Les empreses emergents del país capten 1.479 milions d'euros el 2019, la xifra més alta registrada\nRedacció VIA Empresa Barcelona. 03 de gener de 2022 11:15\nLes emergents catalanes han assolit un 65% més d'inversió que al 2018 | iStock\nLes startups catalanes han captat 1.479 milions d'euros en inversions durant l'any 2021. Segons els càlculs de l'agència per a la competitivitat de l'empresa del Departament d'Empresa i Treball Acció extrets de la base de dades internacional Dealroom, durant l'any sortint l'empresa emergent catalana ha aconseguit un 246% més de finançament que el 2020.\nL'any 2021 ha deixat un total de 207 rondes d'inversió per part de les empreses emergents catalanes. Amb les dades d'enguany, així, Barcelona s'estableix com la quarta ciutat europea en rondes d'inversió, només per darrere de París, Berlín o Estocolm i per davant d'Amsterdam o Munic, i la sisena en volum total.\nSegons les dades publicades per acció, el 51% de la inversió a Barcelona s'ha concretat en rondes d'inversió superiors als 88 milions d'euros, una xifra que, segons l'agència, demostra "la maduresa d'aquest tipus de projectes de l'ecosistema català de startups". El volum de les rondes en els trams inferiors han assolit els 724 milions d'euros, també la xifra més alta de la sèrie històrica en aquesta magnitud.\nSegons la directora general d'Indústria i consellera delegada d'Acció, Natàlia Mas-Guix, el sistema de startups català ha estat "el que més s'ha recuperat després del xoc inicial provocat per la pandèmia", en tant que el volum d'inversió captat enguany ha estat ja un 65% superior al del 2018. Els projectes emprenedors catalans, així, desperten un "interès creixent en l'àmbit internacional", celebra la directora general.


Curs de Pilot Privat d'Helicòpter (PPL-H) - Escola de pilots d'helicòpter\nInicio » Curs de Pilot Privat d’Helicòpter PPL(H)\nDuració: De 4 a 6 mesos\nActuar sense remuneració com a pilot o copilot de qualsevol helicòpter emprat en vols no remunerats.\nEl Curs de pilot privat d'helicòpter proporciona als nostres alumnes la capacitat tant teòrica com pràctica per pilotar un helicòpter per a ús privat i particular.\nInstruïm als nostres alumnes sobre tots els coneixements requerits per aviació civil i sota la normativa UE per la correcta obtenció de la llicencia de pilot privat d'helicòpter PPL(H).\nEl Curs de pilot privat d'helicòpter pot tenir una duració de 4 a 6 mesos en funció del temps dedicat por l'alumne i la seva disponibilidad.\nEntrenament de vol\nEl aspirante deberá completar 106 horas teóricas. Durante el curso se estudiarán los siguientes temas:\nLegislación aérea y procedimientos ATC*\nPerformance y Planificación de vuelos\nFactores humanos y Medicina aeronáutica*\nComunicaciones y radiotelefonía*\n*Las materias señaladas serán convalidadas en caso de que el aspirante sea poseedor de una PPL(A).\nEn la fase de vol, l'aspirant haurà de realitzar 45 hores* d'instrucció de vol, en un horari acordat prèviament, i l'examen final amb un examinador autoritzat. La flota amb la qual es realitzaran aquests entrenaments seran Robinson R22.\n*Als posseïdors d'una llicència de pilot PPL (A) o similar se'ls podrà acreditar un màxim de 6 hores de vol.\nL'aspirant demostrarà un nivell de coneixements adequats per a superar les següents materies en un període de 12 mesos:\nLegislació aèria i procediments ATC *\nConeixement general d'aeronaus\nPerformance i Planificació de vols\nFactors humans i Medicina aeronàutica *\nComunicacions i radiotelefonia *\n* Les matèries assenyalades seran convalidades en cas que l'aspirant sigui posseïdor d'una PPL (A).\nPer al Curs de pilot privat d'helicòpter només necessites:\nSer major de 17 anys\nTenir un certificat mèdic de classe 1 o de classe 2. Podeu obtenir el certificat mèdic en els següents centres: Centres de medicina aeronàutica . Per a més informació visita la pàgina de Certificats mèdics .\nMés informació sobre del Curs de Pilot Privat d'Helicòpter\nETS PILOT D'AVIÓ?\nCurs de Pilot Privat d'Helicòpter procedent de Pilot d'Avió\nSi ja ets pilot d'avió, independentment de si ets pilot privat o pilot comercial, pots obtenir la llicència de pilot privat d'helicòpter fàcilment a causa de la convalidació d'algunes assignatures teòriques del Curs de pilot privat d'helicòpter .\nInformació sobre el Curs de Pilot Privat d'Helicòpter procedent de PPLA


Liffey - Mostrant articles per mot clau: pubs\nMostrant articles per mot clau: pubs\nDivendres, 16 de febrer 2018 00:00\nUn estudi del banc AIB anomenat “2018 Pubs Outlook” ha dibuixat la radiografia del sector dels pubs a Irlanda, uns locals que representen un element molt important de la cultura irlandesa i que són alguna cosa més que un simple bar. En aquest sentit i segons algunes enquestes dutes a terme per ens turístics estatals, el pub és un dels principals reclams per als qui vénen de visita a l'illa i n'hi ha arreu i per a tots els gustos, gairebé 7.200.\nPel que fa als números absoluts, el comtat que té més pubs és Cork, amb 955, una dada que no és gens estranya si es té en compte que és el que té una superfície més gran. De tota manera, la segona posició l'ocupa Dublin, un dels comtats més petits, amb 772 pubs, això sí, amb l'obligació d'assadollar la set d'una població molt gran; després ve Galway, també un dels més extensos, amb 475. Laois, amb només 123 pubs, és el comtat on n'hi ha menys.\nEn números relatius la cosa canvia i és a la Irlanda rural on hi ha més pubs per habitant, o dit d'una altra manera i per a preocupació dels qui els regenten, menys habitants per pub. En aquesta classificació s'imposa Mayo, amb un pub per cada 323 goles assedegades, seguit de Kerry, amb 334, i Tipperary, amb 350. A l'altre extrem hi ha Dublin, amb un pub per cada 1.649 habitants.\nUna altra dada que revela l'informe d'AIB és que un pub ha de fer un calaix mínim setmanal d'entre 8.000 i 13.000 euros a fi de sobreviure i que estigui a la banda baixa o alta d'aquesta forquilla depèn de factors com la ubicació, essent el centre de Dublin, amb els lloguers pels núvols, un dels llocs on es requereix fer més calaix i la Irlanda rural on menys.\nDimarts, 23 de gener 2018 00:00\nDret a la propina\nA partir de dimecres el Senat estudiarà una proposició de llei presentada pel Sinn Féin que té l'objectiu de protegir els drets dels treballadors del sector de la restauració amb relació a les propines i que obligaria bars i restaurants a entregar tota la recaptació a la plantilla. La mesura ha estat rebuda amb cautela per l'Associació de Restaurants d'Irlanda (RAI), que ha assegurat que actualment això ja es fa. Adrian Cummins, director executiu de la RAI, ha alertat que si la proposició de llei tira endavant, els treballadors hauran de declarar aquests ingressos i pagar els impostos corresponents.\nDilluns, 17 de juliol 2017 00:00\nL’icònic pub The Temple Bar guanya diners a mansalva\nQualsevol turista que visiti Dublin està obligat a anar a Temple Bar (Dublin 2), la zona on els més assedegats poden assadollar-se alegrement a les desenes de pubs que hi ha; de tota manera, a l'hora de fer-se una foto davant d'un pub hi ha un establiment que ho monopolitza tot: The Temple Bar, un pub obert fa 170 anys i que antigament s'anomenava Flannery's, que té una de les façanes més fotografiades del món.\nDoncs bé, molts turistes no només s'hi fan la foto sinó que també hi entren a fer una, o unes, pintes i és que el lloc surt a totes les guies i els gestors del pub ho saben, per la qual cosa els preus són una mica exagerats sense que això suposi cap problema per a la majoria de clients, disposats a pagar el que sigui per viure aquesta experiència. A més, també tenen una botiga de souvenirs i una altra especialitzada en whiskey, ambdues al costat del pub, que fan que el negoci sigui rodó.\nEn aquest sentit, els comptes publicats per l'empresa propietària, Temple Inns Ltd, revelen que durant l'any fiscal acabat el 31 d'octubre del 2016 el benefici operatiu (de les activitats ordinàries) va ser de 3,8 milions d'euros, un 15% superior al dels dotze mesos anteriors. En definitiva, que al pub hi sona la flauta i per partida doble: d'una banda pels beneficis econòmics i per l'altra durant les tres sessions de música en directe que cada dia ofereix The Temple Bar.\nURL curta: bit.ly/2ut4c2i\nDiumenge, 16 de juliol 2017 00:00\nIncentius fiscals als pubs per evitar-ne el tancament\nLa despoblació de la Irlanda rural i l'enduriment de la legislació viària amb relació a la conducció sota els efectes de l'alcohol, que ben aviat podria pujar un esglaó més de la mà de l'independent Shane Ross, ministre de Transport, ha fet que Brendan Griffin, secretari d'Estat de Turisme, hagi començat a estudiar un ventall d'incentius fiscals que haurien d'ajudar alguns pubs a sobreviure.\nLa mesura estrella estaria relacionada amb l'ús d’un vehicle per part dels pubs per a transportar la clientela cap a casa; en aquest sentit, Griffin ha proposat l'exempció de pagar l'impost de circulació o també poder deduir les despeses de combustible. El sector assegurador també ha estat cridat a col·laborar oferint una pòlissa per als grups que vagin al pub utilitzant el sistema de nomenar un conductor que no begui alcohol; un sistema que serà promocionat als pubs amb rotacions [de conductor] i tot.\nPel que fa a la proposta de llei sobre alcoholèmia de Ross, el Taoiseach Varadkar ha demanat als membres del Fine Gael que li donin suport, tot i que ha donat llibertat de vot. Així doncs, tenint en compte que el partit obté millors resultats a les zones rurals, no seria estrany que alguns diputats hi votessin en contra. En cas d'entrar en vigor, la nova legislació condemnaria a tres mesos sense carnet els conductors amb un nivell d'alcohol d'entre 50 i 80mg per 100ml de sang.\nURL curta: bit.ly/2teEOxV\nDimecres, 26 April 2017 00:00\nEl Jack Nealon’s no tanca\nFa unes setmanes va anunciar-se el tancament del popular pub Jack Nealon's, situat des del 1905 en un edifici d'estil victorià a Capel Street (Dublin 7), després que l'immoble hagués estat comprat a la NAMA, el banc públic d'actius tòxics, per un fons nord-americà; nogensmenys, ara els nous propietaris han decidit que el pub continuï obert, això sí, gestionat per algú altre i és que si bé en un primer moment s'havia dit que les finances de l'establiment estaven molt bé i que el tancament era culpa dels voltors americans sense escrúpols, ara s'ha sabut que el motiu per abaixar la persiana eren les pèrdues que arrossegava l'empresa que el gestionava.\nURL curta: bit.ly/2oHW7QN\nDiumenge, 12 de març 2017 00:00\nEl centenari pub Jack Nealon víctima d’un fons voltor\nDesprés de servir pintes des del 1905 el popular pub Jack Nealon, situat en un edifici d'estil victorià a Capel Street (Dublin 7), abaixarà la persiana per darrera vegada el 17 d'abril acatant així l'ordre donada per Oaktree, el fons voltor dels Estats Units propietari de l'immoble. Fins ara l'edifici ha estat llogat als qui regenten el pub però els responsables del fons voltor volen recuperar-lo per a altres menesters i al seu projecte no hi figura el pub.\nSegons Andrew Vysidalko, mànager del local durant els darrers nou anys, tothom està traumatitzat per l'anunci de tancament perquè el negoci sempre ha rutllat molt bé, fins i tot en els anys més foscos de la crisi quan altres establiments tancaven. Una altra conseqüència és que els nou treballadors del pub aniran a l'atur.\nL'establiment té una nombrosa i fidel clientela formada per gent que treballa o estudia a la zona, com els advocats que van a The Four Courts o els estudiants d'una escola internacional que hi ha a la vora. A més, les seves tres plantes li han permès d'esdevenir un lloc de reunió de diversos col·lectius, com uns criadors de canaris o uns practicants de ball de música blues.\nMalgrat que la crisi ja s'ha oblidat i Irlanda ja fa temps que té uns indicadors econòmics molt positius, aquesta història és una herència de l'esclat de la bombolla. L'edifici era propietat d'un dels cowboys del boom, Bernard McNamara, que va enganxar-se els dits l'any 2008 havent de traspassar tota la seva cartera d'actius i passius, inclosa la hipoteca de l'edifici on hi ha el Nealon's, a la NAMA, el banc públic d'actius tòxics.\nL'any passat la NAMA va començar a vendre les seves millors joies i molts dels compradors van ser fons voltors, que van aprofitar que la venda es feia en grans lots i els petits inversors no podien accedir-hi. En el cas del Nealon's el valor global dels lots posats a la venda sota el nom de Project Ruby i Emerald va ser de 4.700 milions d'euros.\nURL curta: bit.ly/2nru5ZC\nDimecres, 25 de gener 2017 00:00\nL'esperança del pub rural: el cotxe sense conductor\nLa recuperació econòmica és un fet a Dublin i en menor mesura en altres ciutats com Cork, Limerick, Waterford i Galway però encara no ha arribat a la Irlanda rural, que continua agonitzant i buidant-se de jovent que marxa cap a altres llocs a la recerca d'oportunitats que no troben a casa. Així doncs, la despoblació d'algunes zones i l’enduriment de la legislació respecte al límit d'alcoholèmia per als conductors ha fet que molts pubs hagin hagut de tancar.\nNogensmenys, per als pubs rurals que encara resisteixen no tot està perdut i encara hi ha esperança. En aquest sentit, Paddy Burke, senador del Fine Gael, ha demanat al ministre de Transport, Shane Ross, que acceleri la legislació en matèria de cotxes sense conductor a fi que els habitants de les zones rurals puguin anar a fer unes pintes al pub, com havien fet abans, sense haver-se de preocupar pel tema conducció. Segons Burke, ja hi ha uns quants països on aquest tipus de vehicle està a punt de ser introduït a la xarxa viària.\nURL curta: bit.ly/2kqBW81\nDivendres, 23 de desembre 2016 00:00\nHisenda avisa els pubs\nEl dia de Nadal és un dels pocs de l'any en què els pubs romanen tancats i això es nota clarament per Sant Esteve, que és un dels dies en què es fa més calaix. La gran afluència de clientela és aprofitada per alguns establiments, que cobren entrada, una pràctica no gaire habitual la resta de l'any, i Hisenda ha alertat que els diners de les entrades també entren al còmput per calcular els impostos a pagar. Així doncs, avisa que, malgrat confiar en la honestedat de la majoria de pubs, utilitzarà mètodes analítics a fi d'enxampar els defraudadors, que corren el risc d'haver de pagar multa i interessos.\nURL curta: bit.ly/2hODESI\nDivendres, 15 April 2016 00:00\nEl Coppers, la Sodoma i Gomorra de Dublin, fa 20 anys\nEl pub on hi ha l'ambient més desenfrenat de Dublin, el Copper Face Jacks, Coppers pels amics, va fer ahir 20 anys i com no podia de ser de cap altra manera ho va celebrar amb una festa d'aniversari marca de la casa, és a dir, sense prohibicions (no holds barred).\nEl Coppers, situat a Harcourt Street (Dublin 2), és considerat la Sodoma i Gomorra de la capital irlandesa i un model d'èxit empresarial, com ho prova el fet d'haver obtingut un benefici de 5 milions d'euros l'any passat tot i no formar part de cap gran grup de lleure; de fet, el gestiona la mateixa família que el va fundar, liderada per un expolicia.\nEl pub és tota una icona per als de fora de Dublin (els “culchies”) que per alguna raó o altra s'han de mudar cap a la capital i sol ser el lloc triat per a fer el passatge ritual d'arribada a la gran ciutat. Hi ha tot tipus de gent però sobretot hi abunden estudiants, infermeres i policies, que són oficis que en molts casos requereixen la mudança cap a Dublin.\nEl moment àlgid del Coppers és a l'estiu quan, durant l'All Ireland de hurling i de futbol gaèlic, molts dels seguidors dels comtats que el cap de setmana juguen el seu partit al Croke Park hi van, aprofitant que, en principi, tenen més llibertat d'acció que no pas al pub del seu poble, on qualsevol fregament o mirada acaba essent element de safareig l'endemà.\nTambé és el lloc de celebració, tant de l'equip guanyador com del perdedor, de les finals de l'All Ireland al setembre. En aquest sentit, l'any 2011, a l'hora del parlament després de la victòria a la final de futbol contra Kerry, el capità dublinès, Bryan Cullen, va acabar el discurs cridant “Ens veiem al Coppers!”.\nURL curta: bit.ly/1MwJi78


