t�ina trolejbus� byla prod�na do Prahy, �.Budejovic a Teplic...\n101-104 OMS/Isotta/TIBB 1941 1952-57 uko�ist�ny v Mil�n�, �l�nkov� vozy\n105 OMS/Isotta/TIBB prototyp 1939 1951 uko�ist�n v Mil�n�, �l�nkov� v�z\n106-111 Fiat/Varesina/Breda 1941 1951-1957 uko�ist�ny v Mil�n�\n112 Tatra T-86 prototyp 1936 1953 1936-1939 v Praze, 302, za�azen 1948\n113-114 Tatra T-400 1949 1958 do �esk�ch Bud�jovic\n115 Ansaldo 1959 italsk� v�roba\n116-119 Tatra T-400 1951 1958 do �esk�ch Bud�jovic\n120-127 Tatra T-400 1953 1959 do Prahy\n102(ii) �koda 7Tr 1955 1959 do Pardubic\n105(ii) �koda 7Tr 1952 1959 1953 z Teplic (104), pak do D���na\n106(ii) �koda 7Tr 1952 1957 1953 z Teplic (106)\n106(iii) �koda 7Tr 1955 1958 1957 z Teplic (107), pak zp�t do Teplic\n107(ii) �koda 7Tr 1955 1959 do Pardubic\n110(ii) �koda 7Tr 1955 1959 do Hradce Kr�lov�\n111(ii) �koda 7Tr 1953 1983 1957 z Teplic (105), pak zp�t do Teplic\n4. �esk� Bud�jovice II.\nPo druh� sv�tov� v�lce byla tramvajov� s� v �esk�ch Bud�jovic�ch ve velmi �patn�m stavu. V tehdej�� dob� se intenz�vn� pracovalo na n�kolika projektech trolejbusov�ch trat�, proto byl i pro �esk� Bud�jovice vybr�n tento dopravn� prost�edek.\nTrolejbusy na sv� trat� vyjely poprv� 28.��jna 1948, kdy provoz zaji��ovaly t�i Vetry/�KD. Do roku 1950 pak byla postupn� p�estav�na cel� tramvajov� s�. Vozov� park byl pos�len krom� Veter i vozy �koda 7Tr.\nDo roku 1951 byly postaveny hlavn� trat� do Ro�nova a do �ty� dvor�, ��m� pokr�vala trolejbusov� doprava v�echny hlavn� sm�ry ve m�st�. Dal�� rozvoj s�t� byl realizov�n jen novou trat� do Nemanic, otev�enou roku 1959 (tzn. ��ste�n� v trase prvn�ho �h�bitovn�ho� trolejbusu).\nSlibn� rozvoj s�t� se bohu�el pot� zastavil. V 60.letech se ji� nestav�ly ��dn� nov� trat� a vozov� park byl jen sporadicky obnovov�n vozy �koda 8Tr a 9Tr.\nV roce 1968 zanikla p���n� tra� Rudolfov - �ty�i dvory, n�sleduj�c� rok pak zanikla tra� do Nemanic. Zb�vaj�c� trat� do Such�ho Vrbna a do Ro�nova pak z�staly v provozu do roku 1971, kdy byl 24.dubna provoz zastaven. Trolejbusy byly prod�ny do Hradce Kr�lov� a do Plzn�.\nPo tak�ka dvaceti letech se poda�ilo prosadit stavbu ji� t�et� trolejbusov� s�t�. Ale to je (znovu) jin� kapitola...\n1-12 Vetra/�KD, 1948-49 1957-1965 v�z 10 do D���na ji� 1951\n13-18 �koda 7Tr 1951 1967-1968 vozy 14,17,18 do Bratislavy 1955\n10(ii) �koda 7Tr 1952 1967\n19-33 �koda 7Tr4 1954 1966-1969\n14(ii) �koda 8Tr4 1957 1969\n17(ii) �koda 8Tr5 1958 1970\n3(ii),34 Tatra T-400 1949 1959 1958 z Mostu\n36 Tatra T-400 1951 1959-1960 1958 z Mostu\n36(ii) �koda 8Tr8 1959 1969-1970\n37-47 �koda 8Tr9 1959-1960 1970-1972 41 r.1969 do Jihlavy\n39,40,44,47 1971 do Hradce Kr.