PSC Calafell: de març 2020\nNo volem emular Churchill i el seu celebèrrim lema de guerra. Sobretot perquè de sang i llàgrimes no en volem. De suor, això sí, posarem la que faci falta perquè l’emergència sanitària acabi el més aviat possible. El que sí volem és destacar el sentit que hi havia darrera de l’històric discurs de 1940: que hem de mantenir la templança i la disciplina i que hem d’anar a per totes.\nLa immensa majoria de la ciutadania ha entès que de l’epidèmia ens en sortirem junts. Que a més de les mesures que prenguin les autoritats sanitàries, i que s’han de complir, nosaltres mateixos tenim una responsabilitat enorme. Confinar-nos a casa no és un caprici, sinó una necessitat imperiosa. Igual que limitar les sortides al mínim imprescindible i sempre dins de les excepcions previstes en l’estat d’alarma.\nÉs dur restar tancats a casa. Però també és dur, encara més, emmalaltir o tenir familiars malalts, amb les incerteses que hi ha encara al voltant del coronavirus. En la nostra mà està, tanmateix, aturar la transmissió i els contagis.\nVolem transmetre, per acabar, un missatge d’esperança i optimisme. Ens en sortirem, sense cap mena de dubte. Serà difícil i no en estalviarem moments complicadíssims ni moments de dolor. Però ens en sortirem. Haurem aprés moltes lliçons que podrem aplicar en el futur, en tots els ordres de la vida. Haurem descobert que podem passar amb menys i que el consumisme no és bo per ell mateix. Haurem vist que, fins i tot separats físicament, podem crear noves relacions entre les persones. Que podem treballar d’altres formes... I serem intel·ligents si ens apliquem les lliçons i fem canvis en moltes coses.\nMentre arribem a la derrota del virus, tres o quatre molt senzilles. Responsabilitat, solidaritat... no deixat “tirat” ningú... No és només qüestió d’eficàcia, sinó també de l’enteresa moral que tots plegats demostrem en hores tan difícils. Ho aconseguirem i ho farem entre tots.\nPublicado por Socialistes de Calafell en 20:30 Cap comentari:\nEtiquetas: coronavirus, emergència sanitària, tots junts\nL’Ajuntament de Calafell aconsegueix el 100% en el segell de transparència Infoparticipa, atorgat per la UAB\nI en una edició en que s’han afegit nous requisits i s’han endurit les condicions per obtenir-lo\nL’Ajuntament de Calafell ha aconseguit la nota màxima (el 100%) en el segell de transparència Infoparticipa, que atorga anualment la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB). Calafell puja nota en relació als darrers anys i se situa entre els municipis més transparents de Catalunya. Però ho fa en una edició del guardó en què la UAB ha afegit nous requisits i ha endurit les condicions per concedir-lo.\nCalafell havia repetit puntuació (94,23%) els últims quatre anys. En l’edició de 2016 (relativa a l’any 2015) es va aconseguir l’excel·lent, quan els dos anys anteriors s’havia suspès, amb notes inferiors al 40%. Segons l’alcalde, Ramon Ferré, “aquest segell no és un objectiu per ell mateix, sinó per tot el que té al darrera”. Ferré afegeix: “Fa gairebé cinc anys, quan vam entrar, li vam donar un canvi radical a la transparència de l’Ajuntament. Tota la feina feta des de llavors, assoleix ara la màxima recompensa”.\nEl lliurament del guardó es farà en un acte públic el proper 31 de març, a les 17 hores, al Rectorat de la UAB.\nEl segell Infoparticipa valora el grau de transparència dels ajuntaments, a partir d’un seguit d’indicadors relatius a les seves webs, avaluats pel Laboratori de Periodisme i Comunicació per a la Ciutadania Plural de la UAB. Els avaluadors tenen en compte no tan sols la informació oferta pels ajuntaments en aquest canal, sinó que sigui clara i fàcil de trobar. En concret, puntuen molt que les dades estiguin sempre actualitzades i siguin comprensibles.\nPublicado por Ramon Ferré en 01:25 Cap comentari:\nEtiquetas: Ajuntament, transparència\nL’Ajuntament prepara canvis al Port per potenciar-lo comercialment i fer-lo més accessible\nPublicado por Ramon Ferré en 00:02 Cap comentari:\nEtiquetas: Port de Segur, Segur de Calafell, Urbanisme\nL’Ajuntament de Calafell aconsegueix el 100% en el...\nL’Ajuntament prepara canvis al Port per potenciar-...


Vacunació de nins rohingya a Bangladesh\nSón immunitzats contra la rubèola, el xarampió i la poliomielitis als assentaments\nUns 150.000 infants rohingya menors de 15 anys són vacunats en el marc d’una campanya d’immunització contra el xarampió, la rubèola i la poliomielitis a 68 assentaments de refugiats propers a la frontera de Bangladesh amb Birmània.\nLa campanya, d’una setmana de durada, és liderada pel Ministeri de Salut de Bangladesh amb el suport d’Unicef i l’Organització Mundial de la Salut (OMS). Unicef està proporcionant bobines, xeringues i càpsules de vitamina A, mentre que l’OMS ha planificat la campanya i està gestionant-la i donant-li seguiment per garantir que s’arriba a tots els nins.\nMés de 410.000 refugiats rohingyas han arribat a Bangladesh des del 25 d’agost i hi arriben milers de persones més cada dia. Els nins representen el 60% de tots els refugiats, segons les estimacions preliminars.\nMés de 410.000 refugiats rohingyas han arribat a Bangladesh des del 25 d’agost\n“Estam feliços d’haver pogut iniciar la campanya d’immunització tan ràpidament per protegir la població d’un possible brot de xarampió”, ha afirmat el representant de l’OMS a Bangladesh, Navaratnasamy Paranietharan. “Tots estam treballant junts sota el lideratge del Ministeri de Salut. Això és el que ens ha permès engegar tan ràpid aquesta campanya”, hi ha afegit.\n“El xarampió és una malaltia molt infecciosa i perillosa durant les emergències, especialment per als infants que ja estan febles i desnodrits”, ha dit el representant d’Unicef a Bangladesh, Edouard Beigbeder. “Amb milers de nins creuant la frontera cada dia, la vacunació és crucial per prevenir la propagació de malalties potencialment mortals”.\nA causa del creixent nombre de refugiats rohingyas, Unicef i l’OMS estan ampliant els seus serveis de salut i nutrició.


Metodologia de treball | SINCRO Interiorisme i Reforma Integral\nSolucions integrals per a qualsevol tipus de projecte\nProjectes personalitzats per a cada client\nPosa't en contacte amb nosaltres i un dels nostres tècnics t'informarà sobre els nostres serveis d'interiorisme, reforma integral i decoració.\n2. Visita i assessorament\nFem una visita amb un dels nostres especialistes per veure l'estat inicial de l'espai a reformar, prendre mesures i, sobretot, per saber quines són les teves prioritats i necessitats.\nPresentem diverses alternatives de disseny i un primer pressupost orientatiu tenint en compte les possibilitats tècniques de l'espai, necessitats i preferències d'estil del client.\nUn cop decidada la proposta de disseny realitzem un projecte definitiu on es defineix al detall la distribució dels espais, totes les actuacions a realitzar, materials, acabats i costos.\n5. Execució de l'obra\nUn cop finalitzat el projecte es procedeix a executar l'obra, amb tots els permisos i llicències necessàries; al moblament i decoració de tots els espais.\nServei integral: des del projecte fins al final de l’obra\nA Sincro disposem de tots els recursos humans i materials necessaris per a desenvolupar amb èxit projectes d’interiorisme i reforma integral a mida, tant per a habitatges com en espais comercials.\nGràcies al sistema de treball que hem desenvolupat i al nostre excel·lent equip format per interioristes, decoradors, arquitectes i industrials som capaços de controlar un projecte en la seva totalitat, des del seu inici fins al lliurament final al client. Planifiquem i coordinem cadascuna de les fases amb un nivell de detall que ens permet aconseguir uns resultats excel·lents.\nSempre treballem amb aquest sistema tan professional, sigui quin sigui la tipologia i el pressupost de l’encàrrec.\nT’ajudem? No ho dubtis més i demana el teu projecte a mida\nMetodologia per al desenvolupament de projectes d’interiorisme i reforma integral\nVisita inicial i assessorament\nUn cop el client contacta amb Sincro concertem una primera visita de l’habitatge o local comercial que es vulgui reformar amb un dels nostres tècnics. Un cop allà analitzem tant les necessitats, idees i preferències d’estil, com qualsevol informació de rellevància que ens permeti desenvolupar el projecte.\nA més de dissenyadors i constructors, ens convertim en gestors integrals per assessorar de manera professional opcions i dubtes que puguin sorgir.\nProcedim a prendre mesures de cada estança per poder aixecar un plànol acotat de l’estat actual, preferim prendre les nostres pròpies mesures per poder dibuixar amb la suficient precisió des del primer moment.\nAmb tota la informació i dades recopilades en la primera visita ens encarreguem de plantejar diverses propostes de distribució funcionals, tècnicament viables, i que compleixin al màxim possible els requisits del client. Sobre la base del disseny projectat s’elabora un pressupost orientatiu que permeti al client analitzar la viabilitat econòmica de la proposta.\nLes nostres propostes de distribució que es presenten en cada avantprojecte s’acompanyen d’imatges de referència, fotomuntatges o de tot allò que ens permeti una major comprensió de la proposta de cara al client.\nSens dubte una de les diferències de valor afegit respecte a la competència és la manera en la qual elaborem els nostres projectes tècnics.\nEn aquesta fase desenvolupem en profunditat la proposta seleccionada pel client. Plasmem totes les idees acordades i triem amb el client els materials i subministraments que “vestiran” aquest projecte (pintures, rajoles, il·luminació, aixetes, sanitaris, mobiliari…) fins arribar a una proposta final que harmonitzi criteris estètics i pressupostaris.\nAquest projecte es lliura amb una sèrie de plans totalment acotats amb un nivell de detall tan precís que puguem obtenir a través del mateix un preu el més tancat possible així com una referència molt acotada de temps reals d’execució.\nAl projecte acabat, l’acompanya un pressupost d’execució desglossat amb tots els mesuraments i costos unitaris de totes les partides i materials necessaris per dur a terme la reforma.\nEn el cas que el projecte ho requereixi, des de Sincro també oferim un servei de decoració i mobiliari, que inclou des de l’assessorament i selecció dels materials, mobiliari, accessoris de decoració, etc. fins a la gestió de la compra, lliurament i col·locació dels productes.\nExecució de l'obra\nUn cop tenim tot definit (projecte i preu tancat) determinem amb el client la data de l’inici d’obra i els terminis d’execució. Des d’aquest moment, ens encarreguem d’organitzar i planificar tots els treballs necessaris per a desenvolupar el projecte.\nAbans de començar l’obra, i en el cas que sigui necessari, ens encarreguem de gestionar tots els permisos i llicències obligatòries per a la reforma d’un habitatge o local comercial; així com de comunicar a la comunitat de propietaris l’inici dels treballs.\nA cada projecte assignem un responsable d’obra per fer un seguiment i control exhaustiu de les actuacions realitzades per cada industrial. D’aquesta manera podem estar segurs que tot s’ha fet segons el planificat, controlant les despeses i assegurant la qualitat amb la precisió que mereix l’encàrrec.\nUn altre dels factors diferenciadors respecte a altres empreses és el fet de treballar amb el mateix equip d’industrials que hem aconseguit reunir en els últims 15 anys de projectes, en un ambient únic de treball en equip, participatiu, professional i de molt compromís.\nDurant tot el procés, el coordinador de l’obra es manté en comunicació permanent amb el client, establim periòdicament visites a l’obra per seguir i comentar l’evolució de la reforma i fem servir diferents sistemes per emmagatzemar tota la informació rellevant (projecte, pressupost acceptat, plànols, imatges de l’evolució dels treballs…) en algun servidor accessible per part del client.\nTenim ganes de demostrar-te que som l’empresa ideal per al teu projecte. A què esperes per contactar-nos?\nSi necessites fer una consulta sobre algun dels nostres serveis o vols demanar un pressupost, no dubteu en contactar amb nosaltres. Truca’ns o omple el formulari, i t’ajudarem en tot el que puguem.\ntoniSistema de treball 05.02.2017