Downtown Apartment Rákóczi Budapest Hongria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nRákóczi út 40 I. em 5, Altres, Budapest, Hongria, 1072 - Veure al mapa\nMés informació sobre Downtown Apartment Rákóczi\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Downtown Apartment Rákóczi és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Budapest. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Downtown Apartment Rákóczi és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen habitació familiar, ascensor, cuina compartida.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Downtown Apartment Rákóczi és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Budapest.


El PSPV mobilitza a alcaldes i portaveus “a tan sols 23 dies de completar el canvi a Espanya” – PSPV PSOE\nEl PSPV mobilitza a alcaldes i portaveus “a tan sols 23 dies de completar el canvi a Espanya”\nHome PSPV-PSOE El PSPV mobilitza a alcaldes i portaveus “a tan sols 23 dies de completar el canvi a Espanya”\nAquest cap de setmana Ximo Puig reunirà a alcaldes i portaveus d’Alacant i València en sengles actes per a destacar la importància de la política municipal\nEl secretari d’Organització del PSPV-PSOE, Alfred Boix, ha assenyalat que “no oblidem el dany i el sofriment que han provocat les polítiques del PP en la ciutadania durant aquests interminables anys de govern de Mariano Rajoy”\nValència, 27/11/2015.- Aquest cap de setmana està previst que el secretari general del partit, Ximo Puig, inicie una campanya de mobilització d’alcaldes i portaveus socialistes en la província d’Alacant i de València, on els reunirà per a debatre sobre política municipal. En concret, demà dissabte es donaran cita en l’Hotel Portamaris d’Alacant per a posar damunt de la taula el treball que ja estan fent des de les seues respectives ciutats i municipis, així com les mesures que podran engegar si existeix un canvi en el Govern d’Espanya. El mateix faran el diumenge en l’Auditori del Jardí Botànic de València, on també serà Puig l’encarregat de tancar la trobada.\nTal com ha destacat el secretari d’Organització del PSPV-PSOE, Alfred Boix, “estem a tan sols 23 dies de completar el canvi a Espanya”, al mateix temps que ha recordat que “entre tots vam aconseguir canviar els ajuntaments i la Generalitat, i ara cal fer-ho també en el Govern central”. En aquest sentit, ha subratllat que “el canvi a Espanya ha d’arribar des de tots els racons de la Comunitat Valenciana, des de tots els pobles i ciutats”.\nPer açò, tal com ha assenyalat Boix, “els socialistes valencians anem a treballar aquest cap de setmana amb tots els alcaldes i alcaldesses del PSPV-PSOE d’Alacant i València per a aconseguir el canvi, fonamental per al futur de tots els valencians”. Així, ha volgut incidir que “no oblidem el dany i el sofriment que han provocat les polítiques del PP en la ciutadania durant aquests interminables anys de govern de Mariano Rajoy”.\nD’aquesta manera, els socialistes donen mostra que aposten per una campanya pròxima i propera, amb la qual traslladar als ciutadans els seus projectes de futur i el canvi que, amb un govern de progrés, ja s’està vivint a la Comunitat Valenciana. De fet, durant les últimes setmanes els candidats valencians al Congrés dels Diputats estan completant una intensa ronda de contactes amb tot tipus de sectors socials i empresarials, així com amb entitats veïnals, per a prendre el pols dels ciutadans i arreplegar les seues inquietuds pel que fa a la situació actual.\nCal recordar que el PSPV-PSOE va ser el primer partit de la Comunitat Valenciana a triar als membres d’aquestes candidatures i a aprovar el seu programa electoral, la qual cosa evidencia que, des del primer moment, han volgut centrar els seus esforços a acostar-se a la ciutadania per a compartir el seu projecte de futur.\nMíting central de campanya en la Fonteta\nEl lloc triat per a la celebració del míting central de campanya del PSPV-PSOE de les eleccions generals ha sigut el pavelló de la Fonteta, on el candidat socialista, Pedro Sánchez, podrà traslladar directament als ciutadans valencians les seues propostes diumenge que ve 13 de desembre. Allí estarà acompanyat per tots els candidats que componen la llista electoral del PSPV-PSOE al Congrés dels Diputats, així com pel secretari general del partit, Ximo Puig.\nNo és la primera vegada que els socialistes opten per aquest recinte per a celebrar l’acte més important d’una campanya electoral, sinó que, al costat de la Plaça de Bous, s’ha convertit en un dels llocs habituals del PSPV-PSOE. Així, el diumenge 13 al matí està previst que, de nou, milers de militants i simpatitzants socialistes òmpliguen aquest pavelló per a escoltar les propostes dels seus candidats, inclòs Pedro Sánchez, que opta a presidir el Govern d’Espanya.


Joma Elastic Blau comprar i ofertes a Runnerinn\nDescripció Joma Elastic\nMitjons curts amb costures planes en àrees estratègiques per evitar fregaments. Inclou una butxaca interior davantera per mantenir segurs els objectes petits. Wais elàstica per millorar la comoditat.\n92% de poliamida, 8% d'EA.\nVols conèixer quins altres productes té a la venda la marca Joma ara mateix? A runnerinn pots comprar tots els articles que necessites per complementar la compra de Malles. Equipa’t amb el millor material i troba-ho en un sol lloc i sense complicacions. Joma Elastic té el millor preu online i està en estoc! Fes la compra en un entorn totalment segur i el pagament amb total confiança.\nCaracterístiques Joma Elastic\nSostenibilitat Joma Elastic


L’Ajuntament solsoní recorda Xavier Jounou amb motiu del desè aniversari de la seva mort — Ajuntament de Solsona\nSou a: Inici / La Ciutat / Notícies / L’Ajuntament solsoní recorda Xavier Jounou amb motiu del desè aniversari de la seva mort\nL’Ajuntament solsoní recorda Xavier Jounou amb motiu del desè aniversari de la seva mort\nDurant aquesta setmana es publicaran fragments d’escrits seus a les xarxes socials\n“Per anar caminant cap a la Solsona que volem, tots fem falta. M’engresca pensar que puc ajudar, amb vosaltres, a fer la nostra ciutat, i cada dia més, un lloc bonic per viure i treballar. (...) Una Solsona oberta i acollidora, on el progrés econòmic, cultural i mediambiental sigui notable”. Aquest és un dels fragments dels escrits de Xavier Jounou que aquesta setmana el consistori solsoní publicarà a les xarxes socials per recordar la figura de l’alcalde i fill predilecte de la ciutat a títol pòstum amb motiu del desè aniversari de la seva mort. Aquestes cites s’acompanyaran d'il·lustracions de l’homenatjat fetes per Víctor Pallarès.\nXavier Jounou i Bajo (Solsona, 1959-2010) va morir el 13 de gener del 2010 en no poder superar un càncer de pàncrees. Era alcalde des del juny del 2007, tot i que la seva trajectòria política va ser la més llarga dels regidors de la corporació d’aleshores, ja que havia entrat a l’Ajuntament el 1995 com a portaveu d’ERC. La seva vocació de servei al poble, que compaginava amb la dedicació al camp, es va fer palesa també amb la seva vinculació al teixit associatiu local: el CB Solsona, l’Agrupament Escolta Pare Claret, el Grup de Teatre Lacetània i l’Orfeó Nova Solsona són algunes de les entitats de les quals va formar part Jounou.\nEn un Ple convocat el mateix dia de la seva defunció, l’Ajuntament va aprovar proclamar-lo fill predilecte de Solsona com a agraïment oficial als serveis prestats en l’àmbit públic i de la pròpia col·lectivitat. En la moció de condol es posava en relleu que Xavier Jounou havia deixat “empremta entre tots els conciutadans que l’hem tractat, tant des del vessant personal com polític” i que, en tots els seus actes, havia evidenciat, “en tot moment amb coherència i tenacitat, la seva fèrria defensa dels valors identitaris de Solsona i Catalunya”. A partir d’un procés participatiu impulsat per la Taula d’Entitats Solsonines per dedicar un espai públic de la ciutat al desaparegut batlle, es va decidir posar el seu nom al Casal Cívic de Solsona.\nPer recordar la figura de Xavier Jounou, de dilluns a divendres es publicarà diàriament a les xarxes socials municipals una imatge seva que l’identifiqui amb algun aspecte que el caracteritzés i algun fragment d’escrits seus representatius del seu pensament i visió política amb l’etiqueta #XavierJounou10anys.