\n50 �koda 9Tr2 1963 1971\n51 �koda 9Tr2 1963 1972 do Pre�ova\n52 �koda 9Tr2 1964 1972\n53 �koda 9Tr2 1964 1969 do Jihlavy\n54 �koda 9Tr2 1964 1972 do Pre�ova\n1(ii), 2(ii) �koda 9Tr7 1965 1972 do Jihlavy\n4(ii) �koda 9Tr8 1965 1971 do Hradce Kr�lov�\nNejv�t�� trolejbusov� s� byla v provozu v hlavn�m m�st� Praze. Otev�en�m prvn� trati v roce 1936 bylo zavr�eno v�ce ne� 30 let star� �sil� o zaveden� tohoto typu dopravy. Od prvn�ch n�vrh� (centrum m�sta) p�es utopick� projekty trat� do �t�chovic a Hostivic, a � po konkr�tn� n�vrhy na po��tku 30.let.\nV roce 1935 nakonec bylo rozhodnuto postavit prvn� tra� od vozovny St�e�ovice p�es Bo�islavku ke Sv.Mat�ji. P�vodn� se zde po��talo s jednostopou trat� (bez v�hyben!), ale nakonec byla postavena b�n� dvoustop� tra�.\nHled�n� vhodn�ch vozidel bylo vy�e�eno tak, �e byly osloveni t�� v�znamn� v�robci dopravn�ch prost�edk�, aby vyrobili vhodn� vozidla. Tak byly pro slavnostn� zah�jen� provozu 29.srpna 1936 k dispozici trolejbusy �koda 1Tr, Tatra T-86 a Praga TOT, ozna�eny v tomto po�ad� invent�rn�mi ��sly 301 a� 303.\nPrvn� t�dny provozu byly hodnoceny jednozna�n� �sp�n�. Zejm�na o sobot�ch a ned�l�ch byly trolejbusy solidn� zapln�ny zv�dav�mi n�v�t�vn�ky, kte�� p�i�li obdivovat nov� dopravn� prost�edek. Brzy p�estalo b�t mo�n� udr�ovat intenzivn� provoz na cel� d�lce, do�lo proto ke stavb� smy�ky Bo�islavka, a v dob�ch nejv�t��ho provozn�ho z�jmu byla provozovan� jen trasa Bo�islavka - Sv.Mat�j, a zb�vaj�c� �sek byl vyu��v�n jen k manipula�n�m j�zd�m do vozovny. Po dod�n� nov�ch vozidel od toho bylo na n�kolik let upu�t�no, nicm�n� od roku 1942 se tak jezdilo ji� trvale.\nKonstruk�n� a komer�n� �sp�ch podn�til stavbu dal��ch trolejbusov�ch trat�. Jako prvn� byla vybr�no spojen� k Walterov� tov�rn� v Jinonic�ch, v�znamn 9� zbrojovce. Zde byla doprava zaji��ov�na sm�en� - tramvajovou linkou na Santo�ku a odtud autobusem k tov�rn�. P��pravn� pr�ce za�aly na konci roku 1938, kdy byla nejprve zru�ena tramvajov� tra�. Obsazen� �SR N�meckem v roce 1939 sice znamenalo zastaven� stavby, ale to jen doslova na n�kolik dn�, proto�e spolehliv� doprava do v�znamn� zbrojovky se stala pro nov� veden� prioritou. Jedinou zm�nou byla pochopiteln� zm�na provozu na pravostrann� (na kter� byla adaptovan� pochopiteln� i prvn� tra� ).\nTrolejbusy tu vyjely poprv� 1.10.1939. Linka byla ozna�ena stejn� jako autobusov� spoje p�smenem �W� (prvn� tra� p�smenem �K�). Krom� ji� zm�n�n�ho omezen� provozu na prvn� lince nedo�lo b�hem v�lky k z�sadn�m zm�n�m v provozu.