5 min. Barcelona 24/09/2020 00:42\n1. Com valoreu el document del pacte?\nOscar Camps (Open Arms): El pacte suposa avalar i institucionalitzar les polítiques xenòfobes que ja es duien a terme, avalar l’externalització de fronters i els centres d’internament de Líbia. Parla de reforçar les deportacions, d’externalització de la vigilància fronterera, amb més acords com els de la UE amb Turquia o els d’Espanya amb el Marroc. Fins i tot avala la suspensió del dret d’asil en situacions “d’excepcionalitat”, com va fer el govern grec el març passat. Potser el 2015 la situació era excepcional, però ara hi ha moltes menys arribades.\nRaquel González (Metges sense fronteres): Hi ha una enorme dissociació entre la retòrica, que parla d’un enfocament humà i diu que salvar vides al mar no és una opció, i el contingut de les mesures del pacte. El que han fet és un mecanisme de solidaritat a la carta on es pot escollir entre acollir migrants o refugiats o treballar per retornar-los, i hi ha un reforç de la cooperació amb tercers països per facilitar devolucions tan ràpid com sigui possible. L’única cosa que trobem positiva de l’acord és que almenys es posa per escrit que intentaran donar més protecció als infants, però sense precisar una estratègia clara.\nMiguel Pajares (Comissió Catalana d'ajuda al refugiat): La UE torna a fer una aposta per reforçar el control de fronteres: acords amb tercers països per frenar l’arribada de refugiats a Europa i més blindatge amb Frontex. No es preveuen vies segures. Està bé que es prevegin mecanismes de solidaritat entre països i que hi hagi sistemes de repartiment centralitzats per la UE, però aquesta centralització hauria de funcionar amb un desenvolupament legal que obligui els estats a respectar un sistema europeu de protecció i asil. Tanmateix, els estats segueixen tenint l’última paraula. Fa cinc anys que només hi ha avenços a nivell europeu en el reforç de fronteres.\nMarissa Ryan (Oxfam Intermón): La Comissió ha cedit a les pressions dels governs de la UE que tenen com a únic objectiu reduir el nombre de persones a qui es concedeix protecció a Europa. El tràgic incendi que va destruir el camp de refugiats de Mória, a Grècia, ha posat de manifest el fracàs d’Europa a l’hora de mantenir un sistema humanitari de migració i asil.\n2. Què és el que us preocupa més de l’acord? 3. Com creieu que hauria de ser la política europea d’immigració i asil?\nOscar Camps (Open Arms): El més greu és que s’acceptin i es justifiquin les expulsions en calent a Líbia o la col·laboració amb els autoanomenats guardacostes per blindar les fronteres europees. S’estan institucionalitzant les vulneracions de drets humans. On queden totes les bones paraules?\nRaquel González (Metges sense fronteres): El pacte no respon als problemes més urgents. Continuen atrapades milers de persones en camps de contenció a les illes gregues, en condicions que són infrahumanes i inassumibles. I ara mateix el nostre vaixell de rescat està bloquejat al port de Palerm. I continuen els acords bruts de control de les fronteres europees amb països com Líbia.\nMiguel Pajares (Comissió Catalana d'ajuda al refugiat): Els temes centrals han de ser obrir vies legals i segures d’entrada, que permetin una migració regular, i establir mecanismes de salvament marítim: un operatiu de rescat europeu per evitar que continuïn els morts al Mediterrani.\nMarissa Ryan (Oxfam Intermón): És preocupant que la UE continuï advocant per gastar els pocs diners del desenvolupament per frenar la migració en lloc de dedicar-los a reduir la pobresa. L’obsessió de la UE amb la immigració ha donat pocs resultats positius i ha soscavat la seva credibilitat com a soci dels països africans. No s’ha d’invertir en capacitació i suport per a les forces de seguretat i els guàrdies fronterers, que només incrementen el risc per als migrants i la població local.\n3. Com creieu que hauria de ser la política europea d'immigració i asil?\nOscar Camps (Open Arms): Fa molts anys que reclamem que Europa ha de complir la seva obligació de rescatar els nàufrags al Mediterrani. Això ni s’esmenta a l’acord i, en canvi, a les ONG que fem la feina que els estats no fan ens posen traves i ens criminalitzen.\nRaquel González (Metges sense fronteres):\nNecessitem una Europa més humana, i no en termes morals sinó legals. Que tingui mecanismes de protecció adequats per a la gent que els necessita. Cal un sistema europeu de rescat al Mediterrani. I una política que ordeni la immigració en lloc de militaritzar les fronteres.\nMiguel Pajares (Comissió Catalana d'ajuda al refugiat): Cal desenvolupar la normativa europea d’immigració i asil perquè realment totes les deficiències que estem veient en molts països es resolguin. I això passa per una normativa europea unificada que garanteixi que tots els estats membres arribin a complir uns mínims.\nMarissa Ryan (Oxfam Intermón):\nLa pandèmia de coronavirus ha posat en relleu el valor dels migrants per a les nostres societats. Per impulsar el potencial d’Europa per recuperar-se de la crisi, la UE ha de reconèixer el paper crucial que tenen els migrants en la supervivència econòmica i social de les nostres societats i permetre la seva participació en l’economia. L’èxit o el fracàs d’aquest esforç està en mans dels governs dels estats membres.