▷ Cerrajeros Canovelles 24 Horas ®【ECONÓMICOS】☎ 93 834 62 15\nÉs molt més habitual del que podem imaginar el precisar de les mans professionals de serrallers Canovelles amb els quals poder comptar en qualsevol moment del dia i de l’any. Desgraciadament, els incidents o urgències de serralleria solen donar amb més freqüència de la que podem imaginar, i per a tots aquests moment resulta indispensable comptar amb un equip de serrallers a Canovelles professionals que sàpiga estar a l’altura.\nLa nostra empresa de serralería té anys d’experiència oferint serveis de qualitat, nostra empresa busca ser la millor empresa de serralleria amb serrallers professionals a Canovelles. Posem a la seva disposició un equip de professionals altament qualificats i capacitats per poder fer front a qualsevol classe de problemes de serralleria a Canovelles que poden presentar-se inesperadament.\nTreballem apostant pel millor, apostant per la més elevada qualitat en els materials i productes que utilitzem en cada treball o tasca duta a terme per tots i cadascun dels nostres clients. A això cal sumar-li que únicament fem ús d’eines d’última generació, eines avançades, que ens permetran treballar amb més rapidesa i eficàcia.\nEstem completament segurs que serem capaços de solucionar qualsevol problema que se li pugui presentar, incloent aquells treballs més complexos o delicats. Obrim portes de tota classe, vam obrir caixes fortes, vam obrir persianes de botigues o comerços, vam canviar barrets forts, instal·lem panys d’alta seguretat, reemplacem panys, obrim trasters, en resum, estem capacitats per a qualsevol classe de treball que se’ns presenti.\nGràcies al nostre equip de serrallers Canovelles, vostè no tindrà res pel que preocupar-se, ja que sempre es trobarà perfectament atès. Després de la seva trucada, un dels nostres serrallers urgents Canovelles es desplaçarà al seu domicili per ajudar-lo en tot allò que pugui necessitar, posant la millor solució al seu abast. ‘Som els seus serrallers Canovelles, som els seus aliats!\nInstal·lació de reixes a Canovelles de màxima qualitat\nSerrallers econòmics a Canovelles\nCanvi de bombetes a Canovelles\nMai dubti de la professionalitat de l’manyà Canovelles\nEls serrallers de Canovelles són operaris professionals amb experiència. Estan altament formats per assistir tot tipus de problemes relacionades amb bombetes, portes i persianes. Tenim un servei 24 hores per atendre’l amb rapidesa sense importar el dia ni l’hora en què ens necessiti. La nostra flota de vehicles ens permet presentar-se amb la màxima urgència. No li farem perdre el seu valuós temps. Tindrem l’indispensable per realitzar un servei ben fet en un sol viatge. Portem un taller mòbil equipat amb peces de primera i amb les noves eines aparegudes en el món, les que ens deixen realitzar treballs fins.\nTenim diverses filials disseminades estratègicament per tot l’àrea de Canovelles per arribar ràpidament. Som puntuals. Amb nosaltres, no ha d’estar esperant durant hores a què es personi el professional. Encara que necessiti la nostra contribució al mig d’una autovia rural perquè li surti una obertura de cotxes, els serrallers Canovelles arribarem en un temps rècord. Posem la major dedicació a oferir un servei 24 hores competent, la qual cosa vol dir que hem de ser veloços a arribar, efectius en resoldre la seva reparació i econòmics a l’hora de cobrar. Oferim un període de garantia de 3 mesos per a tots els nostres serveis.\nSerrallers Canovelles intentarà sempre buscar una bona relació entre el preu i la qualitat tant dels articles instal·lats com de la mà d’obra especialitzada. S’estarà qüestionant quant val un manyà 24 hores a Canovelles. Doncs li contestarem que depèn de l’exemple d’actuació, d’el grau de dificultat, de el lloc i de la classe de matèria primera que es requereixi per solucionar el problema que li hagi sorgit. En qualsevol qüestió treballem per un preu just. El nostre objectiu és servir d’assistència. Som serrallers barats de Canovelles previsors. Tenim en el nostre magatzem un estoc de materials de gran categoria perquè el treball sigui ràpid i econòmic.\nTenim en formació contínua a un grup de serrallers, que es dediquen a l’obertura de portes. Els sistemes de tancament de seguretat van evolucionant a mesura que la tecnologia avança. A mesura que els aparells de tancaments van millorant, el manyà de Canovelles urgent ha d’estudiar per instal·lar, reparar i obrir panys noves. Obrir panys, cancel·leu o reixes que es resisteixen és la nostra especialitat. L’obertura de portes està garantida amb els serrallers de Canovelles. Encara que si es va deixar les claus dins, com si les extraviar o es les van robar, no es demori en trucar a el manyà quatre hores Canovelles. No importa si el seu tancament es espatllo o si va deixar les claus dins per endins del pany. Per a cada cas hi ha una reparació. El manyà es la donarà amb rapidesa.\nEns diferenciem de la nostra competència per la nostra cura per la feina ben feta. Els nostres acabats i resultats finals són espectaculars. Cuidem inclusivament el més insignificant dels detalls. Els nostres principis són la serietat i el suport constant a l’usuari, centrant-nos en la seguretat de cadascuna de les intervencions que fem.


LOCAL - MUNDIAL: L'HOSPITALET, SERÀ UNA MAQUILA?\nMentre preparava les classes de geografia vaig trobar aquest text:\n“En estas zonas, los gobiernos ofrecen a las empresas privilegios económicos: no pagan impuestos, pueden sacar el dinero del país fácilmente y además el gobierno mantiene una estructura de empresas de servicios para las propias multinacionales.\n(...) En las zonas francas generalmente se produce en cadena y trabajan mujeres o niños/as en condiciones de explotación y con sueldos bajos. Aunque a menudo estos sueldos son superiores a los que se perciben en otros trabajos en el mismo país. Por eso, mucha gente quiere buscar trabajo aquí.”\nFont: LAS ZONAS FRANCAS PARA LA EXPORTACIÓN: LAS MAQUILAS. http://www.edualter.org/material/consumo/maquilas.htm\nI vaig pensar que, en part, aquesta situació es la que es comença a donar a l’Hospitalet, i que l’estratègia del govern municipal és convertir l'economia local en una maquila.\nEl concepte maquila neix a Amèrica Llatina i fa referència al procés industrial que trasllada (deslocalitza) part o tota la producció a un país amb mà d’obra barata, menys impostos i control mediambiental, etc. A partir de la segona meitat de la dècada de 1960, aquest procés és imparable i és un dels principals fenòmens d’això que en diem globalització.\nDes dels moviments contraris a la globalització o altermundistes, sempre havíem denunciat aquest sistema com una nova forma d’imperialisme, que tornava a atorgar al Tercer Món un paper desfavorable en la divisió internacional del treball. Les maquiles no proporcionaven desenvolupament, perpetuaven la pobresa.\nMentrestant, una bona part dels països subdesenvolupats es barallaven entre ells per oferir millors condicions i avantatges comparatius a les multinacionals, per tal d’aconseguir que es localitzessin en la “zona franca” que les oferien.\nCan Trias és un extraordinari edifici de 1903. Cedir-lo a una empresa no és recuperar patrimoni, és perdre-ho.\nI ves per on, ara ens trobem a l’Hospitalet amb uns processos que tenen una flaire molt semblant. En primer lloc, cal aclarir que el que es vol atraure són activitats terciàries, no industrials, i amb un valor afegit superior al de les activitats manufactureres més senzilles. De fet, l’empresa que pot trobar atractiu l’Hospitalet exigeix un cert nivell de qualificació de mà d’obra i de serveis (com passa amb les multinacionals del sector de l'automòbil, raó per la qual encara no s’han anat del tot).\nPerò, com ha exigit la indústria de l’automòbil, la condició prèvia a la localització en un país per part d'una gran empresa és tenir una mà d’obra dòcil i barata. Les reformes laborals i la devaluació interna a base de baixar salaris han proporcionat el marc òptim pel capital. I aleshores comença la competició per atraure les inversions i les empreses -mentre més grans millor- que, diuen, ens faran sortir de la crisi i generaran molts llocs de treball. I en això, el govern municipal de l’Hospitalet està destacant, com les campanyes de El Periódico i La Vanguardia ens recorden de forma acrítica cada pocs dies.\nI quin és el nostre avantatge comparatiu, què és el que fa la nostra ciutat especialment atractiva? L’avantatge comparatiu de l’Hospitalet és la proximitat amb Barcelona. I que podem oferir? Espai per situar-se a prop de Barcelona, especialment ara que allà hi ha un govern que intenta, amb més o menys èxit, enfrontar-se als grans moviments del capital. I espai és el que ja gairebé no ens queda.\nEl Districte Cultural ofereix espais amb un 95% d’exempció fiscal, segons va manifestar el comissionat local en una reunió de la Taula de Cultura del Consell de la Ciutat. La seu dels antics jutjats ha estat cedida a Planeta. Can Trias, després de fracassar el projecte inicial d’un centre gastronòmic, es cedirà a un Centre de Desenvolupament i Promoció de Medicina Tradicional Xinesa. Una escola privada anomenada U. College of New Technologies S.L. ha demanat anar-hi a Albert Germans. El Circ du Soleil diu que s’instal·larà a tocar de Bellvitge...\nEl PDU Granvia és una forma d’oferir el poc espai lliure que ens queda a grans empreses. Segons el regidor que ens va explicar el projecte, es tracta de deixar guanyar diners als privats per poder fer les obres i els serveis públics que necessitem. Per això no tenim els impostos? És a dir, que primer baixeu els impostos als rics perquè facin inversions i com que les institucions públiques tenen cada vegada menys ingressos hem de deixar que els rics guanyin encara més diners per poder recaptar alguna cosa.\nAlbert Germans, equipament públic o escola privada?\nEn resum, oferir la ciutat a la inversió de grans empreses pot ser positiu o pot convertir la ciutat en una gran maquila. Què en traiem? El que recaptarem d’IBI justifica la pèrdua per generacions d’espai o de patrimoni públic? El teixit econòmic o cultural de la ciutat es veurà beneficiat per l’arribada d’aquestes empreses? L’experiència d’arreu del món ens diu que més aviat no. Caldria que les institucions forcessin certes condicions o la creació de joint ventures. Si no, només traurem feines precàries i mal pagades, com les kellys ens anuncien.\nI caldria informació pública de les condicions amb les que venen aquestes empreses. L'Hospitalet té molt de sòl que ja és industrial; que comprin un espai i facin el que hagin de fer pagant impostos.\nEl relat oficial insisteix que tota la inversió del gran capital és positiva i que cal fer tot el possible per atreure-la. I amb la propaganda oportuna es crea una imatge de modernitat que genera satisfacció. La percepció de la realitat pot tenir més importància que la realitat mateixa.\nPublicado por Manuel Domínguez en 7:04\nEtiquetas: 2017, Albert Germans, Can Trias, L'Hospitalet, maquila, PDU Granvia\nELS “FETS DE DESEMBRE” DE 1936\nNO MÉS BLOCS! LA LLUITA VEÏNAL PER L’ESPAI ALS ANY...