\nPo druh� sv.v�lce se radik�ln� zm�nil n�hled na trolejbusy. Z pouh�ho nap�je�e tramvaj� se m�ly st�t i v�znamn�m dopl�kem dopravn� s�t� v centru m�sta. Prvn�m po�inem bylo prodlou�en� trolejbusov� trat� W ze Sm�chova na V�clavsk� n�m�st�, kter� bylo otev�eno 14.prosince 1947. P�i t� p��le�itosti tak� byla linka �W� p�ezna�ena na 52, zat�mco linka �K� byla ozna�ena jako 51. V dal��m obdob� se ji� pokra�ovalo v ozna�ov�n� linek ��sly (krom� zvl�tn� �sletov� linky �S�), kter� dos�hly u pravideln�ch spoj� ��sla 63, zat�mco u nepravideln�ch a� 68.\nStranou rozvoje nez�stal pochopiteln� ani vozov� park. Zat�mco p�ed v�lkou se tento rozrostl na 24 vozidel t�� typ� - Tatra T-86, Praga TOT a �koda 2Tr, po v�lce se obnovoval dlouho jedin�m typem - nov� vyvinut�m legend�rn�m t��n�pravov�m trolejbusem Tatra T-400, jeho� prvn� dod�vky dorazily do Prahy roku 1948 a umo�nily m.j. zaveden� provozu na nov�ch trat�ch ze Sm�chova p�es H�ebenku ke Stadionu Jih, a na nov�m spoji do Jinonic.\nGenerel rozvoje trolejbusov� dopravy po��tal s dal��m rozvojem. V n�sleduj�c�ch letech se proto rozjely trolejbusy v centr�ln� ��sti m�sta (nap�. trat� na Jungmannovo n�m�st�), v oblasti �i�kova a Vyso�an (p���n� spojen� z Karlova n. p�es n�m�st� M�ru, Ohradu a Harfu), Pankr�ce (nov� dlouh� tra� do prostoru b�v. autobusov�ho n�dra��), Stra�nic (na Pr�b�nou), ale i na trat�ch veden�ch zcela mimo m�sto (do �akovic a do Velk� Chuchle). V roce 1954 tak byl v hrub�ch rysech ukon�en v�voj trolejbusov� s�t�. V n�sleduj�c�m roce pak byl dod�n posledn� nov� trolejbus Tatra T-400, kter�ch sem bylo dod�no celkem 135 kus�.\nNov� trat�, kter� byly pl�nov�ny (na Zbraslav, ze �i�kova na Gork�ho n�m., i z Pankr�ce do Podol� ji� nebyly dostav�ny, i kdy� projektov� dokumentace byla zpracov�na ji� velmi podrobn�.\nV roce 1955 byl dod�n je�t� jeden trolejbus Tatra T-400, prototyp IV. s�rie, podstatn� vylep�en� oproti dal��m kus�m. Pra�sk� dopravn� podnik objednal dal��ch cca. 70 trolejbus� tohoto typu, kter� m�ly b�t dod�v�ny zhruba do roku 1960, ale Tatra Sm�chov ji� jejich stavbu odm�tla pro nedostatek v�robn�ch kapacit.\nV roce 1958 vyjel na pra�sk� silnice prvn� prototyp trolejbusu Tatra T-401. �lo o prvn� prototyp budouc� zam��len� unifikovan� �ady, kter� krom� tohoto vozu m�la sest�vat je�t� z kloubov�ho trolejbusu Tatra T-402 a men��ho dvoun�pravov�ho trolejbusu Tatra T-403. V�robce p�edpokl�dal dod�van� tohoto trolejbusu od roku 1961 v po�tu zhruba 100 kus� ro�n� - bohu�el k tomu nedo�lo. N�hradou bylo proto alespo� v letech 1959-1960 po��zeno n�kolik ojet�ch trolejbus� Tatra T-400 z Mostu.\nRok 1959 byl vrcholem trolejbusov�ho provozu v Praze - v provozu byly v�echny trat�, a s� dos�hla sv�ho maxima o d�lce 59 kilometr�, na kter�ch bylo provozov�no 11 linek (51-61). Za zm�nku stoj� i to, �e ve stejn�m roce dos�hla sv�ho maxima 159 kilometr� i tramvajov� s�.