Professorat del Grau en Pedagogia\nSenyorARANDA PUJOLAS, JOEL\nSenyorLOPEZ GUARDIA, ALBERT\nDoctorPAGÉS MARTÍN, MARCEL\nSenyoraRIZOS BOFILL, SUSANA\nSenyorSASAL MACARULLA, ADRIAN MARC\nSenyorTORT COMA, JOSEP\nSenyorVICENS TARRE, JOAN\nDoctor Edgar Iglesias Vidal\nLa formació que s’imparteix al grau en Pedagogia està dissenyada per fer del pedagog o pedagoga un especialista en els processos educatius i de formació capaç de dissenyar, planificar, diagnosticar, assessorar, dirigir, coordinar, gestionar, desenvolupar i avaluar projectes i intervencions en l’àmbit de l’educació.\nGraduat/ada en Pedagogia per la Universitat de Girona\nLa formació que s’imparteix al grau en Pedagogia està dissenyada per assolir l’objectiu de fer del pedagog o pedagoga un especialista en els processos educatius i de formació, un especialista capaç de dissenyar, planificar, diagnosticar, assessorar, dirigir, coordinar, gestionar, desenvolupar i avaluar projectes i intervencions en l’àmbit de l’educació.\nEl grau en Pedagogia aposta per un model d’excel·lència i d’innovació en el camp metodològic i organitzatiu, i també per obrir la formació als nous camps d’intervenció i de treball propis de la pedagogia com a forma de facilitar la inserció en un mercat laboral en contínua evolució.\nEl pla d’estudis aposta per la interdisciplinarietat i s’ha dissenyat pensant que els pedagogs han de ser persones amb una formació cultural sòlida i amb capacitat d’integrar els coneixements propis de la seva disciplina, però també els d’altres disciplines pròpies de l’àmbit social i cultural (antropologia, sociologia, economia, història, dret...).\nEls estudis de pedagogia han desenvolupat estructures pròpies de participació democràtica d’alumnes i professors com a elements de qualitat propis del títol. L’objectiu és fomentar l’esperit crític, el diàleg i la participació directa en el si dels mateixos estudis per tal de fomentar-ne la qualitat, però també per fomentar aquestes qualitats en els pedagogs que es formen a la Universitat de Girona.\nFormar professionals capaços de dissenyar, planificar, diagnosticar, assessorar, dirigir, coordinar, gestionar, desenvolupar i avaluar projectes i intervencions en l’àmbit de l’educació i la formació adreçats a persones al llarg de la seva vida.\nFer del pedagog o pedagoga un especialista en els processos educatius i de formació, amb capacitat per a l’exercici professional en els diferents àmbits propis de la pedagogia i per continuar la seva formació, si li interessa, a través de l’oferta de màsters i postgraus dels àmbits educatiu, social i cultural.\nLes competències adquirides permetran assolir el domini dels instruments necessaris per:\nDiagnosticar la realitat social i cultural i fer propostes d’intervenció per donar resposta a les necessitats detectades.\nDissenyar, aplicar i avaluar programes de formació amb metodologies adaptades a les diferents situacions econòmiques, socials, culturals i personals.\nDissenyar, aplicar i avaluar propostes d’organització i gestió de centres, institucions i serveis educatius.\nDissenyar, aplicar i avaluar tècniques i estratègies de mediació, assessorament i dinamització en l’àmbit comunitari, així com en el si d’organitzacions, institucions i serveis.\nDissenyar plans de formació permanent i de formació de formadors adequats a les noves situacions i necessitats educatives.\nEls estudis de Pedagogia de la Universitat de Girona han estat treballant des de fa anys en la línia de la pedagogia crítica, radical i de qualitat. Aquesta ha estat la base que ha inspirat el pla d’estudis que s’imparteix des del 2010.\nL’exercici professional de qualitat no és possible sense una formació cultural i intel·lectual molt sòlida. Per això hem optat per un model que dona als alumnes una bona formació en qüestions d’educació però també en pensament contemporani, economia, dret, sociologia i altres matèries: una formació cultural i intel·lectual completa, a més de la capacitació per desenvolupar l’activitat professional en àmbits diversos.\nCodi de preinscripció: 81043\nNombre de places orientatiu: 60\nEl grau en Pedagogia s’ha dissenyat per facilitar la inserció en un mercat laboral que està en contínua evolució.\nEls contextos on es desenvolupa la feina del pedagog són les organitzacions i serveis públics i privats, així com els diferents entorns virtuals i presencials de formació adreçats a les persones al llarg de tota la seva vida.\nPodem dividir els espais laborals propis de la pedagogia en aquests quatre àmbits:\nL’escolar: escoles, instituts (un cop realitzat el màster en Formació del Professorat d’ESO i Batxillerat, Formació Professional i Ensenyament d’Idiomes), escoles d’adults i centres de recursos, entre altres.\nEl social: centres cívics, esportius, penitenciaris, empreses i serveis de lleure, serveis de justícia, serveis socials, centres i serveis de salut i altres centres i serveis d’aquest àmbit.\nEl laboral i d’orientació: formació continuada en empreses i institucions, orientació laboral, formació per a l'ocupació.\nEl cultural i de la comunicació: museus, mitjans de comunicació, editorials i altres empreses, serveis i institucions culturals.\nPsicologia i Eduació12.00 crèdits\nSocietat, cultura i educació 6.00 crèdits\nClaus filosòfiques i històriques del món actual 6.00 crèdits\nPedagogia i professionalització18.00 crèdits\nPedagogia escolarPedagogía escolarSchool pedagogy (3101G05011)\nPedagogia socialPedagogía socialSocial pedagogy (3101G05012)\nPedagogia laboral i orientacióPedagogía laboral y orientaciónEmployment and vocational guidance (3101G05013)\nPedagogia cultural i comunicacióPedagogía cultural y comunicaciónCultural and communication pedagogy (3101G05014)\nL'exercici professional de la pedagogiaEl ejercicio profesional de la pedagogíaThe professional practice of education (3101G05015)\nInvestigació i pràctica educativa 6.00 crèdits\nBases de la investigació en EducacióBases de la investigación en EducaciónFoundations of research in Education (3101G05086)\nDidàctica i currículum 6.00 crèdits\nProcessos d'ensenyament i aprenentatgeProcesos de enseñanza y aprendizajeEducation and learning processes (3101G05018)\nHistòria i política de l'educació12.00 crèdits\nHistòria de l'educació i de la pedagogiaHistoria de la educación y de la pedagogíaHistory of education and pedagogy (3101G05020)\nOrganització i gestió educativa 6.00 crèdits\nOptativitat 12.00 crèdits\nPedagogia i educació infantilPedagogía y educación infantilKindergarten education and pedagogy (3101G05031)\nPedagogia i integració socialPedagogía e integración socialSocial integration and pedagogy (3101G05033)\nAtenció a la diversitat a l'educació secundàriaAtención a la diversidad en la educación secundariaDiversity in secondary education (3101G05037)\nDiagnòstic en educacióDiagnóstico en educaciónDiagnosis in education (3101G05041)\nIntervenció pedagògica i trastorns del desenvolupamentIntervención pedagógica y trastornos del desarrolloPedagogical intervention and development disorders (3101G05043)\nProjectes artístics com a recurs socioeducatiuProyectos artísticos como recurso socioeducativoArt projects as social and educational resources (3101G05046)\nPedagogia del lleurePedagogía del ocioPedagogy of leisure (3101G05047)\nModels d'orientacióModelos de orientaciónCounseling models (3101G05060)\nOrientació educativaOrientación educativaEducational counseling (3101G05066)\nDirecció i gestió de centres culturalsDirección y gestión de centros culturalesManaging cultural centres (3101G05077)\nL'esport com a recurs socioeducatiuEl deporte como recurso socioeducativoSport as a social and educational resource (3101G05034)\nPedagogia i formació laboralPedagogía y formación laboralPedagogy and vocational training (3101G05035)\nHistòria de l'educació a CatalunyaHistoria de la educación en CataluñaHistory of education in Catalonia (3101G05036)\nDisseny i adaptació del currículumDiseño y adaptación del currículumCurriculum design and adaptation (3101G05040)\nPolítiques del lleurePolíticas del ocioLeisure policies (3101G05048)\nPedagogia i interculturalitatPedagogía e inteculturalidadPolicies on coexistence and interculturality (3101G05054)\nGestió local dels serveis educatiusGestión local de los servicios educativosLocal management of educational services (3101G05055)\nDinamització de les comunitats educativesDinamización de las comunidades educativasEducational community development (3101G05056)\nFormació de formadorsFormación de formadoresTraining the trainers (3101G05061)\nFormació a l'empresaFormación en la empresaTraining in companies (3101G05062)\nL'orientació professional i l'atenció a la diversitatLa orientación profesional y la atención a la diversidadProfessional counselling to meet diversity (3101G05063)\nTècniques d'inserció sociolaboralTécnicas de inserción socio laboralWork placement techniques (3101G05067)\nFormació i desenvolupament professionalFormación y desarrollo profesionalTraining and professional development (3101G05069)\nL'orientació per competènciesLa orientación por competenciasCounseling through competences (3101G05070)\nDinamització de grups en educacióDinamización de grupos en educaciónGroup development in education (3101G05073)\nDirecció i gestió de museusDirección y gestión de museosMuseum management (3101G05074)\nDirecció i gestió d'equipaments esportiusDirección y gestión de equipamientos deportivosManaging sports equipment (3101G05075)\nPedagogia i mitjans de comunicació socialPedagogía y medios de comunicacion socialPedagogy and social media (3101G05078)\nProducció de recursos educatius i culturalsProducción de recursos educativos y culturalesEducational and cultural resource production (3101G05080)\nPedagogia i edicióPedagogía y ediciónPedagogy and publishing (3101G05081)\nDisseny, desenvolupament i innovació del currículumDiseño, desarrollo e innovación del currículumCurriculum design, development and innovation (3101G05019)\nHistòria i política de l'educació6.00 crèdits\nSociologia i economia de l'educacióSociología y economía de la educaciónSociology and economics in education (3101G05022)\nSupervisió i avaluació educativa6.00 crèdits\nPràcticumPrácticum Fieldwork (3101G05082)\nOptativitat 6.00 crèdits\nInstruments i estratègies d'investigació educativaInstrumentos y estrategias de investigación educativaTools and strategies for educational research (3101G05017)\nDiagnòstic i comparació de sistemes educatiusDiagnóstico y comparación de sistemas educativosDiagnosis and comparison of educational systems (3101G05026)\nCompetències professionals integrades 12.00 crèdits\nPresentació de projectes basats en la neurologiaPresentación de proyectos basados en la neurologíaPresentation of projects based on neurology (3101G05087)\nAnglès com a recurs per entendre l'economia de l'educacióInglés como recurso para entender la economía de la educaciónEnglish as a resource to understand the economics of education (3101G05088)\nAnglès per a professionals de la pedagogiaInglés para profesionales de la pedagogíaEnglish for pedagogy professionals (3101G05027)\nPresentació de projectesPresentación de proyectosProject presentation skills (3101G05029)\nTreball final de grau18.00 crèdits\nTreball final de grauTrabajo final de gradoFinal project (3101G05083)\nEl pràcticum és un pilar important en la formació de l'estudiant de pedagogia perquè li permet iniciar-se en l’exercici de la professió i desenvolupar les competències, habilitats i actituds que li són pròpies.\nÉs una assignatura de 30 crèdits que s’imparteix el segon semestre del tercer curs del grau en Pedagogia, de manera que l’estudiant ja ha assolit un cos teòric important que li permet un aprofitament òptim de les pràctiques.\nEl pràcticum del grau en Pedagogia ha estat dissenyat per assolir els objectius següents:\nApropar els estudiants a la realitat professional de manera que, a partir de la seva implicació en la vida d’un centre o institució concret, es facin càrrec de la complexitat del treball educatiu.\nEstablir relacions entre els coneixements adquirits en el marc universitari i els coneixements que s’aniran adquirint en l’àmbit professional, amb el propòsit d’elaborar un coneixement més ric, funcional, complex i crític, construït a partir de la reflexió en i des de la pràctica.\nGenerar processos d’observació i d’anàlisi de la realitat educativa que ofereixin la possibilitat de prendre decisions raonades.\nAdquirir i aplicar les habilitats i les competències professionals del pedagog en un determinat camp professional.\nEstimular les possibilitats d’inserció laboral dels estudiants en centres o institucions educatives.\nEl TFG de Pedagogia és un mòdul de caràcter obligatori, de 18 crèdits ECTS, que es realitza durant el segon semestre del quart curs. Està orientat explícitament a l’avaluació dels objectius, les capacitats, les competències transversals i professionals, i les habilitats establertes en el grau.\nComporta la realització, per part de l’estudiant, d’una monografia, un estudi, un projecte, una memòria o un treball. Podrà tenir una orientació de recerca (sobre un tema teòric o històric, o centrat en una pràctica, experiència o innovació concreta) o bé una orientació professional (elaboració d’un projecte educatiu, de material o recursos d’ensenyament-aprenentatge, avaluació de projectes, programes, plans de caràcter socioeducatiu i sistemes educatius, o memòria de l’aplicació d’un projecte, d’uns recursos o d’una innovació educativa). Aquest treball l'estudiant el presentarà i defensarà oralment davant d’una comissió o tribunal de docents.


A Protecció Civil no els consta cap incidència\nper Redacció 20/01/2021 11:05h\nLa columna de fum que genera un incendi al polígon químic sud de Tarragona | Twitter @garra_mulata\nEls Bombers de la Generalitat s'han activat el matí d'aquest dimecres, 20 de gener, per un avís d'una gran columna de fum al polígon químic sud de Tarragona. Segons han informat, els han alertat poc després de tres quarts d'onze del matí, concretament a les 10.51 hores, després de detectar una gran columna de fum.\nSegons ha pogut saber TarragonaDigital, es tractaria d'un incendi a l'empresa Covestro, el qual ja està extingit. L'incendi s'hauria originat durant les tasques de manteniment de la planta. A conseqüència de l'incendi, no hi ha hagut cap afectació personal. Tampoc hi ha hagut cap afectació externa, ja que el fum originat per l'incendi no era tòxic.\nPoc després, Protecció Civil ha confirmat l'incendi en una torre de refrigeració fora de servei de l'empresa. En l'extinció de l'incendi hi han treballat els Bombers de la Generalitat i els Bombers del Parc Químic, que estaven supervisant els treballs de manteniment i han actuat ràpidament per apagar les flames.\nEls incidents al polígon químic, en el punt de mira després d'IQOXE\nLa columna de fum que provoca l'incendi ha generat expectació entre els ciutadans de la Canonja , Vila-seca i Tarragona, sobretot des dels barris de Ponent, ja que era visible des d'aquests municipis.\nUn any després de l'accident a IQOXE en el qual van morir tres persones, els incidents als polígons químics de Tarragona estan en el punt de mira. Fa tan sols una setmana veïns, sindicats, associacions i personalitats polítiques es van manifestar a la plaça de la Font i al barri de Bonavista de Tarragona per exigir «més seguretat». També van denunciar que un any després de la tragèdia, «tot segueix igual» i que no s'ha fet cap pas endavant en la prevenció de més incidents. A més, denuncien els constants sorolls que la indústria petroquímica provoquen i lamentaven que durant el 2020 no es fes cap simulacre.\nUn jove de 24 agredeix agents de la Guàrdia Urbana per no dur mascareta a Figueres