Manteniment i neteja d'instal·lacions de pintura | Grupo BN facility services -\nInici > Serveis > Neteja tècnica industrial > Neteges tècniques especials > Instalacions pintura\nManteniment i neteja d'instal·lacions de pintura\nMes de 15 anys d'experiència\nLa divisió de neteges tècniques de grupo BN facility services compta amb més de 15 anys d’experiència en el manteniment preventiu de neteges de les instal·lacions de pintura industrial.\nManteniment preventiu per reduir peces rebutjades\nL'objectiu del manteniment preventiu de neteja en aquest tipus d’ instal·lacions està enfocat a l’increment de la fiabilitat de la instal·lació i a la reducció del número de peces rebutjades (scratch) per defectes de pintat.\nLes instal·lacions de pintura sovint són projectes a mida que inclouen una sèrie de components coordinats entre sí. Entre els mateixos podem trobar:\nComponents de l'instal·lació\nTúnels de pre-tractament, rentat i desgreixatge\nSistemes de tractament d'aigua (ósmosis, desionizació, etc.)\nSistemes de recirculació d'aigua tractada\nSistemes d’aportació, filtratge i extracció d’aire (espais pressuritzats)\nForns de secat i polimeritzat\nDeshabilitem, bloquegem i desmuntem\nEn aquestes instal·lacions la nostra intervenció de manteniment comença per la des habilitació i bloqueig de maniobra de tots els components de la mateixa. D’aquesta manera podem dur a terme els treballs de desmuntatge d’elements mòbils i l’accés per a la neteja i inspecció de cavitats interiors dels diferents components. És en aquests llocs on es localitzen els punts crítics per al bon funcionament de la instal·lació.\nNeteja superficial de les zones accessibles\nPosteriorment s’actua duent a terme la neteja superficial exterior de les zones accessibles, la substitució d’elements de protecció (fundes, films o pel·lícules de pintura pelable) i, finalment, l’aplicació d’elements de protecció o lubricació.\nNeteja i decapat dels útils de pintura\nCom una part de la intervenció, també podem oferir la gestió i decapat dels útils de pintura. Aquests útils són les estructures extraïbles que es fixen a la línia de transport i sobre els que es suporten les peces que han de ser pintades. Per a això disposem d’una instal·lació pròpia on duem a terme el decapat d’útils de pintura.\nEl nostre servei es pot coordinar amb el departament de producció del client per a dur a terme l’extracció, transport a les nostres instal·lacions, decapat i re col·locació d’aquests útils. Per finalitzar la intervenció, sempre amb l’aprovació del client, duem a terme una prova de funcionament de la instal•lació per avaluar el comportament dels circuits d’aire, aigua i les línies de transport.\nDiagnòstic i informe tècnic de deficiències\nA mesura què anem fent la neteja s’inspeccionen les zones d’accés restringit per tal de diagnosticar possibles deficiències actuals o potencials què es detallaran en un informe tècnic de la intervenció, per a coneixement del client i de llur departament d’enginyeria o manteniment.\nVinculem el cost de manteniment a objectius del client\nA grupo BN facility services considerem de suma importància què el client posi en valor el nostres serveis, és per això que el nostre compromís és el de vincular el cost del nostre manteniment a la consecució d’objectius què beneficiïn al client en forma de reducció de rebuig o increment de les hores de disponibilitat de la instal·lació.


Tiberi de paraules\nDe la casa i de la festa; del cel i de la terra. Durant les darreres setmanes hem assaborit a Tiramisú centenars de paraules... i centenars ens en queden encara al rebost, autèntiques joies del vocabulari...\nÉsser ros, alt i d'ulls blaus, tenir un poc de panxa, fer-se la permanent, ... Avui a Tiramisú farem, de la mà de Llorenç Cloquell, un tast de les paraules amb què parlam del cos. Començarem visitant...\nSabeu què és una carrerassa? I un torm? Avui a Tiramisú farem, de la mà de Llorenç Cloquell, un tast de les paraules que trobam en els mapes. Començarem amb una excursió per la Serra de Tramuntana,...\nAvui a Tiramisú farem, de la mà de Llorenç Cloquell, un tast de paraules referides a la moda. Començarem el viatge coneixent les formes, teles i colors dels dissenys ad lib de Catalina Bonet, a Eivissa....\nAvui a Tiramisú farem, de la mà de Llorenç Cloquell, un tast de les paraules que usam per anar de festa. Començarem el viatge a un taller on es construeixen màscares, caparrots i gegants, figures...\nAvui a Llorenç Cloquell farà un tast de les paraules que usam per parlar de la mar. Començarem el viatge assaborint les mil maneres d'anomenar els peixos que trobam al mercat i, una vegada els coneixem......\nAvui a Llorenç Cloquell farà un tast de les paraules que usam per parlar de la casa. El menú començarà a Formentera on, de la mà d'una interiorista, assaborirem paraules de decoració. A la segona...\nAvui a Llorenç Cloquell farà un tast de les paraules que usam quan jugam. Començarà el seu viatge jugant a cartes amb les persones majors de Santa Gertrudis, i també recordant els jocs de la seva...\nAvui a Tiramisú assaborirem les paraules que usam per parlar del camp, dels seus habitants i de les seves feines. Llorenç Cloquell començarà aquest viatge a través de la riquesa lingüística de Balears...\nAvui a Tiramisú assaborirem les paraules que usam per parlar de malalties i remeis. Visitarem Marc Moll, especialista en herbes medicinals, per saber com parlam de refredats, dels seus símptomes i de...\nAstres i fenòmens atmosfèrics\nLlorenç Cloquell coneixerà avui, en el seu viatge per descobrir la riquesa lingüística de Balears, quines paraules usam per parlar dels astres i els fenòmens atmosfèrics. Visitarà un meteoròleg...\nEn aquest capítol més que mai, Tiramisú és el programa en què assaborirem paraules. Perquè Llorenç Cloquell coneixerà avui, en el seu viatge per descobrir la riquesa lingüística de Balears, quines...\nLlorenç Cloquell coneixerà avui, en el seu viatge per descobrir la riquesa lingüística de Balears, quines paraules usam per parlar de la família. Assistirà a unes noces a Palma, per saber qui en...\nRecorregut per la riquesa lingüística de les nostres Illes.\nLes paraules, igual que el Tiramisú, s’han d’assaborir. Això és precisament el que fa Llorenç Cloquell en un viatge que el duu a recórrer les Balears per descobrir-ne la riquesa lingüística. De manera divertida i amb convidats d’allò més variats coneixerem les paraules i accents que habiten les nostres illes.


Actualitat Poders Els diners rojos que van pagar la guerra de Franco\nEls rojos van perdre la guerra i també els seus diners. Més de 800 milions d'euros que les famílies republicanes reclamen al govern central, que fa el sord\n"Si no haguessin tingut diners, els franquistes no haurien pogut pagar la guerra. I per tant no l'haurien guanyada. Es van dedicar a confiscar finques i sobretot diners dels republicans, que era la moneda de curs legal reconeguda a nivell internacional". Amb aquesta sentència Agustín Aranda, vocal de comunicació de l'Associació de Perjudicats per la Incautació del Govern Franquista (APIGF), explica l'espoli que Franco va portar a terme entre les files republicanes per poder finançar la guerra al bàndol nacional.\nL'aparell franquista va arrabassar més de 7.700 milions de pessetes amb un doble motiu: per una banda es minava la moral de les zones no ocupades pel franquisme, ja que depreciaven la moneda; i d'altra banda, es va intentar rebaixar el valor de la pesseta republicana a Europa, ja que aquesta era l'única moneda de curs legal que es reconeixien en valor or, és a dir, que tenia l'aval del Banc d'Espanya. El règim franquista encara no havia posat en marxa la seva moneda.\n"En tots els territoris que es van conquerir es van anar retirant els diners, perquè necessitaven capital i l'única moneda legal que hi havia era la pesseta republicana". Llavors es van emportar els diners i era el Banc d'Espanya qui responia del seu valor. Van fer un rebut amb un nom curiós: Fondo de papel de moneda puesto en circulación por el enemigo. Un rebut que continua vigent avui, i que unes 800 persones estan reclamant al govern. "Tenim controlats un 11 milions de pessetes de l'època, però la confiscació va pujar a més de 7.000 milions, que ara serien uns 11 milions en valor or, és a dir, aproximadament uns 800 milions d'euros", explica Aranda.\nUn cop acabada la Guerra Civil, el govern de Franco va prohibir tenir diners republicans i va obligar molts ciutadans a portar els diners al Banc d'Espanya, entitat que lliurava un rebut. Aquest resguard, que ha passat de pares a fills, és el document que testimonia que existien aquests diners i que es podrien retornar. Els afectats que reclamen el que ja es coneix com diners rojos demanen una reforma de la llei de memòria històrica que reconegui el dret a la restitució.\n"Ho van fer amb els partits i els sindicats, als quals van tornar els diners i els béns espoliats, per què no ho han fet també amb els civils? A molts els van prendre els estalvis de tota una vida que els haurien ajudat a començar de nou. Van deixar famílies en la misèria per pagar els abusos del règim", argumenta Aranda. El 1986 el govern va tornar a partits polítics i organitzacions sindicals els béns confiscats pel franquisme, que s'emparava en la llei de responsabilitats polítiques del 1939, però ni una paraula sobre els béns de persones civils. Des de llavors, silenci administratiu.