\nV roce 1959 zde bylo n�sledujic� linkov� veden�:\n51 Bo�islavka - Sv.Mat�j\n52 V�clavsk� n�m�st� - Jinonice\n53 V�clavsk� n�m�st� - Stadion Strahov\n54 Jungmannovo n�m�st� - Vr�ovice, B�locerkevsk�\n55 V�clavsk� n�m�st� - Pankr�c\n56 �i�kov,Ohrada - Vyso�any, n�m.Lidov�ch milic�\n57 Vinohrady, N�m�st� M�ru - Vyso�any, n�m.Lidov�ch milic�\n58 Libe�, U K��e - �akovice\n59 �jezd - Velk� Chuchle\n60 Jinonice, Motorlet - Vr�ovice, Pr�b�n�\n61 V�clavsk� n�m�st� - Pankr�c, D�kanka\nT�ho� roku ale zanikly prvn� dv� trat� - nejprve to byla prvn� historick� trolejbusov� tra� v Praze (kter� ov�em nikdy nebyla spojen� s ostatn� s�t�, zam��len� prodlou�en� k n�dra�� St�ed se bohu�el nerealizovalo), stejn� tak zanikla (form�ln� do�asn�) i trolejbusov� tra� do Velk� Chuchle (ani zde se nerealizovalo zam��len� prodlou�en� na Zbraslav). Po letech expanze p�i�el p�d...\nJe�t� n�kolik let to tak nevypadalo. P�edev��m na po��tku roku 1960 bylo dod�no celkem 35 nov�ch trolejbus� �koda 8Tr. Jednalo se ov�em jen o dvoun�pravov� vozidla o v�razn� ni��� kapacit� ne� p�vodn� Tatry T-400. A� do roku 1965 do�lo ke zru�en� pouze jedin� manipula�n� trati z Krejc�rku do vozovny Libe� (pozoruhodn� zejm�na k��en�m trolejov�ho veden� trolejbusu s �elezni�n�m s nap�t�m 1500 V, p�estavba zb�vaj�c�ch trat� pra�sk�ho uzlu na 3000V v roce 1962 byla pr�v� p���inou, �dajn� se je�t� kr�tce po zru�en� k��en� p�etahovaly vozy traktorem). Od roku 1965 ale miz� jedna tra� za druhou, nejprve spojen� do �akovic, pot� trat� do Vyso�an, v centru m�sta, na Pankr�c a do Jinonic. Ne v�dy se jednalo o uv�en� kroky - zejm�na na kopcovit� trati na Santo�ku (t.j. na Jinonick� trati) musel b�t je�t� ��ste�n� obnoven provoz trolejbus� ji� pod �autobusov�m� ozna�en�m 153. Od 1.�ervna 1969 je tak v provozu jedin� tra� nap��� m�stem z B�locerkevsk� p�es n�m.M�ru, �itnou ulici, Sm�chov a H�ebenku ke Stadionu Jih. Na t�to lince (pro kterou bylo pou�ito znovu ��slo 51) je provoz udr�ov�n je�t� n�kolik let, od roku 1970 pak v�hradn� trolejbusy �koda 8Tr. Definitivn�m popudem ke zru�en� trat� je pak stavba severoji�n� magistr�ly a s n�m souvisej�c� zjednosm�rn�n� �itn� ulice. Tak je tak� 15. ��jen 1972 ofici�ln� posledn�m dnem provozu, by� n�kter� trolejbusy jezdily je�t� den n�sleduj�c�.\nO vozy nebyl z�jem, byly proto prod�ny v�t�inou mimodopravn�m organizac�m jako k�lny, sklady, atp.\nDo dne�n�ch dn� z�stalo na pra�skou trolejbusovou dopravu jen nemnoho pam�tek. Krom� n�kolika sloup� trolejov�ho veden� (dle m�n�n� expert� jich je ale v�ce ne� 80 zachov�no dosud) jsou to hlavn� trolejbusy uschovan� v muze�ch.\nPrvn�m z nich je �koda 8Tr ��sla 494, kter� je uschov�na v pra�sk�m muzeu m�stsk� dopravy ve vozovn� St�e�ovice. Toto vozidlo je zde vystaveno a je i schopno j�zdy.