Pàgina d'iniciMúsicaLeonard Cohen - Songs from the road (2010)\nRedacció divendres, d’agost 20, 2010\nEl 15 juliol 2010 el nou disc de Leonard Cohen, "Songs from the road", ja estava preparat. Una selecció de dotze cançons gravades arreu del món, en sales, auditoris, festivals i estadis. Des de Tel Aviv fins Londres, per tota Europa i els EU, fins i tot al seu natal Canadà. Cohen va celebrar el seu 40 aniversari de l'edició del seu primer disc el passat 2007, un any després ingressava al Rock and Roll Hall of Fame, i després va anunciar per a felicitat del seus fans la seva primera gira després de quinze anys. Va tocar en els escenaris més prestigiosos i bells de gairebé tots els racons del globus, fascinant i encisant les audiències amb presentacions que van ser aclamades com de les millors de la seva carrera. Songs from the road no només és un homenatge a l'art consumat de Cohen com a concertista, és també un homenatge a la seva popularitat a tot el món persistent en aquest moment en la seva carrera.\nEl programa de 12 cançons gravades en alta definició i en so surround 5.1 es publicarà en quatre paquets diferents: El DVD + CD, en Blu-ray (de debò!!!... algú utilitza el Blu-Ray???), en Vinil i en CD. Tots quatre estaran disponibles a les botigues a partir del 13 de setembre a través de Columbia / Legacy, una divisió de Sony Music Entertainment Com extra addicional, el DVD i el Blu-ray inclouen 20-minuts darrere de l'escenari i una entrevista amb els membres individuals de la banda. Les entrevistes van ser realitzades per la filla de Leonard, Lorca Cohen. Els conjunts també disposen de dos tipus diferents d'anotacions. les notes escrites per Leon Wieseltier, editor literari de The New Republic i les de l'Ed Sanders que va exercir com a productor de la gravació de so i edició, i com a productor i director de la gravació i edició de vídeo. "Vaig estar allà durant tots els assajos", diu. "Jo vaig estar a totes les proves de so. Jo vaig estar present en cada show."Este tio li ix prou rentable a Cohen...\nLes cançons sense edat de Leonard Cohen atrauen un públic fidel, nous i antics, penjant als seus concerts el famós cartell de "Sold Out". La gira 2008 ha venut més de 700.000 entrades només, a través de 84 espectacles a tot el món. Songs from the road representa cada dècada de la seva vida des de la dècada de 1960 ("Suzanne" del seu debut el 1967, Songs of Leonard Cohen; "Bird on the Wire" i la seva interpretació de "The Partisan", ambdues del seu segon àlbum, del 1969 Songs from a Room) fins als treballs més enllà del 2000 (""That Don't Make it Junk" de Ten New Songs de l'any 2001).\nA més, Songs from the road revisita els grans èxits de la dècada de 1970 ("Famous Blue Raincoat" i "Avalanche", ambdues de 1971 Songs Of Love and Hate, "Chelsea Hotel" de New Skin For the Old Ceremony del 1974, i "Lover, Lover, Lover" de les gravacions del Field Commander del 1979), la dècada de 1980 ("Hallelujah" i "Heart With No Companion" de 1984, de Various Positions) - i la dècada de 1990 ("Waiting for the Miracle" i "Closing Time" del The Future del 1992)\n"Al llarg del show", diu Wieseltier en el seu assaig, "mai va quedar quina gratitud era més gran, la de Cohen o la de l'audiència. Ell semblava trobar a les germanes de la caritat en cada parada, a les qui immortalitzaria en una de les seves cançons clàssiques més tendres... Els auditoris s'emocionaven amb les seves cançons immortals i on fora que anara tothom cantava l'Hallelujah" conclou Leon Wieseltier,\nNo puc evitar recordar a Jeff Buckley quan nomene l'Hallelujah de Cohen, una de les pèrdues més significatives que ha patit el rock en tota la seva història, possiblement de les poques ocasions en les que una versió ha superat l'original, aquesta versió m'aborrona totes i cadascuna de les vegades que l'escolte. Una unió que potser poques vegades tornarem a gaudir, la de un gran compositor, Cohen, i un intèrpret excepcional, Buckley. Podeu jutjar-ho vosaltres mateix.\n(Atenció al segon 0:41, qui no s'aborrone quan colpeja la seva guitarra... és que no és humà)\nUna cançó digna d'anal·lisi i que després de moltes escoltades i de donar-li voltes a la lletra per a fugir de qualsevol interpretació religiosa, he arribat a la conclusió més evident. I és que este Cohen és un geni, parla d'una relació d'amor i dels finals tràgics que solen tindre, el protagonista no pot evitar caure en la temptació, i a més ho confessa a la seva dona, el drama està servit. Utilitza un paral·lelisme amb la història de l'engany que el Rei David va fer a la seva esposa i el malany que li va ocasionar,clama al cel cridant Aleluia a Deu, de vegades amb passió, altres amb desesperació, i altres suplicant perdó... tenia potser alguna altra opció?.\nLa lletra Alelulia:\nHe sentit a dir que hi havia un acord secret\nque tocava David i que agradava el Senyor\nperò a tu no t'importa res realment la música oi?\nEra una cosa com això:\nla quarta, la cinquena,\nla cadència menor, la major ascendent\nel rei confós i frustrat component Aleluia\nLa teva fe era forta però necessitaves ser provat\nLa vas veure banyant-se a la teulada\nLa seva bellesa i la llum de la lluna et van derrotar\nElla et va encadenar\ni dels teus llavis va arrancar l'Aleluia\nTu dius que vaig prendre el seu Nom en va\nquan ni tan sols conec el Nom\nperò si ho vaig fer, bé, realment què seria això per a tu?\nHi ha una flamarada de llum\nen totes i cadascuna de les paraules\nNo importa quina sentís\nl'Aleluia sant o el trencat\nHo vaig fer el millor que vaig poder que no era molt\nNo vaig poder sentir així que vaig intentar tocar\nHe dit la veritat. No vaig venir a enganyar\ni fins i tot encara que\ntot fos malament\nromandria davant del Senyor de la Cançó\nsense res en la meva llengua llevat l'Aleluia\nLa llista de cançons és idèntica per a DVD, CD, Blu-ray, i el vinil LP:\nI ara si, l'original, l'última versió de Cohen en directe en Helsinki\n10's 2010 Clàssics Leonard Cohen Música\nDavid 20 d’agost de 2010 a les 20:29\nHe tingut la immensa sort de poder veure Leonard Cohen en directe dues vegades (l'any 1993 i l'última gira) i se'm fa difícil d'expressar fins on arriba la meva admiració per aquest músic i poeta. Les més de tres hores que va ser a l'escenari i la seva actitud foren inoblidables.\nSembla que Hallelujah s'ha establert com la cançó més versionada d'en Cohen, seguida de Suzanne, suposo. Jo em quedo amb Sisters of Mercy.\nAnastasia 23 de gener de 2011 a les 20:25\nIncreíble como es capaz de hacerte temblar la voz de este hombre...


La regidoria de Promoció Econòmica impulsa dues noves iniciatives per reactivar l’economia comercial i empresarial al municipi - Parets del Vallès\nPortada > Actualitat > Notícies > La regidoria de Promoció Econòmica impulsa dues noves iniciatives per reactivar l’economia comercial i empresarial al municipi\nLa regidoria de Promoció Econòmica impulsa dues noves iniciatives per reactivar l’economia comercial i empresarial al municipi\nLa crisi sanitària de la COVID-19 ha repercutit en l’àmbit econòmic. És per això que la regidoria de Promoció Econòmica de l’Ajuntament de Parets ha creat dues iniciatives amb l’objectiu de facilitar la reactivació econòmica en l’àmbit comercial i empresarial al municipi.\nPer una banda, s’ha creat una xarxa local pel teixit empresarial anomenada Networking Parets que “s’adreça a totes les empreses de Parets que vulguin compartir sinergies entre elles. El primer pas és molt simple, ja que les empreses interessades han de respondre a preguntes com qui són, quina activitat desenvolupen o què poden oferir. D’aquesta manera, es vol crear una xarxa empresarial per intercanviar experiències, productes, entre altres” explicava la regidora de Promoció Econòmica Carme Herrero. En aquest primer punt l’Ajuntament de Parets actua com a nexe d’unió i permet compartir tota la informació relativa a serveis i/o productes de les empreses que consideren que poden ser d’interès general.\nD’altra banda, les cosidores del poble: modistes, merceries, comerços de roba de la llar, entre altres, confeccionaran prop de 3.000 mascaretes pels més petits del poble. Aquesta iniciativa té com a finalitat promocionar el comerç i, en concret, les dones que treballen en el teixit comercial.\n“Esperem que aquestes dues iniciatives, tant pel sector comercial com per l’empresarial, donin fruits i ajudin a superar aquesta situació que estem vivint” concloïa la regidora Carme Herrero.