Badalona: el que va ser laboratori del lepenisme català es resisteix a ser-ho de la gran coalició\nEl govern de la segona "ciutat del canvi" catalana busca consolidar l'estabilitat per superar les maniobres amb les que el PSC i el PP han intentat fer-los fora de l'alcaldia\nMiquel Iceta frena la moció de censura impulsada des del grup local del PSC, després que Albiol acceptés donar-li suport encara que quedés fora de l'alcaldia\nTant el PP com el PSC han buscat recuperar el consistori, però temen que el preu a pagar en imatge sigui massa alt en l'escenari català i estatal\nMariano Rajoy paseja per Badalona junt a Albiol EFE\nEl gest que el tinent d'alcaldia de Badalona, José Tellez, va dur a terme dimecres passat, quan va trencar l'ordre judicial que els obligava a mantenir l'ajuntament tancat per la festa del 12 d'octubre, va desencadenar una reacció en cadena que ha amenaçat amb posar fi a l'aventura de Badalona com a segona "ciutat del canvi" catalana.\nEl PSC es fa enrere i descarta presentar una moció amb el PP a Badalona\nLa imatge de la desobediència institucional va ser suficient per remoure els equilibris interns que mantenen en el poder al Govern, format per Guanyem Badalona En comú (Podem, CUP i independents), ERC i ICV-EUiA, però que necessiten dels vots del PSC per tenir majoria, en un ple dominat pels 10 regidors del PP. Amb aquesta composició municipal, al líder català del PP i també del grup conservador a Badalona, Xavier García Albiol, li va faltar temps per acusar el PSC de connivència amb els desobedients.\n"Si hi ha un gran culpable és el PSC, que permet amb els seus vots que la CUP governi sense haver guanyat les eleccions", va llançar Albiol poques hores després que es produís la concentració davant l'ajuntament de Badalona que va acabar amb l'obertura simbòlica del consistori . Els socialistes van reaccionar immediatament en un comunicat on es mostraven oberts a explorar una alternativa de govern. Sempre, això sí, vetant la tornada del PP al govern local.\nCordó sanitari al PP més lepenista\nBadalona va ser sota el mandat de Xavier García Albiol el més avançat laboratori del lepenisme amb què el PP flirteja a les zones on és minoritari. Un altre exemple d'això és Vitòria. Després de l'agressiva campanya de tints xenòfobs que el va alçar a l'alcaldia el 2011, Albiol va establir des de l'Ajuntament un discurs de duresa contra la immigració que aviat va contagiar a altres agrupacions populars de municipis propers. A la campanya de les municipals de 2015 l'"estil Albiol" va fer veritable furor a les ciutats de l'àrea metropolitana de Barcelona.\nPerò aquest discurs, que a les urnes va funcionar, va demostrar els seus problemes un cop els grups municipals es van constituir. I és que, si bé el PP va aconseguir mantenir les seves posicions enmig d'una caiguda generalitzada, la resta de partits van realitzar diversos cordons sanitaris per treure'l de les alcaldies. Amb l'entrada i creixement de les confluències de l'esquerra alternativa, el PSC es va convertir en diversos diversos municipis en la frontissa que decantava la balança, i va fugir d'embrutar-se les mans donant alcaldies al PP més lepenista.\nBon exemple d'allò va ser Castelldefels, on el PSC va fer pujar l'alcaldia a la candidata d'ICV per apartar l'exalcalde Manu Reyes, del PP, que gairebé l'havia doblat en vots. A Badalona, els socialistes van fer la mateixa elecció, en aquest cas a favor de la Dolors Sabater, la candidata de la plataforma Guanyem Badalona, que unia Podem, la CUP i independents, que van formar govern al costat d'ERC i ICV-EUiA.\nL'argument per un pacte d'investidura a cinc –tots els anteriors més el PSC– va ser clar: la necessitat de desallotjar un alcalde que havia fet campanya amb el lema "Netejant Badalona", en clara referència a la immigració. Malgrat això, el PSC va deixar clar des del primer moment que no acceptaria gestos independentistes des de l'ajuntament de la tercera ciutat catalana. En un article publicat el dijous a Catalunya Plural, però, Jose Téllez assegurava que la decisió de funcionar el 12-O no era en rebuig a l'"espanyolitat" de la data sinó al que representa.\nConat de moció de censura\nDimecres passat, el PSC va donar per trencat el pacte d'investidura i, amb ell, la precària estabilitat sobre la que descansava el govern sobiranista i d'esquerres. Segons van explicar fonts del grup el dijous, mantenien contactes amb la resta de grups per intentar un govern alternatiu, del qual vetaven al PP. ERC i ICV-EUiA es van desmarcar de la maniobra, mentre que Ciutadans es va proposar com a artífex de l'acord.\nEn declaracions a aquest diari, Xavier García Albiol va retreure als socialistes la forma d'encarar la moció de censura, recordant-los que ni tan sols tenien els seients suficients per registrar la proposta al consistori. Tot i la voluntat del regidor de Ciutadans i, potser, d'un altre de CiU, el PSC necessita els vots del PP per desbancar Dolors Sabater. Però aquest dilluns García Albiol ha apretat encara més als socialistes i ha acceptat donar un pas enrere en les seves pretensions a tornar a l'alcaldia. El del PP ha acceptat quedar fora, sempre que el PSC expliqués amb quina altra força pretén governar.\nL'operació ha estat avortada poques hores després pel reelegit líder del PSC, Miquel Iceta, assegurant que no anirien a la moció de la mà d'Albiol. La primera batalla que Iceta haurà d'assumir serà amb el PSOE, per la investidura de Mariano Rajoy, a la qual el català s'oposa. En aquest context, des de la seu socialista de Nicaragua cap element pot erosionar més la seva posició negociadora amb el PSOE que una aliança amb el PP a Badalona. Des de l'agrupació badalonina reconeixien l'autoritat d'Iceta a la tarda, acceptant reunir-se amb tots els grups i tornant a centrar les seves crítiques a Albiol.\nNi Albiol ni govern alternatiu\nDiversos grups del govern de Badalona consultats donaven aquest dilluns a la tarda el conat de moció de censura per avortat, almenys de moment. El moment complicat que viu el PSC fa molt difícil una maniobra que els aboqui a governar amb una fórmula de les anomenades "de gran coalició". Encara que, de produir-se, no seria l'única a Catalunya, ja que els socialistes governen a Tarragona amb el el PP i Unió.\nMentrestant, el Govern de Badalona tracta de recompondre les relacions amb els socialistes per afermar els seus suports en el ple. En una roda de premsa oferta aquest dilluns, Dolors Sabater ha carregat directament contra Albiol, a qui ha acusat d'utilitzar Badalona per tapar les revelacions del judici del cas Gürtel. L'alcaldessa ha mostrat puny de ferro contra el PP, però guant de seda amb el PSC, amb qui ha assegurat "seguir comptant" per fer polítiques progressistes. "Escoltarem el PSC per recuperar el clima que teníem dilluns passat", ha tancat Sabater.\n18 de octubre de 2016 - 06:00 h


Ajuntament de Tordera - El conseller de Medi Ambient i Habitatge i l'alcalde de Tordera inauguren les instal·lacions del projecte de recuperació de l'aqüífer de la Tordera\nEl conseller de Medi Ambient i Habitatge i l'alcalde de Tordera inauguren les instal·lacions del projecte de recuperació de l'aqüífer de la Tordera\nL'alcalde de Tordera, Joan Carles Garcia i el conseller de Medi Ambient i Habitatge, Salvador Milà, van inaugurar dilluns les instal•lacions del projecte Life-Medi Ambient de gestió sostenible de l´aqüífer del riu Tordera. Aquestes infraestructures permetran reutilitzar les aigües residuals provinents de la depuradora millorant els nivells de l´aqüífer.\nA l'acte d'inauguració hi van assistir també el Director general i la sotsdirectora de Medi Natural de la Generalitat i els regidors de l'Ajuntament de Tordera.\nEl projecte de recuperació de l'aqüífer, pioner a Europa i que es va iniciar fa 3 anys, està subvencionat per la Unió Europea a través de l´instrument LIFE de finançament de projectes de millora ambiental.\nEl projecte s'ha desenvolupat per a la millora de la gestió del cicle de l´aigua al municipi de Tordera a través de la depuració de les aigües i la seva reutilització per reduir del dèficit hídric de l´aqüífer, creant a la vegada una zona humida d´infiltració a l´illa del riu Tordera. A més, el nou projecte permet la restauració d´un espai fluvial que ofereix noves possibilitats ambientals i recreatives al municipi.\nPROCÉS DE LA REUTILITZACIÓ DE LES AIGÜES\nLa reutilització de les aigües provinents de l´Estació depuradora d´aigües residuals (EDAR) de Tordera, es fa a través d´un sistema natural d´aiguamolls que depuren l´aigua. L´aigua provinent de la depuradora no s´aboca directament al riu, sinó que s´incorpora a un tractament terciari per aconseguir una major reducció dels nutrients. Aquest tractament terciari consisteix en unes noves bases naturals de depuració (depuradora verda), poc profundes, i on les plantes s´encarreguen de millorar la qualitat de l´aigua absorbint nutrients i altres substàncies .\nUn cop l´aigua està neta i sanejada s´envia riu amunt per recarregar l´aqüífer mateix i evitar, així, que no estigui tan castigat. Les aigües depurades es transporten a través d´una canonada fins a una llacuna d´infiltració a l´illa fluvial del riu Tordera mitjançant un sistema de bombeig alimentat per energia solar. Les bombes que impulsen l´aigua canal amunt tenen una capacitat de retornar un milió de litres al dia a l´aqüífer. Fa només unes setmanes, uns desconeguts van robar 189 plaques fotovoltaiques que havien de fer funcionar el bombament. Ara, de manera provisional, l´aigua s´haurà d´impulsar amb un generador d´electricitat. El Departament de Medi Ambient i Habitatge treballa per reposar al més aviat possible la totalitat de les plaques solars perquè el projecte funcioni amb energia solar.\nRECUPERACIÓ DE LES ZONES HUMIDES A L'ILLA DEL RIU\nFinalment, aquest projecte ha permès la creació de la nova llacuna o illa fluvial del riu Tordera. La llacuna i els espais naturals del la zona ocupen una superfície de més de 8 hectàrees. A la zona s´han plantat arbres de ribera i també roures pènols, arbre molt particular i típic de Tordera. També s´han potenciat la creació de prats inundables i de vegetació aquàtica, incrementant així la biodiversitat. Aquesta nova llacuna, que té una fondària de 4 metres, complementa la zona d´aiguamolls que ja hi ha al costat i que estan inclosos al Pla d´espais d´interès natural ( PEIN ) dels estanys i de la roureda de Tordera.


Martina Oms i Alba Atencia, reines de les Festes de Sant Joan i Sant Pere de Vinaròs 2022 | Castelló Extra\nA Vinaròs ja es coneix el nom de les reines de les Festes de Sant Joan i Sant Pere que se celebraran del 18 al 29 de juny. Dissabte a la tarda es va fer l’acte d’elecció de les reines o reis a l’auditori municipal, que es va omplir de gom a gom de veïns que volien gaudir d’aquest acte previ de les festes.\nDesprés de la presentació de les dames i cavallers es va fer el sorteig per escollir a les reines o reis. La sort va decidir que la reina infantil siga la dama de la Penya Barça, Martina Oms, mentre que la reina adulta serà la dama del Club de Taekwondo Atencia Vinaròs, Alba Atencia. El públic va esclatar de goig al conèixer el nom de les dues afortunades que seran les reines de les Festes de Sant Joan i Sant Pere.\nDurant l’acte l’alcalde, Guillem Alsina, felicitava a Oms i Atencia, així també com a les seues famílies per haver sigut les escollides com a màximes representants. D’altra banda, adreçava unes paraules d’agraïment a la reina sortint Jennifer Polo i al rei Alexandru Mihai, a més de tota la Cort d’Honor, per “haver tingut la valentia de representar el municipi l’any passat en plena pandèmia”.\nLes reines Oms i Atencia van ser les encarregades de descobrir el cartell anunciador de les Festes de Sant Joan i Sant Pere, es tracta del treball elaborat per Sebastià Casanova, que representa alguns dels actes més tradicionals de la programació.


Les colles dels Xiquets de Valls nomenen ambaixadora la Muixeranga d'Algemesí\nLes colles dels Xiquets de Valls nomenen ambaixadora la Muixeranga d’Algemesí\nEls valencians oficiaran el sorteig de l’ordre d’actuació per a la diada de Sant Joan\nLes dues colles castelleres vallenques han nomenat la Muixeranga d’Algemesí Ambaixadora dels Xiquets de Valls per a la temporada 2015, distinció que rebrà dissabte 20 de juny en el marc d’un acte en què també oficiarà el sorteig de l’ordre d’actuació per a la diada de Sant Joan. La Muixeranga ha estat considerada l’antecedent immediat del fet casteller i es tracta de la pervivència de l’antic ball de valencians. Com els castells, també compta amb la distinció de Patrimoni Immaterial de la Humanitat per part de la UNESCO.\nDins els actes de la Festa Major de Sant Joan de Valls i com a preàmbul de les dues primeres actuacions a la plaça del Blat, dissabte 20 de juny a les 12.30 h, la Muixeranga d’Algemesí rebrà el reconeixement com a Ambaixadora dels Xiquets de Valls 2015. La proclamació de l’Ambaixador forma part de l’acord de les colles castelleres de la ciutat per treballar de forma conjunta amb l’Ajuntament de Valls, promocionar els valors del fet casteller, i reforçar la capitalitat de Valls com a ciutat bressol dels castells i quilòmetre zero del món casteller. Posteriorment, dins el mateix acte i un cop nomenada Ambaixadora, la Muixeranga oficiarà el sorteig de l’ordre de la Diada de Sant Joan a Valls. Les colles Joves i Vella dels Xiquets de Valls aixecaran els seus pilars com a homenatge a la Muixeranga.\nLa Muixeranga és un dels elements patrimonials més coneguts i segurament el més representatiu d’Algemesí. Es tracta d’un conjunt de torres humanes i de quadres plàstics acompanyats de la seva música característica interpretada per les dolçaines i els tabalets. És sens dubte un dels símbols inequívocs de les Festes de la Mare de Déu de la Salut, proclamades Patrimoni Immaterial de la Humanitat per la UNESCO.\nLes primeres constatacions documentals situen la Muixeranga el 1723 a Algemesí. A més d’un ball preliminar de quatre temps en què els components es posen en dues files, la Muixeranga consisteix a aixecar torres humanes entre les quals figuren l’anomenada Alta, que pot arribar als sis pisos, el Pinet o pilar acabat amb creu enlloc de l’aleta, i altres modalitats variades. També els muixeranguers fan figures plàstiques com la Maria, el Guió, l’Altar, l’Aranya o l’Enterrament entre d’altres, amb una marcada simbologia religiosa.\nDesprés de segles d’existència, la Muixeranga estigué a punt de desaparèixer en deixar de sortir la vespra de la festa el 1973. Però en 24 hores trenta homes constituïren una agrupació per perpetuar la tradició el dia següent, el dedicat a la Mare de Déu de la Salut.\nLa Muixeranga d’Algemesí va participar en les Festes Decennals de la Mare de Déu de la Candela el 1991 quan es recuperà la Moixiganga de Valls, i també vingué a la Festa Major de Sant Joan de l’any passat per actuar al Pati, el carrer de la Cort i la plaça del Blat.