\nDruh�m je ne��astn� prototyp vozu T-401. Ten byl vy�azen u� v roce 1961, pak n�kolik let byl odstaven. V polovin� 70.let ho z�skal DP Ostrava, ale neuvedl ho do provozu. Nyn� je v expozici m�stsk� hromadn� dopravy v Technick�m muzeu m�sta Brna.\nT�et�m zachovan�m vozem je Tatra T-400 ��sla 431 (resp. 9431). Toto vozidlo je takt� v muzeu m�stsk� hromadn� dopravy v Praze, jeho renovace nen� ale je�t� dokon�ena a tud� vozidlo nen� vystaveno.\nPosledn�m muzejn�m vozidlem by se pak m�l st�t jeden z prvn�ch t�� trolejbus� v Praze, prototyp trolejbusu Praga TOT, ��sla 303!!!\nToto vozidlo bylo vy�azeno a� v roce 1959 a bylo prod�no soukrom� osob� do Bu�t�hradu. Nov� majitel ho pou��val jako k�lnu. Vozidlo ch�tralo, nicm�n� fyzicky z�stalo zachov�no. Zhruba od roku 1990 se datuj� snahy pra�sk�ho dopravn�ho podniku toto vozidlo odkoupit a z�skat tak pro muzeum do sb�rek, ale majitel necht�l o n��em takov�m ani sly�et, p�esto�e z vozidla u� zb�valy jen trosky, nehled� na to, �e pro n� stejn� nem�l ��dn� vyu�it�.\nTeprve v roce 1996, po smrti p�vodn�ho majitele se v�ci obr�tily k lep��mu, a v�z byl odkoupen a p�evezen do muzea. Je bohu�el ve velmi zubo�en�m stavu a z�stala z n�j vlastn� jen kostra karos�rie. Muzeum se nyn� sna�� toto vozidlo rekonstruovat, nicm�n� na zd�rn� dovr�en� t�to operace bude asi nutno n�kolik let �ekat, nen� p�itom pochyb, �e se bude jednat o velmi n�kladnou z�le�itost...\n301 �koda 1Tr prototyp 1936 1955\n302 Tatra T-86 prototyp 1936 1939 1948-1953 v Most�\n303 Praga TOT prototyp 1936 1959 nyn� muzejn�, zat�m vrak\n304-314 Praga TOT 1937-39 1958-61\n315-319 �koda 2Tr 1938 1953 prod�ny do Plzn�\n320-324 Tatra T-86 1937-39 1955-56 krom� 324 do Pardubic\n325-357 Tatra T-400 I.s�rie 1948-49 1963-68\n358-393 Tatra T-400 II.s�rie 1950-51 1964-69\n394-459 Tatra T-400 III.s�rie 1953-54 1959-70 (9)431 nyn� muzejn�\n460 Tatra T-400 IV.s�rie 1955 1968\n461 Tatra T-401 prototyp 1960 1961 nyn� muzejn� v TM Brno\n462-469 Tatra T-400 III.s�rie 1953 1966-69 1959 koupeny z Mostu\n470-499 �koda 8Tr9 1960 1971-72 (9)495 do Jihlava (1966),(9)494 muzejn�\n500-504 �koda 8Tr10 1960 1972\nV roce 1963 bylo v�em existuj�c�m trolejbus�m p�ed�azeno p�ed��sl� 9 k ev.��slu\nD���n, m�sto administrativn� vznikl� teprve kr�tce po v�lce slou�en�m Podmokel a D���na bylo dal��m �esk�m m�stem, kter� se rozhodlo zav�st trolejbusovou dopravu po II.sv.v�lce. Prvn� linka byla d�na do provozu v roce 1950, postupn� do roku 1957 pak byla otev�en� kompletn� s�, kter� pokr�vala v�echny v�znamn� sm�ry. Provoz byl zaji��ov�n (tak jako v �ad� jin�ch m�st vozy Vetra/�KD a �koda 7Tr.