The Joy of Tinder: sexe i cites amb xarxes socials - Millor Escriptura Sexual | Juliol 2022\n6 històries veritables de dones, cites i Tinder\n'Tinder és al segle XXI el que va ser la píndola al segle XX'. Un amic m’ha compartit aquesta perla i, tot i que pot ser una exageració, no hi ha dubte que l’aplicació facilita i potser una mica més segur tota mena de relacions sexuals. L’aplicació funciona presentant-vos instantànies d’origen de Facebook d’un home (o dona) rere l’altre, totes situades en algun lloc del vostre entorn, i si un dels vostres escollits us tria, és una coincidència. Això passa més de 10.000.000 de vegades al dia, segons la companyia, i és llavors quan es pot començar a enviar missatges de text. (Quant a la part més segura, Tinder us mostra quins amics de Facebook compartiu, si n'hi ha, amb un home).\nEls motius pels quals les dones utilitzen l’aplicació i els tipus de relacions que s’hi desenvolupen són tan variats com la pròpia raça humana (o el sistema operatiu de Ella ). Seguiu llegint per obtenir detalls atractius, castes, engrescadors, divertits i divertidament horribles.\nESTUDI DE CAS 1:\nVa marcar tots els articles de la seva llista de cubs sexuals\nEstà descalça, sense maquillatge i amb un petit vestit negre quan s’obre l’ascensor i surto al seu altell. 'Hola!' diu alegre, estirant-se per embolicar-me en una abraçada, abans de 'Oh, ets tan guapa!' cau, gairebé com si no volgués dir-ho en veu alta. Em ruboro. No estic segur de si només intenta que em senti a gust, però agafaré el compliment: sembla una manera excel·lent de començar un trio.\nDurant les pròximes hores, després d’una forta mala herba, conversa innòcua i repetició d’escoltes de Rhye’s dona , Tindré una de les experiències més emocionants de la meva vida. El seu xicot em besarà, després em tirarà al pis de la seva sala d'estar i miraré el sostre amb nebulositat pensant que no puc creure que això passi.\nUnes setmanes abans, a principis del 2014, havia connectat amb la meitat masculina d’aquesta parella a Tinder. Un ros brut i amb la cara de noi, no era el meu tipus físic habitual, però quan va preguntar després d'un breu intercanvi introductori: 'Alguna vegada has volgut estar amb una parella?' no em va semblar esgarrifós, perquè a través de Tinder podia dir que coneixia 18 dels meus 'amics', inclosos els veritables, com la meva millor núvia i un antic amic amb avantatges, els beneficis dels quals havia gaudit durant nou mesos. 'En realitat', vaig escriure de nou, 'aquest és a la meva llista de dipòsits sexuals'.\nAlguns context: en general, el 2013 havia estat una muntanya russa emocionalment esgotadora de decepcions romàntiques. Havia tingut diverses mini relacions, però per al meu clixé, cada vegada tan lleugerament aterrit, consternat, cap no havia guanyat força. Ja n'hi ha prou, vaig decidir després d'unes vacances tranquil·les. Necessitava fer alguna cosa diferent. Sovint és quan una dona declara a les seves millors núvies i a 'l'univers' que va a un home ràpid, que s'absté de sortir i de fer sexe per 'curar-se'. Però més temps només em semblava l’últim que necessitava. Vull dir, estimat Déu, que fa anys que sóc sola. Llavors, en lloc d’un home ràpid ... què tal un barranc d’home (amb alguns representants del meu propi sexe) dissenyat per comprovar alguns elements de la llista? Perquè, malgrat l’amor i l’encant que han tingut els meus nuvis al llarg dels anys, sovint han semblat intimidats per les meves inclinacions experimentals. Tenia coses per fer experiència .\nCom és que em vaig trobar a l’esmentat trio; ser assassinat per un JFK Jr. semblant; entrevistar altres candidats de sexe grupal als bars de East Village; i descobrir la meva fina línia personal entre la conversa bruta súper calenta i la súper skeevy. Vaig ser feliçment més submís del que mai he estat, tot i que vaig descobrir que realment no m'importa que em donin una bufetada. Vaig animar els apartaments d’homes que només havia conegut electrònicament i que eren hàbils en la meditació orgàsmica, una mena de pràctica d’atenció plena en què l’home acaricia la dona en intervals de 15 minuts per augmentar la consciència i la connexió, per no parlar de per ampliar el plaer. (Vaig aprendre sobre OM fa anys a través d’un amic. La meva revisió es va basar en quatre sessions: més clínica que sensual, tot i que, he de reconèixer, una havia estat transcendent límit.) Com que no tinc cap idea del porno en línia, en realitat Vaig haver de demanar a un amic com tallar i enganxar clips de porno perquè pogués fer més sext amb un noi que m'havia demanat detalls sobre allò que m'encén, cosa que mai havia fet cap xicot. (Una paraula sobre mètodes: no vaig anunciar la llista de dipòsits a Tinder; hi ha massa bogeries per aquí. Vaig revelar les meves intencions només quan em vaig comunicar amb algú durant un temps i vaig decidir que podia confiar en ell.)\n'Per què voleu fer aquestes coses amb desconeguts?' em va preguntar un amic platònic. Vaig sentir la confusió genuïna de la seva veu, però té la sort de tenir una relació amb algú que comparteix els seus gustos i peculiaritats carnals. Potser algun dia trobaré la combinació perfecta de significatiu i al·lucinant —el somni, òbviament—, però no fins ara. I, independentment, sóc molt gelós per explorar el sexe de grup amb un xicot real. (De fet, en tenia tanta consciència que, durant aquell primer trio, vaig continuar preocupant-me que la rossa bruta anés a descuidar la seva xicota. 'Espera, no hauries de venir amb mi!' Vaig anhelar-li. ' Ambdós van començar a riure.) A més, el gairebé anonimat d’aquestes trobades sens dubte fa que la calor pugui augmentar.\nQuan vaig llançar el meu projecte per primera vegada —i això és el que em va semblar—, tenia una idea bastant clara de les coses que volia provar. Però quan vaig començar a compartir fantasies amb el meu grapat (molt, molt petit) de parelles de Tinder interessades de manera similar, el meu món sexual es va expandir encara més: volia tenir un trio amb dos homes? Bé, en realitat, sí! Què tal dues parelles? Realment no m'ho havia pensat, però ... ho provaré! Què passa amb la doble penetració? No, gràcies, sembla terrible i massa desconcertant.\nMolts d’aquests escenaris no van acabar succeint (encara?), Encara que no per falta d’esforç: la meva parella principal en l’experimentació sexual va crear un anunci adulador i ben escrit de Craigslist Casual Encounters per reclutar un segon home, però cap de les respostes va ser viable. Decebedor, però no és un gran problema. Per primera vegada a la meva vida, la meva libido i els meus interessos van ser acceptats, apreciats i fomentats en lloc de ser temuts o menyspreats. Vaig aprendre més sobre allò que volia i no volia, què em sentia bé i què no.\nAl cap d’uns mesos, les meves connexions van començar a minvar. Les parelles participen en la seva pròpia vida; tothom està ocupat amb la feina (almenys a Nova York); i, de vegades, no voleu continuar les coses (la bufetada de la cara i jo vam decidir que els nostres estils de vida eren massa diferents). I la cerca sexual aporta la seva pròpia forma d’esgotament: tota la planificació, la reunió, el tema de la química. Després d’un període de diversos mesos de tenir un desig sexual hiperactiu, actualment em sento més centrat en la feina (badall), de manera que deixo de banda la llista de dipòsits. Però ... heu sentit a parlar d’aquesta nova aplicació per a trio, 3nder? Em vaig inscriure. Anònim\nESTUDI DE CAS 2:\nElla va trobar l’únic\nHavia estat a tots els llocs de cites imaginables i no hi havia trobat res. Tinc 36 anys, anava a deixar la ciutat de Nova York. Fet. I després vaig estar a l’Open dels Estats Units per treballar i el meu ajudant de 22 anys va dir: ‘Mira al teu voltant! Hi ha tants homes calents. I tots els podeu trobar a Tinder. Així que vaig continuar, allà mateix. Eren les semifinals, però no vaig veure cap tennis. Acabo de fullejar imatges.\nVaig fer unes quantes cites i després vaig veure aquest noi a Tinder, de 42 anys, molt maco. Vam començar a parlar a través de l'aplicació, i això anava bé, així que em va enviar el seu número i tenia un codi d'àrea d'Orlando. Francament, no volia reunir-me amb un desconegut que vivia en una ciutat diferent, però vaig acceptar una beguda. Vam acabar fent compres, vam tenir un gran sopar italià a mitjanit i vam parlar tot el temps. Em va tornar a casa meva, ens vam besar al carrer, el vaig ficar en un taxi i de seguida vaig començar a plorar. Per fi havia conegut aquest home increïble i no vivia aquí. Però l'endemà al matí em vaig despertar amb un text d'ell que em deia que volia tornar a veure'm abans de marxar. Després vam començar a parlar cada dia; tres setmanes més tard, anava en un avió cap a Orlando i, sis mesos després, ens instal·larem junts.\nTinder definitivament es pot prestar a connexions ràpides, però el que la gent no se n’adona és que talla una gran quantitat de merda. És conversador. És un missatge de text. Per tant, és autèntic de la manera que mai no poden ser aquestes afirmacions precreades. He passat tant de temps eliminant la gent a través de ridícules converses en línia, quan penso en les hores que he perdut ... Però ara sóc com, saps què? Tot passa per una raó. Estic assegut aquí mirant la meva piscina al jardí del darrere. La vida està bé. Com li van dir a Molly Langmuir\nESTUDI DE CAS 3:\nVa perdre pes i va guanyar confiança\nHe pensat a unir-me a Tinder durant mesos, però no he pogut trobar la foto adequada per publicar. Havien passat dos anys i 75 lliures des que havia tingut relacions sexuals per última vegada, i la meva agonia per triar un selfie era una mena de sinècdoque pel que em sentia pel meu cos, les cites i l’aparellament en general.\nJo havia estat el tipus de noia grossa que esperava que ningú no se n’adonés realment de 250 lliures, ni tan sols quan es despullés. O si un noi se n’adonava, esperava que tingués el civisme per no parlar-ne. No hi ha sort. Els meus dos darrers sopars, per dir-ho d’alguna manera, havien estat a l’estiu del 2011, i un dels nois, un veí amb qui havia estat casualment casual, es va oferir voluntari, a prop de res, que mentre sabia que era conscient de mi mateix el meu cos, pensava que era bella. Gràcies. He esborrat el seu número del telèfon. Pel que fa a l’altre, jo estava assegut damunt seu, érem bons amics i havíem dormit junts des de la universitat, quan va començar a fer-me massatges a la panxa força gran. La repulsió que vaig sentir és difícil de quantificar i, després, va empitjorar. 'No em puc creure que estigués tan encès per això', em va dir. Fins i tot si tenia seriosos dubtes sobre el meu pes, el sexe amb aquest noi que adorava i confiava sempre m’havia fet sentir com una deessa. Ara semblava que hauria d’estar eternament agraït per haver aconseguit encendre’l malgrat el meu greix.\nAbans de perdre el pes, m’havia dissenyat com una aventurera sexual, però en realitat només era un sol·licitant sexual, que compensava massa la meva mida. Un noi em podria degradar; podia baixar-se i ignorar-me; bé, era el mínim que podia fer. El que no vol dir que a vegades no em divertís —crec que hi ha un moment i un lloc per a tot el que hi ha al llit—, però sempre haver d’estar encès, estar a punt per complir tots els capricis de la meva parella. càrrega que només va subratllar el meu auto-odi.\nAixí que, curiosament, va ser a través de Tinder que vaig aprendre a tenir relacions sexuals amb vainilla. El fred divendres a la nit després d’entrar-hi, estava escoltant Joni Mitchell amb el meu pijama mentre enviava missatges d’anada i tornada amb un noi que es deia Sean o potser Eric. Va viure a una milla de distància. 'M'hauríeu de convidar', va escriure. 'Ets un assassí de destral?' Vaig preguntar. Això es va convertir en una conversa sobre els mèrits literaris de American Psycho . Li vaig donar la meva adreça.\nNo em vaig preocupar de canviar-me de pijama ni de rentar-me les dents en preparació. Va portar vi i magdalenes casolanes sense gluten i no era només bonic, sinó realment intel·ligent i divertit. Després de parlar una mica sobre llibres i pel·lícules franceses, li vaig preguntar si volia pujar al pis de dalt i veure el meu sostre, que s’obria convenientment al meu dormitori. Ens vam asseure al meu llit, ens vam besar i vam acabar tenint relacions sexuals.\nEra dolç i lleugerament embolicat: era un sexe missioner al meu llit, res de creatiu. Però em venia de ganes de córrer a l’exterior i d’explotar qualsevol que passés, tan alleujat que vaig estar per fi sexualment de nou.\nEm vaig delectar amb el meu nou cos. Quan va començar a besar-se pel pit i l'estómac, no vaig fer ganyotes ni pànic pels monticles de carn amb els quals estava cara a cara, ni vaig intentar canviar la meva posició ni maniobrar trossos de roba per amagar amb artesa el 'pitjor' parts. I les meves cuixes eren fermes al seu tacte, els meus vedells, embolicats a l’esquena, definits. (Els milers de dòlars de les classes de SoulCycle havien donat els seus fruits!) Per primera vegada en la memòria, estava concentrat en el meu plaer i no pensava dos passos per endavant sobre com podia augmentar el seu perquè no em recordés de la noia grossa . De fet, no vaig pensar gaire en la seva opinió. Em vaig quedar en el moment.\nL’endemà al matí vaig menjar-li les magdalenes i li vaig enviar el meu número per si volia tornar a veure’m, però mai no va respondre. Tanmateix, no es tracta d’una història sobre el trencament del cor o el rebuig. Vaig continuar, sortint amb DJs incipients, dormint amb un noi que treballava a la televisió real, besant representants de vendes tatuats. El meu interès per ells variava, però una cosa era constant: ara el meu cos era prou normal per no ser remarcable. Notable .— Anònim\nESTUDI DE CAS 4:\nElla sap de males dates\nEl seu eslògan era 'No vull salvador, nen. Només vull passar una bona estona, així que hauria d’haver sabut que no. Però la meva regla general és que si un home de Tinder em pregunta de veritat sobre una cita i després em fa un seguiment per confirmar-ho (cosa que passa potser una de cada 100 vegades quan coincideix), dic que sí. Acceptem reunir-nos a East Village a les 10 del vespre, amb poca tarda, un altre mal senyal. M’envia un missatge de text per dir-me que ha comprovat el meu perfil de Facebook i creu que estic més calent del que pensava originalment. És un compliment? Jo dic que no faig trampes per Facebook, però sí que desplaço el seu feed de Twitter, que està ple de joies com ara: 'La raó per la qual Tinder no funcionarà mai com un Grindr per a persones heterosexuals, com se suposa, és per culpa de les dones . ' Llavors em pregunta quina altura tinc. Començo a sentir-me com una nina de joguines sexuals, però tinc prou curiositat per saber com el manejaré per aparèixer.\nEll: Alt, tal com s’anunciava, però més tècnic que rocker en persona; no pot portar-se els tatuatges de les articulacions i els gruixuts anells de plata, no importa les arracades que estiren els lòbuls. Entrem al lloc de sushi que ha triat. De seguida em posa la cervesa a la falda. En lloc d'una disculpa, em diu que va cofundar Bang With Friends, una aplicació per organitzar connexions purament sexuals (i que recentment va canviar el seu nom a Down). Això explica els seus tuits, crec. (Ah, i quan més tard ho vaig comprovar, no vaig trobar el seu nom associat a Bang o Down, així que també és un mentider!) Aleshores em pregunta per què sóc solter. Vull marxar / morir. El que és pitjor, el lloc només és en efectiu i no en té prou. Pago les nostres cerveses i els seus rotllos de Filadèlfia.\nHa decidit que anirem a un altre bar. Per raons que no puc explicar del tot, estic d'acord amb aquest pla. Intenta agafar-me de la mà en algun lloc de l’avinguda A i escup al carrer una vegada i una altra, i una altra. Explica que va deixar de fumar ('hàbit fastigós'), i això és un efecte secundari, però no m'importa, oi? De manera insòlita, dic la veritat sense envernissar: 'En realitat, sí'. No es registra. Parla amb tots els gossos que coneixem i continua escopint.\nQuan arribem al bar, em pregunta si em pot besar. Sacsejo el cap i no baixo la cervesa tan de pressa que em precipito. Li dic que crec que la majoria dels nois, inclòs ell, no tenen les ganes de Bang With Friends. Diu que sovint manté relacions sexuals amb dones i que després “els deixa dormir” per ser educats. Jo dic que ja he tingut prou pseudorelacions de merda, de tipus gris (vull un xicot o un amic sexual, res de mig) i un parabolt per a un taxi. Quan creuo el pont de Brooklyn, el meu telèfon mòbil vibra: 'Quan et puc tornar a veure?' - Elyse Moody\nESTUDI DE CAS 5:\nVa descobrir un altre tipus d’intimitat\nVaig coincidir amb X a Tinder i, finalment, vaig acceptar una trobada en persona que resultava completament desproveïda de química o intimitat (barra de busseig plena de gent, seguidors d’amics per a cadascun de nosaltres, conversa forçada). Tot i això, quan va enviar un missatge de text al cap de poques setmanes després: «Ei, vaja. Bona tarda. Què estàs fent?' (un obridor tan avorrit i poc original com el seu material cara a cara) —vaig respondre feliçment. El meu monòleg interior va ser una cosa així: estic assegut al meu escriptori a les 3 de la matinada. un dimecres debatent si la línia serà més llarga al Starbucks que hi ha a l'altre costat del carrer o al de la porta del costat: què he de perdre? Quina és aproximadament la mateixa lògica que va governar durant els pròxims tres mesos quan vam participar en converses de missatges de text intermitents i intermitents sobre res en concret ('Quan deixarà de nevar?') Amb una manca de motivació per no tornar a trobar-nos mai .\nPer ser clar, això mai es va convertir en una relació virtual del tipus Anthony Weiner. De fet, crec que hauria de lluitar per aconseguir fins i tot una qualificació PG-13. (El més elegant que ha tingut mai? Va mencionar una vegada que havia anat a una cita amb una dona que vivia a l'edifici del meu amic. Jo: 'Tenen bancs a les dutxes allà.' Ell: 'Mai no vaig poder veure les dutxes'. ) Steamy. Però es va fer estranyament íntim. De vegades em trobava informant-li de detalls quotidians de la meva vida (una tasca a la feina, un viatge desagradable al dentista) que mai no aconseguia explicar als meus amics més propers. Quan em preguntava si alguna vegada havia resolt aquest problema amb American Airlines, trobava la meva targeta de dèbit o recuperava de tota aquella novocaïna, em sentia fugitament conegut. Em preguntaria si hi hagués algú més al món que sabés tant de mi en aquell moment concret com aquest home, un desconegut pràctic. La qual cosa em va començar a molestar i probablement explica per què la nostra comunicació va disminuir gradualment fins al no-res.\nPerò no em penedeixo de l’interludi. Entenc per què els estudis han informat que els missatges de text poden ser tan intoxicants com la cocaïna. M’emociona una mica l’indicador ding de l’iPhone i en fa anhel quan passin massa minuts —oblides hores—. Més enllà d’això, vaig gaudir de la companyonia X i vaig compartir, circumscrit com era. Pel que fa al que se’n va sortir, crec que és el mateix que jo. De nou, sincerament, no el conec molt bé. Amanda FitzSimons\nESTUDI DE CAS 6:\nEs va cargolar, i no de bona manera\nL’estiu passat aquest noi que vivia a Los Angeles però que estava a Nova York per vacances va començar a enviar-me missatges. Va ser un anar i venir divertit durant un parell de dies, una mica coqueta, i després la missatgeria es va aturar de sobte. Eh, molest. Però molt bonic per al curs amb Tinder. Aquell divendres un amic em va convidar a una festa a Brooklyn. Tan bon punt hi entro, veig el noi de Tinder. Ens presenten i hi ha el mortificant 'crec que et conec de Tinder'. Acabem tenint una cosa petita de dos dies. Va tornar a L.A. i va començar tot. Enviar missatges de text. Instagram. Twitter. Facebook. Estàvem connectats de totes les maneres, però emocionalment. Sis mesos després, torna a Nova York, ens trobem per prendre una copa i em diu dramàticament que la resta de la visita estarà massa ocupat per passar l’estona. No sé si van ser les tres begudes o tots els mesos d’acumulació, però vaig començar a plorar. Em vaig aturar a una botiga, amb un delineador d’ulls que em baixava pel rostre i el gerent de la botiga s’acostava. 'Qui sigui, no val la pena', diu. Hi ha molts nois bons per aquí! Haureu de provar Tinder! '- Com li van dir a Molly Langmuir\nAquesta història va aparèixer originalment al número de juny de 2014 d'ELLE.\nllista de pel·lícules de thriller en llengua coreana del 2015