A la 'Fórmula Estel' hem parlat de la presó permanent revisable\nRÀDIO ESTEL Foto: segoviaencendida.es\n"Espanya és el país d'Europa que té el temps d'estada a presó més llarg"\nEl professor de Dret Penal, Josep Maria Tamarit (UOC) analitza la proposta de presó permanent revisable. Pep Martí (Nació Digital) ha valorat la Gran Coalició alemanya\nMatí de dijous amb moltes veus expertes valorant l’actualitat. Des de Teresa Carreras, corresponsal del Setmanari El Siglo a Catalunya i directora de La Independent, fins a Carme Munté, cap de Redacció de Catalunya Cristiana, passant per Josep Maria Tamarit, professor de Dret Penal i Criminologia de la UOC, i per Pep Martí, periodista d'Internacional de Nació Digital.\nLa presó permanent revisable incorporada al nostre ordenament jurídic ha suscitat de nou debat després del Cas Diana Quer. Josep Maria Tamarit, professor de Dret Penal i Criminologia de la UOC, ha aclarit: “No és l’antiga cadena perpètua. La Cort de Drets Humans europea diu que és contrari als drets humans. Ha de proporcionar al penat un horitzó de llibertat. No hi haurà un dia fix, sinó que dependrà d’una decisió del poder judicial”. També ha explicat que “Espanya es caracteritza perquè té uns mínims de les penes molt curts. Això és el que fa que Espanya sigui el país d’Europa que tingui el temps d’estada a presó més llarg”, a diferència de la majoria de països europeus, ha detallat, on el màxim d’una pena temporal són 15 anys.\nAquest 8 de febrer els diaris porten en portada la Gran Coalició alemanya. Pep Martí, periodista de Nació Digital, ha comentat: “Sembla que amb aquest acord Alemanya surt de la paral·lisi política amb una gran coalició entre les dues formacions principals. Sense oblidar l’al·liat de la CDU, baveresa i molt conservadora”. Fent èmfasi en el paper del SPD: “Martin Shulz que va arribar d’Europa per a salvar el partit, s’ha hagut de menjar les seves paraules: de dir que no donarà suport, a ser ministre de Merkel. Però ha aconseguit un programa de govern que mira a l'esquerra, amb forta política social, i dos ministeris poderosos: Exteriors i Finances. Els partits subratllen en aquest acord l'aliança amb París”.\nI gràcies a Carmé Munté hem conegut el millor del nou número de Catalunya Cristiana.


Bricolatge: increïble boira facial casolana per a la pell greixosa | CAT.Hair-Action.COM\nLa pell greix pot ser realment un amortidor, especialment durant els dies calorosos d'estiu. Es pot deixar sensació greixosa, desordenat i descuidat. Per tant, què fer quan els déus del temps conspiren contra el seu tipus de pell? Bé, es pot utilitzar una boira facial!\nAvui en dia, tenim la recepta de la boira facial perfecte, que pot estar fet amb ingredients naturals fàcilment disponibles a la llar. La boira facial conté la bondat de llimona, pètals de rosa, àloe vera i fulles de menta, de lluitar contra problemes de la pell, així com calmar i refrescar la pell rosa.\nCom preparar la boira facial per pell greix:\nAnem a aprendre els passos per preparar la boira facial per pell greix:\nPrendre àloe vera fresca i extreure la polpa del gel amb l'ajuda d'una cullera o una forquilla. Afegir una cullerada de gel d'àloe vera per l'ampolla d'esprai. Assegureu-vos que l'ampolla d'esprai és ben desinfectada per evitar qualsevol deteriorament dels ingredients.\nEl gel d'àloe vera és una rica font d'antioxidants, com el betacarotè, vitamines E i C, que faran de la seva signatura de la pell. També manté la pell ben hidratat. Com és natural, millora l'elasticitat de la pell, reduir l'aparició de línies fines i arrugues. Refresca la pell i fa que sembli vibrant. D'altra banda, l'àloe vera no fa que la pell, per la qual cosa és sens dubte perfecte per a la pell greix.\nEn aquest pas, prendre una cullerada de suc de llimona i afegir-lo a la suc d'àloe vera. Si tens la pell molt sensible, llavors es pot afegir a penes mitja cullerada de suc de llimona a la barreja.\nEl suc de llimona conté altes porcions de la vitamina C. S'aclareix el to de la pell. Controlar l'grasitud i donar a la seva pell una sensació fresca, hidrata i tonifica la pell.\nPrendre aigua tèbia en un bol i afegir alguns pètals de rosa a la mateixa. M'encanta la fragància floral de les roses, de manera que afegeix 2 de mida mitjana es va elevar pètals de flors a l'aigua.\nLes roses tenen sorprenents propietats rejovenidors i refrescants. També la calma i calmar la pell amb les seves qualitats curatives. Els pètals de rosa són també antibacterià, hidratant i anti-inflamatòria. Ells fan que la pell suau, radiant i suau. Remullar pètals de rosa en aigua per utilitzar-lo com un tòner per a la pell greix.\nAra, assaltar la nevera i obtenir un petit grapat de fulles de menta, afegir a l'aigua calenta, i es barreja amb una cullera. Deixeu que s'elabora cervesa per bé 15 a 20 minuts.\nMint té grans beneficis eficaços per a la seva pell- Té propietats antisèptiques, anti-microbianes i anti-bacterianes, que tracta les infeccions de la pell, com ara acne, grans i qualsevol condició inflamatòria. També neteja profundament els porus i evita la sequedat. Mint refresca i hidrata la pell. També ajuda a mantenir el nivell d'humitat natural de la pell, deixant-la extremadament suau.\nPermetre el full de menta i es va aixecar beuratge pètal per refredar i després es cola a l'ampolla de polvorització. Barrejar tots els ingredients agitant el pot amb rigor. I la seva boira facial natural està fet! Com estimo aroma floral molt, he afegit alguns pètals de rosa a la boira.\nPot refrigerar aquesta boira facial i es pot utilitzar durant un màxim d'una setmana. Tanca els ulls i ruixar la boira. Refrescar la pell amb 3 a 4 bombes de la boira i estar a punt per enfrontar la calor dels dies d'estiu!\nL'aroma fresc de les fulles de menta, llimona i pètals de rosa deixarà la seva pell a l'instant renovat, tranquil i net. La meva pell se sent més suau i hidratada a causa del gel d'àloe vera. No hi ha absolutament cap senyal d'adherència amb aquesta boira, de manera que no ha de rentar-se la cara posterior aplicació. Proveu aquesta boira rostre natural per a la pell greix i cuidar la seva pell aquest estiu!


Equipats per a la vida/Fitxes de contingut/Una imatge val més que mil paraules - Viquillibres\nEquipats per a la vida/Fitxes de contingut/Una imatge val més que mil paraules\nHabilitat Comunicació verbal i no verbal. Empatia. Col·laboració i treball en equip. Advocació i defensa. Presa de decisions. Pensament crític. Autoestima. Gestió d’emocions i sentiments.\nDurada i destinataris Segons el nombre de participants i com s’enfoqui l’habilitat a treballar.\nMaterials Imatges plastificades. Han de ser imatges diverses i suggeridores que donin peu a treballar l’habilitat (paisatges, gent, objectes...).\nPresentació Amb el grup assegut en cercle, posar diferents imatges a terra i en el centre de la rotllana. Cadascun dels participants haurà d’escollir una imatge que representi millor per a ell o ella el què és la salut i expliqui el perquè l’ha escollit. A partir de les respostes s’haurà de definir el concepte de salut des de la perspectiva de la salutogènesi.\nExplicar els objectius finals que es volen aconseguir amb la dinàmica i que permetran treballar diferents habilitats. Introducció a les 10 habilitats per tal que els participants es puguin ubicar. Partint de les explicacions de cadascun dels participants es podran exposar les diferents habilitats assolides pels participants. No tothom ha d’estar d’acord amb el que es digui, ja que cada imatge pot tenir més d’una interpretació segons qui l’exposi i des del punt de vista en el què s’exposi. L’important és poder ser conscient i aprendre alguna cosa nova de nosaltres mateixes/os.\nDesenvolupament Es segueix la dinàmica tal i com l’hem exposada.\nTancament Un cop finalitzada la dinàmica es pretén crear un espai per a compartir les diferents experiències o interpretacions. Podem dir que ens agradaria molt saber com els ha anat l’exercici i si els ha resultat útil però que entenem que tothom ha de compartir en la mesura que vulgui i fins on vulgui.\nEs pot facilitar la participació a partir de preguntes - Us heu sentit còmodes amb la imatge? - Us ha resultat útil - Quines parts han sigut més difícils i quines no tant? - Què us ha semblat la idea del rol? - Heu pogut descobrir alguna cosa nova? - En què us pot ser útil en la vostra vida diària? La posada en comú acostuma a ser molt rica i ens ajuda a tot el grup a ser més conscients de tots els aspectes que estan relacionats amb diferents habilitats.\nMarc teòric DISCUSSIÓ GRUPAL a partir del CONCEPTE DE LA SALUTOGÈNESI\n\tOferir una visió positiva de la salut, centrada en allò que resulta saludable per a les persones i no tant des del punt de vista de les malalties i limitacions. \tOferir una visió integral de la persona com a ésser físic, anímic i espiritual. \tDonar eines perquè cadascú pugui tenir un paper actiu i responsable en la seva salut i en la seva qualitat de vida.\nAPROXIMACIONS ALS CONCEPTES DE LA SALUT\n\tPromoció de la salut. És el procés pel qual els individus i la comunitat estan en condicions d’exercir un major control sobre els determinants de la salut i millorar-la: -\t20% herència -\t25% entorn -\t50% estils de vida -\t5% serveis sanitaris\n\tProtecció de la salut. Són el conjunt d’actuacions de les administracions destinades a preservar la salut davant d’agents físics, químics o biològics presents en el marc en el qual es desenvolupa la vida de la població.\n\tPrevenció. És qualsevol activitat dirigida a reduir la morbiditat o mortalitat deguda a una malaltia o comportament de risc d’un grup de la població. Els tipus de prevenció: -\tPrimària o universal dirigida a tota la població. -\tSecundària o selectiva dirigida a grups de risc. -\tTerciària o indicada dirigida a grups amb algun problema de salut.\n\tProvenció. (terme introduït per John W. Burton el 1990, procedent de l’Educació per a la Pau) – Provenir vol dir proveir a les persones i als grups de les aptituds necessàries per afrontar un problema. La provenció es diferencia de la prevenció de conflictes en el fet que els seu objectiu no és evitar el conflicte sinó aprendre com afrontar-lo. Aplicat a la salut, es tractaria d’oferir recursos als joves per poder afrontar situacions de vulnerabilitat o de risc per a la salut en què es puguin trobar en un futur.\nReferència Aquesta fitxa ha estat proposada per la Taula de referents de salut de les comarques de Girona.\nObtingut de «https://ca.wikibooks.org/w/index.php?title=Equipats_per_a_la_vida/Fitxes_de_contingut/Una_imatge_val_més_que_mil_paraules&oldid=60378»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 9 març 2017 a les 15:04.