\nI zde se v 60.letech nepokra�ovalo ve stavb� dal��ch trat� (s v�jimkou kr�tk�ho �seku v Chrochvic�ch). Naopak, roku 1967 bylo rozhodnuto o likvidaci t�to dopravy. Jako prvn� zanikla v roce 1970 vnitrom�tsk� tra� p�es Rozb�lesy, v�echny ostatn� pak n�sledovaly v roce 1973. Posledn�m dnem provozu trolejbus� se pak stal 14.prosinec 1973.\nDopravn� podnik v D���n� fungoval i nad�le, a my�lenka obnoven� trolejbusov� dopravy p�i�la p��le�itostn� na p�et�es. Nicm�n� tyto snahy byly v roce 1992 definitivn� odm�tnuty, a m�sto se zam��ilo na zlep�en� funk�nosti autobusov� dopravy, nap�. n�kupem n�zkopodla�n�ch autobus� Ikarus 412...\n1-4 Vetra-�KD 1950 1956\n5 �koda 7Tr II.prototyp 1950 1964\n6 �koda 7Tr2 1951 1964\n7 Vetra-�KD 1949 1957 1951 z �esk�ch Bud�jovic\n8 �koda 7Tr3 1952 1969\n9 �koda 7Tr3 1953 1968\n10-15 �koda 7Tr4 1953 1964-70 1970 ev.�.11 reko na ev.�. 13(iii)\n16 �koda 7Tr4 1952 1968 1953 z Teplic (105)\n17-19 �koda 7Tr4 1954 1970-71\n1(ii) �koda 8Tr8 1959 1971\n2(ii) �koda 7Tr4 1952 1971 1952 z Mostu (105)\n3(ii) �koda 8Tr5 1958 1970\n4(ii) �koda 8Tr5 1957 1971\n7(ii) �koda 8Tr8 1959 1971\n20 �koda 8Tr8 1959 1971\n21 �koda 8Tr9 1960 1971\n22 �koda 8Tr9 1960 1971\n23 �koda 9Tr2 1963 1973 do Teplic\n24 �koda 9Tr4 1963 1973 do Teplic\n25 �koda 9Tr4 1963 1973\n5(ii) �koda 9Tr6 1964 1973 do Teplic\n6(ii) �koda 9Tr6 1964 1973 do Teplic\n8(ii) �koda 9Tr13 1968 1973 do Teplic\n13(ii) �koda 9Tr1 1962 1970 za�azen a� 1965\n13(iii) �koda 7Tr4 (1970) 1973 reko z 11, el.v�zbroj z vozu 9Tr\n15(ii) �koda 9Tr8 1966 1973 do Teplic\n26 �koda 9Tr12 1967 1973 do Teplic


Policie zatýkala studenty na demonstraci v Montrealu - FreePub.cz\nTags | demonstrace, Kanada, vzdělání\nPolicie zatýkala studenty na demonstraci v Montrealu\nMontrealská policie zatkla deset vysokoškolských studentů, demonstrovali proti zvýšení školného.\nÚterní demonstrace byla organizována studentskou skupinou Association pour un Solidarité Syndicale Étudiante (ASSE). Protest byl namířen proti dohodě zákonodárců o zvýšení poplatků za studium o 3%, tedy 70 kanadských dolarů ročně.\nPolicie prohlásila, že demonstrace byla nezákonná a demonstranti tvořili překážky kontrole demonstrantů, kteří házeli sněhové koule na policisty.\nPředseda Studentské federace Quebec University (FEUQ) Martin Desjardins řekl: „Jsme opravdu zklamaní tím, že se chystá zvýšení školného.“\nUvádí se, že přibližně 10 000 lidí se zúčastnilo demonstrace, požadovali absolutní zmrazení školného nebo dokonce studium zdarma. Studentské skupiny plánují pravidelné večerní demonstrace od příštího týdne.\nStudenti protestovali napříč kanadské východní province Quebec od února 2012, tlačí tak na vládu, aby opustila plán zvyšování školného. Někteří studenti se chovali násilně, mnoho jich bylo zadrženo během střetů s policií.\nPřeklad článku Police arrest university students in Montreal demo