L'Ajuntament de Girona transformarà un tram del carrer del Riu Freser en un espai només per a vianants - Impulsa, la plataforma que connecta fabricants i administració local\nL’Ajuntament de Girona adequarà el tram del carrer del Riu Freser comprès entre els carrers de Santiago i de Sant Isidre per convertir-lo en un espai només per a vianants. L’objectiu de l’actuació és eliminar el vial que actualment separa les dues places existents a banda i banda del carrer per crear una única plaça més gran.\nLes actuacions tenen previst la creació d’espais verds i espais de pas i la instal·lació de jocs infantils. S’eliminarà la circulació i l’estacionament de vehicles en l’àmbit de les obres i es milloraran les condicions d’accessibilitat als guals i a les voreres de les cantonades del tram afectat.\n“El projecte de reforma d’aquest punt de la ciutat té com a voluntat consolidar un espai central d’ús ciutadà del barri. És una obra important significarà transformar la zona creant un espai lliure per fer-la més amable, més segura i més accessible”, ha remarcat l’alcaldessa de Girona, Marta Madrenas.\nTal com ha explicat el regidor d’Urbanisme, Activitats, Mobilitat i Via Pública de l’Ajuntament, Joan Alcalà, “el maig del 2017 es va posar en marxa una estació de Girocleta en aquest tram on ara s’actuarà pensant ja en la futura plaça. A més, s’acompanyarà la reforma de la urbanització de la plaça amb una modificació en els sentits de circulació del voltant amb l’objectiu de pacificar el trànsit”.\nS’ha aprovat inicialment el projecte de reforma de la urbanització del carrer del Riu Freser a la Junta de Govern Local per un import de 134.286,41 euros (IVA exclòs).


Catalunya (ACN).- El Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha autoritzat el toc de queda nocturn demanat per la Generalitat per a 161 municipis per reduir contagis de Covid.\nEl tribunal avala la petició per aplicar el confinament nocturn almenys fins el 23 de juliol i d’1 a 6 de la matinada. Es tracta dels municipis de més de 5.000 habitants amb una incidència superior a 400 casos per cada 100.000 habitants en els últims set dies i d’aquelles localitats que es trobin total o parcialment envoltades de municipis amb aquestes característiques. La fiscalia havia informat favorablement a autoritzar aquesta mesura.\nEn la seva interlocutòria de 22 pàgines, la sala contenciosa-administrativa recull i analitza l’informe de la Generalitat que evidencia les altes taxes de transmissibilitat del virus actualment. Tot i admetre que els hospitals no estan col·lapsats, sí que ho està l’atenció primària. Així, l’informe considera que l’experiència ha demostrat que no existeixen mesures menys lesives per tal d’abaixar dràsticament i de forma ràpida els contagis. De fet, reconeix que la vacunació ha afavorit que no hi hagi casos greus, però això comporta que sí que hi ha molts casos lleus, sobretot en els col·lectius més joves, encara sense pauta completa i amb molta interacció social.\nEls magistrats també alerten que la sentència del Tribunal Constitucional sobre l’estat d’alarma pot afectar futurs pronunciaments, i critica la Generalitat per no haver demanat abans el toc de queda nocturn. També lamenta que no hi hagi una legislació més clara i específica per atendre situacions com l’actual.\nArxivat com a: Salut, Serveis, Societat Etiquetat com a: Catalunya, coronavirus, Generalitat, justícia, municipis, restriccions, Salut, serveis, societat, toc de queda, TSJC


Una recerca escolar permet recopilar en un llibre una trentena de rellotges solars de la Terra Alta - EbreDigital.cat\nL’estupefacció i la sorpresa que va causar als alumnes de Fernando Chavarria la seva afició pels rellotges de sol, es va convertir en una recerca compartida per trobar-ne per tots els pobles de la Terra Alta. Dos anys després, el professor i físic ha autoeditat un llibre on inventaria la troballa, recupera la paremiologia autòctona sobre el temps (refranys i frases fetes) i resol les tres correccions possibles per aprendre a llegir-hi l’hora perquè encaixi amb la dels nostres rellotges de polsera. La feina dels estudiants de l’IES Terra Alta i de Chavarria ha permès localitzar més d’una trentena de rellotges de sol a la comarca. La majoria datarien del segle XX però alguns, amb inscripcions que ho revelen, són del segle XVII i XVIII.\nQuan Fernando Chavarria, físic astrònom i professor de física i química a l’IES Terra Alta, va explicar als seus alumnes que era aficionat als rellotges de sol i membre de la Societat Catalana de Gnomònica – fundació creada el 1988 per donar a conèixer el patrimoni de rellotges de sol dels Països Catalans-, els seus alumnes de 4t d’ESO es van quedar estupefactes i intrigats. A partir de llavors, “el tema sortia amb recurrència” a les classes de Chavarria, i temps després els alumnes li van començar a portar referències de rellotges de sol que trobaven als seus pobles.\nTota aquesta curiositat que els va transmetre s’ha acabat convertint en un llibre-catàleg sobre els rellotges de sol que han pogut localitzar a la Terra Alta. El professor els va animar a fer un treball de recerca de final de cicle i la recerca es va allargar durant l’estiu, quan ja havien acabat l’ESO. Però els joves es van anar despenjant del projecte per l’exigència dels estudis postobligatoris i Chavarria ha culminat la feina amb un llibre, que també recull refranys i frases fetes sobre el temps. “Per exemple, per Santa Llúcia, un pas de pussa; per Nadal un pas de pardal; o ser més curt que el dia de Sant Tomàs”. N’hi ha també de ben autòctones, com “bordons a la terra, el dia anterra”, i és que els bordons és com es coneixen a l’Ebre les Plèiades, la constel·lació de les ‘7 cabretes’.\nSímbol de prestigi social i decoratiu, els rellotges de sol més difícils de trobar han estat els que amaguen les masies – cal estirar el fil a través de la memòria oral- i també s’ha comprovat que molts han desaparegut per falta de manteniment. “Si no han estat repintats es perden, o es deterioren”, ha assenyalat Chavarria. Alguns només conserven la vara i altres s’han inventariat a través de fotografies antigues. És el cas d’un rellotge de sol de Can Baró a Gandesa, que es veu en una fotografia de Google, o el de l’Ajuntament d’Arnes, que s’ha pogut constatar que existia per una fotografia del segle XIX. L’únic municipi de la Terra Alta on no se n’ha pogut inventariar cap encara és al Pinell de Brai.\nChavarria també ensenya al seu llibre a saber llegir-los perquè encaixi l’hora amb la del nostre rellotge de polsera. Als pobles n’hi havia a les esglésies o als ajuntaments amb funció informativa, però els rellotges de sol donaven una hora orientativa. “No tenien els requeriments de temps que tenim ara. Vivim mirant els segons i llavors era molt diferent. No necessitaven tanta precisió. Era una altra manera de viure, un altre ritme”, ha recordat Chavarria.\nCom existeixen altres catàlegs i reculls dels rellotges de sol de Catalunya o de la demarcació de Tarragona, el físic no s’ha centrat al llibre en els aspectes tècnics sinó que “s’apropa a la gent de la Terra Alta, predominantment rural i de gent senzilla”. Chavarria hi descriu d’on prové l’actual mesura del temps i analitza els tipus de rellotges, més d’una trentena, que han localitzat a la comarca. S’inventarien amb recull fotogràfic. “Els pagesos normalment saben l’hora que és per la posició del sol respecte a les muntanyes. Molts pobles parlen de la roca o la muntanya de migdia perquè sabien que hi passava el sol al migdia“, ha exemplificat.\nEl llibre l’ha autoeditat l’autor i s’encarrega de vendre’l i distribuir-lo, i també té altres projectes per treballar, com crear una aplicació per localitzar-los o una ruta turística.


Fem un ruta per Catalunya per descobrir, dins la diversitat de la geografia del país, 50 petites poblacions amb caràcter propi emmarcat en un paisatge, història, economia, cultura i formes de vida singulars. Carles Cartañá, autor del llibre, ens mostra els criteris i l'encant que transmeten tots aquests pobles. ·\tPregunta: Carles Cartañá està vinculat a les comarques de Barcelona. El llibre però, "50 pobles amb caràcter" fa referència a l'àmbit barceloní o català? ·\tPremi: Lloguer per a dues persones de l'equip complet d'alta gamma (botes, esquís, bastons i casc) per a un cap de setmana de dos dies per recollir-lo a Baqueira, gentilesa de Ski Service Baqueira Beret, i un aplicador de cera líquida NZERO a triar entre alpí, per a pells, per a esquí de fons o per a snowboard, o bé, un pack de 4 ceres sòlides diverses (una de cada temperatura). >>Envia la resposta a meteomauri@catradio.cat amb el teu nom, cognom i població.