Joan Vinyes es prepara per a la cita al Circuit de Catalunya - FÒRUM.ad\nOn: 18/09/19 8:48\nEl circuit de Barcelona – Catalunya acollirà, el cap de setmana (dies 20, 21 i 22 de Setembre) la 5a cita del calendari de la GT Cup Open Europe 2019.\nJoan Vinyes-Jaume Font al volant del Porsche GT3 – Baporo Motorsport, competiran dins de la categoria Amateur (AM), en una pista molt coneguda i en la qual les opcions d’estar entre els més ràpids augmenten considerablement.\nDesprés del podi absolut aconseguit a Oviedo, en el Ral·li Princesa d’Astúries, el pilot andorrà haurà de canviar el xip per a situar-se al volant d’un vehicle (Porsche GT3) molt diferent del Suzuki Swiftt R+. Aquest era el comentari de Joan davant la cita de Barcelona: Estem molt il·lusionats a aconseguir un bon resultat en un circuit que coneixem molt bé i del qual tenim múltiples referències encara que siguin al volant d’altres mecàniques.\nCanviar el xip no serà un problema, fa anys que ho fem encara que sí que és cert, que l’experiència amb el Porsche és molt recent.\nL’activitat durant el cap de setmana serà densa encara que repartida entre els quatre dies, en els quals el tàndem de Baporo-Motorsport estarà a les instal·lacions de Montmeló: És cert, en aquesta ocasió a part de les dates habituals en els quals es disputa el meeting, tindrem l’opció de completar dues sèries d’entrenaments privats durant el dijous. Nosaltres aprofitarem l’ocasió que se’ns brinda per a fer més quilòmetres al volant del Porsche.\nCom bé comenta Joan, el dijous (dia 19) podrà disputar, al costat del seu company Font, dues sèries de test privat de 60’ cadascuna.\nLa GT Cup Open Europe, seguirà el seu timing habitual durant la recta final del cap de setmana. La jornada del divendres (dia 20) estarà dedicada als entrenaments lliures, dos mànegues de 50’ cadascuna.\nEl dissabte (dia 21) serà el pilot 1, el que tindrà més activitat a la pista, amb la disputa dels entrenaments oficials (20’) i el primer relleu de la carrera 1 (55’ a partir de les 14.00 hores).\nEl diumenge (dia 22) serà el torn del pilot 2, el que agafarà el volant del Porsche en els entrenaments oficials (20’) i en el relleu inicial en la 2a carrera (55’ a partir de les 17.00 hores) del penúltim meeting de la GT Cup Open Europe 2019.\nPrevious Post: Apple diu no a les apps de control parental\nNext Post: Aquest diumenge es disputa la Cursa de Sant Bernabé, ajornada al juny per l’onada de calor


Ref. 51937 - Casa La Pletera 339 (l'Estartit)\nCasa a primera linia per a 8 persones amb piscina comunitaria\nCasa davant de la platja amb vistes al mar per 8 persones en ubicació privilegiada, Urbanització La Pletera, amb una gran piscina comunitària. La urbanització està envoltada per un parc de reserva natural i davant d'una gran platja de sorra. La casa té 3 dormitoris (1 amb un llit doble i 2 amb 2 llits individuals cadascun), 2 banys complets, sala d'estar, jardí i porxo amb taula, cadires i barbacoa. La cuina està totalment equipada (nevera, forn, microones, rentavaixelles, torradora, cafetera, rentadora). Aparcament exterior (el garatge no es lloga). Zona residencial, perfecta per a unes vacances tranquil·les.


Certificació LEGO Serious Play Espanya | ROBOTIX\nCertifica't com a facilitador en metodologia\nAprèn a dissenyar tallers de LEGO SERIOUS PLAY de manera autònoma i treu el màxim profit de cada grup.\nLa certificació més completa\nSi estàs interessat en poder dissenyar i facilitar tallers amb metodología LEGO SERIOUS PLAY, nosaltres podem ajudar-te.\nDel 20 al 23 de març de 2023 a Barcelona, descobreix jugant una de les millors eines de capacitació empresarial de la mà de Per Kristiansen, co-creador de la metodologia.\nSense examen final, no necessitem avaluar-te. Ens assegurem que en aquests 4 dies aprens tot necessari per dissenyar tallers pel teu compte.\nCertificació bonificable, pregunta'ns!\nQuè és la metodologia LEGO SERIOUS PLAY?\nÉs una metodologia dissenyada per desenvolupar competències que permetin innovar i millorar el rendiment d'equips en les empreses i organitzacions.\nEls bricks de LEGO i la participació de les mans, en el desenvolupament de el pensament i la imaginació, permeten una connexió cerebral que converteix en procés en una eina molt eficient per al canvi.\nÉs un procés profundament vivencial durant el qual es facilita que tots els participants s'expressin per igual i s'escoltin entre ells, afavorint la solució a un problema o l'estructura d'una estratègia de productivitat i creixement.\nA qui va dirigit el curs de LSP?\nEspecialistes interns d'aprenentatge i desenvolupament\nPersonal de recursos humans\nQuè inclou la certificació?\nCertificat oficial firmat per Per Kristiansen\nCoffee breaks i menjars durant les hores de capacitació


MIQUEL ALEMANY I VERDAGUER – Testimonios para la Historia\nPortada » PC, 20è VOLUM. Empenta i Coratge » MIQUEL ALEMANY I VERDAGUER\nSr. Miquel Alemany i Verdaguer\nMIQUEL ALEMANY I VERDAGUER\nBUFET M. ALEMANY\nText del 18-11-2009\nEls catalans tenim ànsies de fer país, i això només es fa amb treball, responsabilitat i molt sacrifici. Cal potenciar la indústria i el sector primari, la primera base de la nostra puixança.\nLa crisi està malmetent profundament l’estalvi català. O s’ajuda ara les PIME o després seran irrecuperables.\nEls bancs i les caixes, amb diners dels impositors, només s’han preocupat de solucionar el seu problema de deute exterior, sense tenir en compte el seu fi social.\nMés enllà de l’ineficient Llei Concursal, caldria trobar uns nous paràmetres legislatius que ajudin les empreses amb dificultats econòmiques i voluntat continuista, per crear llocs de treball i sobretot fer país.\nEl Bufet M. Alemany és una assessoria empresarial fundada el 1969; Miquel Alemany i Verdaguer n’és el gerent. “Quan vaig començar, les empreses catalanes eren el motor de l’economia espanyola. Com a català jove i inquiet estava convençut que el meu paper era fer d’assessor jurídic d’aquell motor.”\nLa filosofia que ha inspirat la trajectòria professional del senyor Alemany és profundament catalana. “Els catalans tenim ànsies de fer país, i això només es fa amb treball i responsabilitat. De nosaltres depèn que hi hagi indústria. No oblidem que, sense indústria, no hi ha progrés. Si ens pensem que aquí podem viure només dels serveis, l’errarem. Cal potenciar la indústria i el sector primari, la primera base de la nostra puixança.”\nCom a expert en el món empresarial, Miquel Alemany observa que la innovació no està a l’abast de la majoria de negocis. “Només les grans empreses poden permetre’s fer R+D+I. Les PIME no tenen recursos per fer-ne i, el que és pitjor, tampoc no en troben en els organismes públics. Això no vol dir, però, que s’hagin de retreure.”\nMalgrat aquesta falta de recursos, no tot són aspectes negatius en la gestió de les institucions. “A Catalunya tenim una entitat com la Fundació Catalana de la Recerca i la Innovació, que promou una Setmana de la Ciència. M’agradaria saber quantes autonomies més organitzen setmanes similars. Sigui com sigui, segur que la primera s’organitzà aquí.”\nLa nova conjuntura mundial no espanta el responsable del Bufet M. Alemany, perquè ja ha viscut molts esdeveniments històrics. “Al bufet hem viscut la dictadura, la Transició, la democràcia i, pròximament, si convé, viurem la transformació de l’Estat en un sistema econòmic i polític nou que es concretarà en un Estat federal, bé sigui monàrquic o republicà. O es té en compte seriosament la seva plurinacionalitat o la Pell de Toro no va enlloc.”\nForjat en els temps durs del tardofranquisme, el senyor Alemany vol fer un apunt sobre el context d’aleshores. “Llavors, els llicenciats sortíem d’unes universitats on el pensament era únic i teledirigit des del poder. Ens havíem d’espavilar llegint El Ruedo Ibérico o viatjant d’amagat a Perpinyà o París en busca d’un pensament més lliure.”\nNo ha estat mai un home poruc. “Durant el cop d’estat del 23-F, en cap moment vaig sentir por. Al contrari, pensava que allò acabaria esperonant la llibertat i la democràcia, aleshores encara molt tímides.”\nL’actualitat política més rabiosa també desperta el seu interès. “No sóc independentista, sinó federalista. Que es facin referèndums per la independència em sembla bé, sempre i quan s’entenguin com a un detonant en el camí cap a l’Estat federal. Crec que, com a Estat independent, se’ns menjarien.”\nPer a aquest advocat, els conceptes innovació i recerca són peremptoris, no només dins l’estructura empresarial, sinó també en els àmbits jurídic i polític. “Hem d’adequar les lleis, els reglaments i les normés d’ús a les noves realitats d’una societat més democràtica i lliure. Les lleis són evolutives; si ens encotillen, s’han de reformar o derogar.”\nMolts dels canvis, a tots nivells, que Espanya ha experimentat les darreres dècades s’han esperonat des de Catalunya. “Tant si agrada a alguns com si no, les seves comunitats s’estan conformant en realitats inspirades en la nostra. Si mai es reforma la Constitució, si mai a Espanya es fan llistes obertes, serà perquè la llavor del canvi s’ha plantat prèviament a Catalunya. I això ha estat així en gairebé tots els àmbits de la vida.”\nPel que fa al tema de la crisi, a Miquel Alemany li preocupa una de les seves pitjors conseqüències. “La crisi està malmetent profundament l’estalvi català. D’aquí a uns anys les conseqüències es veuran en la manca d’indústries i d’emprenedors. O s’ajuda ara les PIME o després seran irrecuperables.”\nAbans d’entrar a valorar les mesures preses pel Govern central, ens n’explica una de collita pròpia: “Caldria crear un impost per regenerar i potenciar la indústria. Si els treballadors tenen un Fons de Garantia Salarial que cobreix les prestacions que l’empresari insolvent no ha pogut pagar, per què no creem, també, un impost que paguin les empreses en el context de la Seguretat Social, per crear un fons que les pugui ajudar?”\nQuant a la gestió de la crisi feta des de la Moncloa, el senyor Alemany no és gaire falaguer. “Respecto el senyor Zapatero com a president: és el meu president, ho vulgui o no. Dit això, la seva figura no m’inspira confiança: em transmet cinisme i hipocresia, segurament perquè diu ambigüitats i mitges veritats que no ajuden ningú. El primer gran error ja fou negar la crisi de bell començament.”\nEntrant ja en aspectes més concrets, li sembla especialment greu que el Govern socialista hagi exhaurit els fons de reserva de la Seguretat Social que l’anterior Govern havia acumulat. “Això acabarà afectant les bases socials més necessitades: pensionistes, jubilats, aturats… I, evidentment, també se’n ressentiran el desenvolupament, la recerca, etc.”\nTampoc escapa de la seva crítica la banca. “Els bancs i les caixes, amb diners dels impositors i de l’estalvi popular, només s’han preocupat de solucionar el seu problema de deute exterior, un deute molt gran. I ara, les fusions –sense posar-ne en dubte la necessitat– els faran més forts i possiblement més durs i prepotents. Això comportarà la destrucció de llocs de treball i del teixit sociolaboral, a més sense promoure mesures de reinserció o de recol·locació.”\nAl seu parer, el Govern hauria d’estar molt a sobre d’aquestes fusions per no permetre abusos de cap tipus. Quan parlem de reforma del marc laboral, d’un nou pacte social que deixi content tothom, estem tractant de ple l’àmbit professional del Bufet M. Alemany. “La nostra especialitat jurídica i el nostre saber professional com a assessors d’empresa i assessors jurídics de base estan al servei de les empreses i els sectors socials que ens necessitin. Però crec que empresaris i sindicats han de baixar dels núvols i pactar un nou model de relacions laborals.”\nEl model danès del mercat laboral, amb una taxa d’atur molt baixa, és difícil d’assolir a casa nostra. “Els països nòrdics no són societats on la picaresca sigui intrínseca, com passa aquí. A la nostra cultura tothom mira de fer trampes. I, si no superem aquest dèficit, diria que atàvic, de civisme, no ens en sortirem mai.”\nEn un context de crisi, i amb el privilegi de poder parlar-ne amb tot un expert, no podíem acabar la conversa sense citar el tema concursal. “Moltes empreses no s’acullen als beneficis de la Llei Concursal i s’estimen més fer concursos privats. La Llei Concursal no té l’objectiu de salvar l’empresa; l’empresari que va a concurs, en un 90% dels casos plega, no remunta.”\nEn aquest sentit, el senyor Alemany és més partidari de l’antiga Llei de Suspensió de Pagaments. “Només que l’haguessin flexibilitzat i actualitzat, hagués estat un bon instrument. Caldria trobar uns nous paràmetres legislatius que ajudin les empreses amb dificultats econòmiques i voluntat continuista.”\nPrevAnteriorJOSEP ALEMANY I RIGOL\nSiguienteANDREU ALET I ESPUGANext


Teledeporte ofereix aquest dijous a les 19:45h el programa resum del Campionat d’Espanya de triatló d’Altafulla\nEs tracta d’un espai de vint-i-cinc minuts de durada, que també mostrarà imatges del municipi\nEl Campionat d’Espanya de triatló olímpic d’Altafulla torna a estar d’actualitat. Diversos mitjans de comunicació es van deixar veure el passat cap de setmana del 29 i el 30 d’agost. Alguns ja han mostrat el seu treball en forma de fotografies o cròniques, i aquest dijous es podrà veure el resultat d’un dels més esperats.\nAvui, 3 de setembre, a tres quarts de 8 del vespre, el canal Teledeporte ofereix el programa resum d’aquesta prova. Es tracta d’un espai de vint-i-cinc minuts de durada, fins a un quart de 9 de la nit. També es podrà veure a les redifusions i a Internet, ha matisat Guillermo Alonso, director de la prova\nEn aquesta producció, no només es veurà la prova esportiva, sinó “també imatges del municipi com a presentació, com es fa habitualment”, ha avançat Alonso.\nA més, en aquesta darrera setmana s’ha fet pública la continuació de la vinculació entre aquest esport i el canal de televisió durant el 2016, que tornarà a oferir el més destacable de les competicions que es disputin, tant a nivell nacional com internacional.