L’Oficina Jove del Consell Comarcal de la Noguera va ser aquest dijousuna de les entitats guardonades en l’Acte d’Entrega de Premis de l’Associació Antisida de Lleida celebrat a l’auditori de l’Espai Orfeó de Lleida. L’entitat sense ànim de lucre va premiar l’Oficina Jove de la Noguera pel seu suport a la tasca de sensibilització en la lluita contra el VIH. La consellera comarcal, Isabel Planas, va ser l’encarregada de recollir el premi, acompanyada de la vicepresidenta segona de la Diputació de Lleida, Estefania Rufach, la coordinadora de l’Oficina Jove de la Noguera, Anna Porté i les tècniques/s de l’Oficina, Alba Codina i Xavi Farreny.\nL’acte d’entrega de premis, emmarcat en els actes commemoratius del Dia Mundial de Lluita contra la Sida previst per al proper 1 de desembre, també va distingir les Oficines Joves del Pla d’Urgell, l’Alta Ribagorça i l’Alt Urgell, així com l’associació Colors de Ponent, el pub Les Paul, la doctora Teresa Puig i la reconeguda directora catalana de cinema Carla Simon. L’acte va incloure la projecció del seu curtmetratge “Despuéstambién” i un col•loqui sobre el film amb la presència de la mateixa cineasta barcelonina. La vetllada també va comptar amb l’actuació musical del duet FortyMiles.


Bruno Oro i la Vicens Martin Dream Big Band interpretaran els temes més coneguts de Sinatra al concert FRANK SINATRA 100 ANYS | Teatre Clavé\nPortada › Actualitat › Bruno Oro i la Vicens Martin Dream Big Band interpretaran els temes més coneguts de Sinatra al concert FRANK SINATRA 100 ANYS\nBruno Oro i la Vicens Martin Dream Big Band interpretaran els temes més coneguts de Sinatra al concert FRANK SINATRA 100 ANYS\nSerà el diumenge 13 de novembre a les 18h a la Sala Gran del Teatre Clavé en un concert homenatge al centenari del naixement de Frank Sinatra. Bruno Oro serà l’encarregat de posar la veu als temes més coneguts del crooner acompanyat per una big band d’una vintena de músics sota la batuta de Vicens Martin. Les entrades per FRANK SINATRA 100 ANYS tenen un preu de 18€ anticipada i 20€ a taquilla i es poden adquirir al web www.teatreclave.cat o a la taquilla del Teatre Clavé.\nAl 2015 es complien 100 anys del naixement de Frank Sinatra, actor i cantant, conegut com “La veu”. En relació amb aquesta efemèride és quan va néixer el concert homenatge a Sinatra, en què Bruno Oro posa veu als estàndards de sempre i els reinventa amb el seu estil personal, acompanyat del talent dels músics de la Dream Big Band dirigida per en Vicens Martín.\nD’aquests enregistraments en destaquen les col·laboracions amb la Count Basie Orchestra, la banda líder en repertori swing de big band, i els seus concerts als teatres i casinos de Las Vegas. Precisament, un d’aquests concerts que va fer el 1966 al casino Sands de Las Vegas sota la direcció de Quincy Jones és el que es recorda en l’espectacle FRANK SINATRA 100 ANYS, en què sonaran grans èxits com Fly me to the moon, Come fly with me, My way o New York, New York.\nFRANK SINATRA 100 ANYS és un dels grans noms de la programació del Teatre Clavé dels propers mesos per on també passaran, entre d’altres, l’espectacle LA FORTUNA DE SÍLVIA, un text de Josep Maria de Sagarra amb el segell del TNC capitanejat per l’actriu Laura Conejero, la dansa contemporània d’UMBRA; i el concert NADAL A RITME DE SWING. La informació de la resta d’espectacles de la programació estable de setembre 2016 a gener 2017 del Teatre Clavé es pot consultar al web www.teatreclave.cat/estable\n>> Més informació: www.teatreclave.cat/estable/sinatra100anys


Mals temps per a la química… | Notícies TGN - Notícies de Tarragona Diari Digital\nMals temps per a la química…\nJesús Loma-Osorio, president de l’AEQT, alerta de la vulnerabilitat que representa la interconnexió d’empreses als polígons de Tarragona per «l’efecte dominó»\nPer Òliver Márquez. Actualitzat el 19/04/2016\nLa gran majoria d’empreses químiques establertes als polígons de Tarragona estan interconnectades, és a dir, que entre elles són alhora proveïdores i clients de produccions i matèries primeres. Aquesta interconnexió, segons el president de l’AEQT, Jesús Loma-Ossorio, és un element més de «vulnerabilitat» del sector tarragoní, ja que el tancament d’una planta pot provocar un «efecte dominó» que arrossegui la resta de fàbriques. Loma-Ossorio, entrevistat aquesta setmana a Catalunya Informació, nega que hi hagi un risc imminent de la marxa d’empreses del territori, però adverteix que cada any les companyies tarragonines són menys competitives en relació a altres països com Alemanya, on els costos energètics són fins a un 40% més econòmics.\nEls alts costos energètics i la manca d’infraestructures adients són els principals handicaps del sector químic tarragoní, però el veritable risc a curt termini és «l’efecte dominó» que pot generar la marxa d’alguna fàbrica estratègica del territori. Des de la presidència de l’AEQT s’ha reconegut per primera vegada que en el sector existeix preocupació pel fet que les plantes tarragonines estiguin interconnectades. «El fet que les empreses estiguin interconnectades fa que una planta consumeixi materials d’una altra. Si una d’aquestes fàbriques s’atura, l’altra es queda sense el producte necessari per continuar operant. Llavors ha d’importar-lo d’un altre lloc més llunyà i car, fet que evidentment repercuteix en la competitivitat de Tarragona», deia Jesús Loma-Ossorio a Catalunya Informació. El president de l’AEQT recorda que el model tarragoní, amb empreses interconnectades i treballant plegades com un gran hub químic, «és molt bona i positiva en termes generals, però quan no funciona bé pot tenir les seves conseqüències». El president de l’AEQT, que alhora és director de Covestro (antiga Bayer), insisteix que l’anunciat tancament de la planta de MDI que la multinacional té a Vila-seca respon precisament al «trasllat d’una planta d’un lloc poc competitiu a un altre que ho és més». En aquest sentit, el president de l’AEQT insisteix en la necessitat de treballar, conjuntament amb les autoritats, perquè s’estableixi un preu especial per als costos energètics industrials dels polígons Nord i Sud de Tarragona.\nL’AEQT és l’associació que aglutina els interessos de 30 empreses químiques establertes al territori des de l’any 1977. Entre l’AEQT i les empreses de serveis es generen més de 10.000 llocs de treball directes d’ocupació estable i qualificada i 30.000 llocs de treball induït. Amb aquestes dades, és obvi que la progressiva marxa del sector químic suposaria un daltabaix econòmic difícilment assumible per la demarcació.\nLa UPC abandona la Taula de la Qualitat de l’Aire davant la «manca d’interès del territori»\nEls científics del Laboratori del Centre de Medi Ambient de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) que, juntament amb la Plataforma CelNet, han treballat en els darrers anys en l’estudi de la qualitat de l’aire a l’entorn del polígon Nord de Tarragona han decidit abandonar la Taula per la Qualitat de l’Aire del Camp de Tarragona. En un escrit, els responsables de la universitat barcelonina asseguren que «el LCMA prefereix dedicar el seus esforços a altres parts del territori català on la societat civil tingui un major interès a obtenir una millor coexistència entre l’activitat econòmica i la qualitat de l’aire». En el mateix document, adreçat a la Subdirecció general d’Intervenció i Qualificació Ambiental de la Generalitat de Catalunya, s’assegura que «dels estudis esmentats anteriorment, que no deixen de ser un retrat puntual de la situació i amb un abast incomplert de tota l’àrea d’influència dels instal·lacions industrials, portuàries o de serveis, es desprèn que encara que les concentracions dels COV avaluats no són excessivament alarmants, algunes sí que es troben per sobre de les màximes establertes en l’àmbit internacional».


Batet denuncia l"actitud negacionista" d'Álvarez de Toledo cap a la violència masclista\nDefensa que les opcions que "banalitzen i neguen" aquesta realitat "no es mereixen governar"\nLa candidata del PSC al 28-A, Meritxell Batet, aquest vespre en una atenció als mitjans al passeig de Fabra i Puig de Barcelona M.T.\nBarcelonaLa candidata del PSC al 28-A, Meritxell Batet, ha carregat amb duresa aquest dimecres vespre contra la cap de llista del PP, Cayetana Álvarez de Toledo, a la qual ha acusat de tenir una "actitud negacionista" cap a la violència masclista. Després que la popular qüestionés el "No és no" en el debat d'aquest dimarts a TVE, Batet ha dit que això suposa "banalitzar la inseguretat que pateixen moltes dones" i ha deixat clar que les opcions que "banalitzen o neguen" aquesta realitat "no es mereixen governar".\nLa ministra ha fet aquestes declaracions en una atenció als mitjans des del passeig de Fabra i Puig de Barcelona, on ha aprofitat per desgranar les propostes del PSOE per assolir la "igualtat real i efectiva" entre homes i dones. Entre elles, l'objectiu d'aconseguir el 50% en la universalització de l'etapa 0-3 anys, tornar a impulsar la proposició de llei per garantir la igualtat de tracte i oportunitats d'homes i dones en l'ocupació, desenvolupar el pacte d'estat contra la violència de gènere o incorporar al currículum educatiu l'educació en la igualtat.\nLa candidata, que ha fet una passejada pel districte de Sant Andreu amb el candidat del PSC a l'alcaldia de Barcelona, Jaume Collboni, i el diputat al Parlament Ferran Pedret, no només ha disparat contra Álvarez de Toledo per la seva actitud en relació a la violència de gènere. Segons ha dit, el "to general" dels partits en la cursa cap al 28-A "no és gaire bo", i ha considerat que tant el debat d'ahir com altres declaracions protagonitzades especialment pel PP i Cs no són un "bon exemple". La "intolerància", els "insults", els "exabruptes" o la "manca de respecte", ha conclòs, no haurien de tenir lloc en campanya.\nCollboni no s'ha estat d'aprofitar per tornar a destacar el fet que els comuns s'hagin erigit com el "vot útil" de l'independentisme pragmàtic o sensat, fet que –ha dit– situa els socialistes com l'única alternativa d'esquerres i no independentista "sense complexos". Aquest matí, en una atenció als mitjans des del Museu Nacional d'Art de Catalunya (MNAC), Collboni ja havia dit que el candidat d'En Comú Podem al 28-A, Jaume Asens, i l'alcaldessa, Ada Colau, "s'han tret la màscara" i han evidenciat que votar-los és "votar independentista".\nEleccions generals 2019 meritxell batet PSC Cayetana Álvarez de Toledo violència de gènere