La Universitat Abat Oliba CEU presenta la seva càtedra Jean Monnet sobre integració fiscal a la Unió Europea – Lo Campus diari\nLa Universitat Abat Oliba CEU presenta la seva càtedra Jean Monnet sobre integració fiscal a la Unió Europea\nLa seu de la Representació de la Comissió Europea a Barcelona ha acollit l’acte de presentació de la Càtedra Jean Monnet sobre integració fiscal a la UE, recentment creada per la Universitat Abat Oliba CEU\nA l’acte hi ha participat el director de la Representació de la Comissió Europea a Espanya, Francisco Fonseca\nLa càtedra, que compta amb finançament de fons competitius Erasmus+ de la convocatòria Jean Monnet, desenvoluparà accions divulgatives i formatives relacionades amb l’actualitat comunitària, i pararà especial atenció al procés d’integració fiscal\nLa Universitat Abat Oliba CEU (UAO CEU) ha presentat públicament la seva nova Càtedra Jean Monnet sobre Integració Fiscal (EUFIS). Ha estat un acte celebrat a la seu de la Representació de la Comissió Europea a Barcelona.\nA la presentació hi ha participat el director de la Representació de la Comissió Europea a Espanya, Francisco Fonseca, qui ha dit unes paraules amb què ha remarcat que “és el pas que ens fa falta”.\nEl rector de la UAO CEU, Rafael Rodríguez-Ponga, ha aprofitat l’avinentesa per referir-se a la vocació europeista de la universitat que dirigeix i al fet que la nova càtedra permetrà “aprofundir en els estudis internacionals”.\nFinalment, el director de la Càtedra EUFIS, Juan Corona, qui ha defensat la pertinència d’escometre una harmonització fiscal entre els estats europeus, de manera que la divergència entre sistemes impositius no generi “distorsions” en el funcionament del mercat únic. En aquest sentit, ha argumentat que l’harmonització és necessària perquè “no pot ser que hi hagi moviments de capitals motivats per les diferències en els règims de fiscalitat”.\nCorona considera que han de ser les institucions les que agafin les regnes del procés d’integració. L’experiència demostra que la dinàmica del mercat “no harmonitza per si sola” la fiscalitat dels diferents països membres. “Han d’intervenir les institucions europees”. I, a parer seu, han de fer-ho no a través de recomanacions sinó d’una forma imperativa: mitjançant l’aprovació de directives, encara que ha reconegut que l’aprovació d’una norma d’aquest rang sobre la matèria comporta grans dificultats.\nLa nova càtedra porta el segell «Jean-Monnet», ja que ha estat un dels projectes seleccionats per rebre finançament de l’Agència executiva en l’àmbit educatiu, audiovisual i cultural (EACEA) de la Comissió Europea d’entre les 1 447 sol·licituds vàlides rebudes.\nMitjançant aquesta Càtedra, la UAO CEU desenvoluparà activitats d’investigació, docència i divulgació de temes relacionats amb la Unión Europea. Per fer-ho, durant els propers tres anys comptarà amb finançament procedent de fons competitius europeus obtinguts en la convocatòria Erasmus+ Jean Monnet de 2020.\nEl projecte planteja un objectiu triple: transmetre als estudiants un coneixement profund del sistema europeu; desenvolupar projectes de recerca que permetin l’especialització en els estudis europeus; i actuar com a vehicle de transmissió de coneixements sobre la integració europea als alumnes de batxillerat, les elits polítiques locals i regionals, i la societat civil en general.\nEn el marc d’aquest propòsit europeista general, el projecte se centrarà més concretament en l’àmbit de la integració fiscal entre els països de la UE, especialment entre els membres de l’Eurogrup.\nEls promotors de la Càtedra consideren que la integració fiscal es un dels grans reptes que la zona de l’euro ha d’afrontar després d’escometre la unió monetària. A més, assenyalen que la resposta de la UE a la crisi derivada de la pandèmia ha inclòs decisions que marquen fites rellevants en aquesta direcció. L’augment del pressupost comunitari i l’aprovació, per primera vegada, d’instruments de deute mancomunat entre els estats són avenços qualitatius que podrien marcar una etapa d’integració fiscal més gran i ràpida.\nLa càtedra Jean Monet\nLes càtedres Jean Monet formen part del programa europeu Erasmus+ i són places de docents per a professors universitaris que tenen l’objectiu de reforçar l’ensenyament i la recerca sobre dels estudis europeus en les universitats. Els professors titulars d’una càtedra Jean Monet han d’impartir classes durant un mínim de 90 hores lectives per curs durant tres anys consecutius sobre estudis europeus. En la convocatòria d’enguany quatre universitats catalanes han obtingut una càtedra Jean Monet per a l’ensenyament i recerca: l’Abat Oliba CEU sobre integració fiscal, la Universitat de Lleida sobre la UE com a impulsora de lliure comerç i el multilateralisme, la UPF sobre el coneixement i la innovació per fer front als reptes comercials, i la Universitat de Barcelona sobre la legislació mediambiental europea.♦\nPresentat l’avantprojecte de reforma d’estructures acadèmiques i d’organització administrativa de la...


Amb la invenció de la impremta no només es posava en marxa l’instrument que possibilitaria la reproducció ‘infinita’ dels llibres, sinó també el primer producte que podria ser fet en massa. La impremta permet multiplicar els llibres, però també les instruccions per fer més impremtes; possibilita que les idees de tota casta circulin arreu, i que els processos de producció de qualsevol altra mercaderia siguin també explicats i divulgats.\nSi hi ha alguna cosa que caracteritzi el capitalisme és la capacitat del mercat de multiplicar infinitament les mercaderies, fins al punt de fer-los perdre qualsevol encant. Tenim tantes coses i sovint tan barates que ja no feim cas de res. Per això em sorprèn sempre –quan arriba el mes de setembre i la represa de publicacions i torn a sentir en l’ambient un cert fetitxisme del llibre com a mercaderia–, la gent que diu que espera que surtin certes novetats editorials, i que ja les darreres setmanes d’agost va a les llibreries a cercar certes obres, que tanmateix no poden sortir a la venda fins els primers dies de setembre.\nEn el llibre hi ha una doble dimensió: el que té de simple objecte de consum i el que conté, o hauria de contenir, en art, literatura. A mi m’agraden molt els llibres tal com s’editen en aquest país; veig com ho fan a França i a Itàlia, per exemple, i els llibres allà desprenen molta més barator i banalitat; a Portugal directament semblen antics volums de directoris de telèfon: paper prim, cobertes fades, tot encolat de mala manera. A Catalunya, i a Espanya en general, el llibre surt bonic, ben equipat de tipografies, paper bo i cobertes atractives. Venen ganes de tenir-los, sovint més que de llegir-los efectivament.\nA banda del llibre com a objecte, hi ha la literatura; aquesta darrera hauria de ser la menys susceptible de ser banalitzada com a simple objecte de consum. Però hi ha tants llibres, i tants reclams culturals de tota mena, que fins i tot les persones més sensibles i atentes poden arribar a sentir una bulímica sensació de fartum.\nNo deixa de ser commovedor, doncs, que encara hi hagi gent que esperi i celebri els llibres. Això vol dir apreciar la literatura, que mai no és simplement reduïble a l’objecte sobre el qual s’estampa. Amb el llibre digital semblava que el llibre de paper tenia les hores comptades, però s’ha vist que a l’hora de la veritat el llibre físic ens dona un suport molt més atractiu, a més de servir millor a crear un pòsit intel·lectual dins la ment del lector.\nVull pensar que en això hi ha alguna cosa més que consumisme. Que el llibre, encara que produït en massa, escapa a la lògica de la deglució accelerada de tot que caracteritza la nostra època, però hi ha indicis que més aviat és el contrari. El consum literari s’ha doblegat completament als ritmes del mercat, i potser val més això que res, però no deixa de ser més aviat deplorable que els lectors semblin més adelerats en els llibres que no existeixen que en els que sí que poden llegir, però que potser fa sis mesos que van sortir publicats.\nOpinió consum literatura\nEl Tribunal Superior de Justícia suspèn la licitació de les obres del metro al Parc Bit


Colomer confia que el bo viatge continue en 2022 - À Punt\nColomer confia que el bo viatge continue en 2022\nEl secretari autonòmic de Turisme s'ha manifestat a favor de l'ús immediat del passaport Covid per al sector turístic i la restauració\nTuristes al mirador de Culla / Alfredo García Barrachina (Cullaturistica)\n15 de setembre 2021 - 10:44\nA partir d'aquest dimecres s'obri una nova convocatòria del bo viatge per a sol·licitar ajudes de fins a 600 euros per a viatjar per la Comunitat Valenciana. Aquests bons permeten cobrir fins al 70% del viatge i la convocatòria estarà oberta des del 15 de setembre fins al 31 de desembre. El secretari autonòmic de Turisme, Francesc Colomer, s'ha mostrat partidari en Les notícies del matí de continuar amb aquest programa al llarg del 2022, per tal d'afavorir la desestacionalització del turisme.\nColomer ha explicat que és partidari de mantindre el programa perquè "ha funcionat", és "positiu" per al sector i "vertebra el territori". Considera que és important "estimular la demanda i que el trimestre siga el més dinàmic possible" davant els efectes socioeconòmics negatius ocasionats per la Covid-19.\nEn aquesta tercera fase del programa es preveuen distribuir 12.500 nous codis amb l'objectiu de contribuir a la consolidació de la recuperació d'un sector clau en l'economia valenciana. Ara s'han activat ja 7.500 abonaments, segons Colomer.\nEn el seu conjunt, el programa Viatgem CV ha registrat més de 25.000 reserves amb 75.000 persones beneficiades, i prop de 1.500 empreses turístiques adscrites. El programa compta amb una inversió total de 17 milions d'euros.\nA favor del passaport Covid per a l'hostaleria\nD'altra banda, Colomer també s'ha manifestat a favor de l'ús immediat del passaport Covid per al sector turístic i la restauració. Així, considera una "magnífica notícia" que el Tribunal Suprem haja donat la raó a la Xunta i haja avalat el passaport Covid per a l'hostaleria a Galícia.\nConsidera "raonables" les demandes dels festivals\nUn sector que reclama canvis és el dels festivals de música. Ara com ara, les restriccions que més els perjudiquen són l'obligatorietat d'estar asseguts, o la limitació a 5.000 persones per esdeveniment musical. Els promotors diuen que si no canvien les restriccions, suspendran molts esdeveniments per a enguany, sobretot els més grans, com ara el SanSan de Benicàssim, el Festival de les Arts o el Love to Rock, de València.\nEl Consell estudia ja com flexibilitzar les mesures i el secretari autonòmic de Turisme, Francesc Colomer, considera que les reclamacions "són raonables". No obstant això, ha indicat que el possible canvi de normativa depén de Sanitat.