L’Ajuntament incrementa l’aposta per la decoració de Nadal, que enguany imitarà les vidrieres per ser visible també durant el dia\nL’Ajuntament de València ha formalitzat la contractació de la decoració de Nadal d’enguany, que com a novetat principal inclourà la decoració dels carrers de Russafa i de les Barques, reforçant així l’ornamentació de l’entorn de la plaça de l’Ajuntament, i es planteja la inclusió de ‘vitroleds’, una ornamentació que imita l’efecte de les vidrieres perquè siga visible també durant el dia. En total, s’instal·laran elements ornamentals en més d’una trentena de punts de la ciutat, entre carrers, places i pobles de València, incidint així en la descentralització de la decoració nadalenca, encetada durant el mandat anterior.\nLa regidora de Gestió de Recursos, Luisa Notario, ha destacat que “l’augment de decoració de Nadal dona resposta a les demandes dels veïns i veïnes de València i impliquen una visió integradora de la ciutat”, mentre que el regidor de Cultura Festiva, Pere Fuset, ha posat en valor la festa de Nadal en València com una “celebració estratègica de la ciutat, amb una important repercussió social, cultural i econòmica, que es reforça amb la incorporació de la doble sessió de les campanades, la Bústia Reial i les activitats als barris o la nova configuració artística de la Cavalcada de Reis per convertir-la en la que València mereix”.\nEls vitroleds formaran part de l’ornamentació als carrers de la Pau i de Sant Vicent i també estaran presents a l’arbre de Nadal de la plaça de l’Ajuntament, que enguany presentarà unes tonalitats càlides, perquè es veien també durant el dia. Segons ha explicat Fuset, es preveu que l’encesa oficial de l’enllumenat nadalenc es faça el pròxim 29 de novembre.\nEl pressupost total enguany arriba als 121.000 euros, IVA inclós, al voltant d’un 20 per cent més que l’any passat, quan s’hi va invertir 96.800 euros. Amb este increment, el govern municipal tracta de donar resposta a les demandes dels veïns i veïnes arribant a tots els barris, com ha explicat la regidora de Gestió de Recursos, Luisa Notario. De fet, s’ha inclós enguany a la Font d’En Corts on, per petició ciutadana, lluirà un rètol de “Bon Nadal” en la carretera. Segons la regidora, “València és una ciutat de barris, i la nostra política està encaminada a atendre les demandes del veïnat que històricament han estat oblidades en benefici d’una política centralista i de grans esdeveniments”. Notario ha posat com a exemples d’esta nova gestió els pressupostos participatius, la política de mobilitat o la Fira de Juliol, “són accions que impliquen una visió integradora de la ciudad”. “L’objectiu final és que tots els veïns i veïnes disfruten de la mateixa manera en Nadal i, a més, donar suport i dinamitzar els comerços de proximitat”.\nEn esta mateixa línia, el regidor de Cultura Festiva, Pere Fuset, ha assenyalat que es manté la descentralització als barris dels últims anys i també és reforça el centre històric per ajudar al xicotet comerç en la seua campanya de vendes més important de l’any.\nA més, per tal d’accentuar la il·luminació de la Plaça de l’Ajuntament es preten col·loca elements decoratius al principi dels carrers que donen a la plaça que són: Carrer Sang, Periodista Azzati, Carrer de Lloria, Carrer Barques, Marques de Sotelo, Russafa, Ribera, Correus, En Llop, Carrer Barcelonina, Carrer Cotanda i María Cristina.\nTemas: BarquesBústia Reialcavalcada de Reisdecoració nadalencaLuisa NotarioNadalPere FusetPlaça de l'AjuntamentRussafa


des de CASA DE LA BUJI: Alex A. &TNT\nAlex A. &TNT\nAlex Álvarez.. com sona!! Brutal!! MÚSIC nascut a "casa nostra", un virtuós de la guitarra i gran vocalista, hereu del blues elèctric i de Chicago.. i sempre tan ben acompanyat.\nPerò que bò que és.. omple tot l'escenari amb el seu carisma, la seva veu i la seva qualitat, menuda guitarrita! els dits li flueixen sols damunt d'ella!\nI els seus treballs? Són cosa fina: Walking your way, I feel the blues again, Change my style.\nAlex tnt a myspace, on pots escoltar una sel.lecció de temes funk brutals.. i d'altres, veure videos i fotos, info variada sobre aquest jove bluesman. Aquí hi ha una petita presentació del seu darrer treball a la pagüeb de radio3\nEl podem veure tocar els diumenges al Jamboree de Barcelona!\nTot un luxe poder-lo escoltar i una sort que encara el tinguem aprop! Aprofitem doncs abans no se'l tornin a emportar per Chicago o a tocar pel món!\ni la improvització posant la cirera al pastís, a la meitat d'aquest video pots disfrutar força si et mola el sò de la guitarra.. i com es diuen coses l'una a l'altra! els sentiments s'escapen a través dels dits sobre les cordes..\nara xafardejaré jo el teu blog!\np.d. el alex tnt és una canya!!!\njeje.. si que és una caaanyaaaa!!\nI dels acompanyants de luxe que toquen amb ell què me'n dius!!En Javier Mas,Julian Vaugh, Lluís Coloma, Rick Perkins..buf i tants més que ara no recordo,\nSalut!i molta música!\nJavier Mas, Lluís Coloma,... buff una alta passada de músics!\nSalut i música en directe!!


Què cal saber de la reforma de les pensions? | Ramió Assessors\nA partir del dia ú de gener de 2022 entra en vigor la primera reforma del sistema de pensions segons la llei 21/2021. Les mesures de la reforma afecten matèries tan rellevants com la revaloració de les pensions, la jubilació anticipada, el foment de l’envelliment actiu, la prestació per viduïtat, la jubilació forçosa i l’increment d’un 0,6 % de la cotització amb la finalitat de preservar l’equilibri entre generacions.\nEs preveu que les pensions mantindran el seu poder adquisitiu. Així, les pensions contributives s’actualitzaran al començament de cada any en una quantia calculada en base al valor mitja de les taxes de variació interanual de l’IPC dels dotze mesos previs a desembre de l’any anterior.\nCada cinc anys el Govern i interlocutors socials avaluaran els efectes de la revaloració amb la finalitat de mantenir el poder adquisitiu de les pensions.\nEn cas de jubilació anticipada voluntària es redueix la pensió entre un 21% i un 2’81% segons la jubilació es produeixi vint-i-quatre mesos o un mes abans de l’edat ordinària que depèn del període cotitzat.\nA partir de l’1 de gener de 2024, si la pensió resultant és superior al límit màxim de la pensió de la Seguretat Social, la reducció s’aplicarà sobre la pensió respectant la limitació màxima prevista cada any en la Llei de pressupostos generals de l’Estat. Es regula un període transitori de deu anys computats des de l’1 de gener de 2024 (sotmès al compliment de determinats requisits).\nL’entitat gestora (INSS) aplicarà per els casos anteriors la legislació vigent en la data de la jubilació si resulta més favorable.\nJubilació anticipada per causa no imputable al treballador\nIgualment, es fixa un coeficient reductor a aplicar a l’import de la pensió resultant amb caràcter mensual i no trimestral i es modifiquen també les quanties d’aquests coeficients.\nEl coeficient a aplicar estarà determinat per dues variables:\nCada mes o fracció que, en el moment del fet causant, li falti al treballador per complir l’edat de jubilació ordinària.\nEl període de cotització acreditat. Els coeficients reductors oscil·laran d’un màxim del 30 % -en els casos en els quals la jubilació s’anticipa quaranta-vuit mesos- a un mínim del 0,5 % -per al supòsit que la jubilació s’avanci un mes.\nJubilació anticipada per raó de l’activitat i discapacitat\nAixí mateix, els treballadors per compte propi (autònoms) amb una edat igual o superior a seixanta-cinc anys quedaran exempts de cotitzar a la Seguretat Social, excepte per incapacitat temporal i per contingències professionals.\nLa principal novetat d’aquesta modalitat és que haurà de transcórrer almenys un any des del compliment de l’edat ordinària de jubilació. Aquest sistema és compatible amb treball per compte d’altri, a temps complet o a temps parcial, o per compte propi (autònom).\nEls convenis col·lectius només podran imposar la jubilació forçosa quan es donin les circumstàncies següents:\nEl treballador tingui una edat igual o superior a seixanta-vuit anys.\nCompleixi els requisits per accedir al 100 % de la pensió ordinària de jubilació.\nLa mesura estigui vinculada al relleu generacional a través de la contractació indefinida i a temps complet, d’almenys, un nou treballador.\nReducció de la cotització per a treballadors més grans de seixanta-dos anys en processos d’incapacitat temporal\n3. Mecanisme d’equitat inter-generacional\nAmb l’esperit d’enfortir l’equilibri entre generacions i enfortir la sostenibilitat de la Seguretat Social en el llarg termini, s’estableix un mecanisme d’equitat inter-generacional.\nRamió Assessors2022-01-11T14:05:21+01:00Dimarts 11 gener 2022|Sense categoria|


Participa en el TOT Fotoportada 2021, el concurs més fresc de l'estiu\n'Sortida de sol a la Costa Brava'. FOTO: Josep Maria Ribas\nLes fotos es poden presentar fins el 21 de setembre\nper Redacció del TOT 23 d’agost de 2021\nAra que estem a la recta final de les vacances i de ben segur que ja tens una bona fotografia del teu estiu, encara ets a temps de participar en el TOT Fotoportada Hospital Universitari General de Catalunya. A més, has de saber que si participes en aquest concurs, podràs aconseguir algun dels premis, en el que es repartiran més de 8.000 € entre sopars, nits en hotels i spas, massatges o subscripcions a clubs esportius, tallers, xecs de compra per a botigues, equips informàtics, ulleres i molt més.\nCom sempre, les fotos, que es poden presentar fins al 21 de setembre, es poden enviar omplint el formulari que podreu trobar al web www.totfotoportada.cat (on també podeu consultar les bases), o bé via Instagram amb l'etiqueta #totfotoportada2021.\nCada participant podrà concursar amb un màxim de dues imatges i es premiaran les 20 millors fotografies amb més de 8.000 euros en premis. L'entrega dels premis es faran el dimarts 26 d'octubre a les 19.30 hores a la plaça de Barcelona, moment en què s'inaugurarà l'exposició, que quedarà repartida entre la mateixa plaça de Barcelona però també a les places de Lluís Millet, Octavià i Can Quitèria.\nPrimeres fotos del concurs TOT Fotoportada 2021\nImatges del TOT Fotoportada 2021 (I)\nImatges del TOT Fotoportada 2021 (II)\nBases del concurs TOTFotoportada 2021\nPERÍODE DE PARTICIPACIÓ\nEl període de participació serà des del 21 de juny al 21 de setembre de 2021. Totes les fotos participants han de ser realitzades durant l’estiu del 2021, és a dir, entre el 21 de juny i el 21 de setembre, ambdós inclosos. Les fotos participants s’hauran d’entregar a través d’aquest formulari o via Instagram.\nEs poden presentar un màxim de 2 fotografies en total per participant, sigui a través d'Instagram o formulari de la web. Això vol dir que com a màxim seran: o 2 fotos per Instagram o 2 fotos per formulari web o una Instagram i una formulari web. No s’acceptaran fotos presentades per correu electrònic o per cap altre via alternativa.\nLes fotos es poden presentar a través d’aquesta xarxa social incorporant el hashtag #totfotoportada2021 a la descripció de la imatge, mai en els comentaris. A més de l’etiqueta, s’haurà de posar el títol de la fotografia i l’indret des d’on s’ha fet la imatge. Perquè la participació sigui vàlida, cal que el compte segueixi l’Instagram @totsantcugat i que s’hagi penjat la imatge entre el 21 de juny i el 21 de setembre de 2021. Només entraran a concurs les dues primeres fotografies de cada perfil personal.\nLes fotos es poden fer amb càmeres o amb qualsevol dispositiu mòbil. El jurat no valorarà totes aquelles fotos que hagin tingut un excés de retoc (a excepció de les presentades per Instagram). El format de les imatges haurà de ser horitzontal amb un mínim de resolució i qualitat perquè les guanyadores, com és habitual, es publicaran a la portada del TOT Sant Cugat. No s’acceptaran les fotografies amb marques d’aigua ni logotips.\nEl jurat del certamen, format per professionals santcugatencs de la fotografia, es reunirà el mes d’octubre per decidir els guanyadors. La selecció es farà en una tria cega, el jurat no coneixerà l’autoria de les fotografies participants.\nL’acte de lliurament de premis i la inauguració de l’exposició de totes les fotos presentades al concurs està prevista pel dimarts 26 d’octubre a la plaça de Barcelona (Sant Cugat), dia en què es faran públiques les imatges guanyadores. Aquest esdeveniment queda pendent de confirmació en funció de l’estat en el que ens trobem de la pandèmia pel Covid 19. Les fotos guanyadores del 2021 es publicaran a l’edició del TOT paper i web. Algunes de les guanyadores es publicaran a la portada. S’entregaran premis a les 20 millors fotografies rebudes.\nEls participants autoritzen expressament el TOT Sant Cugat perquè pugui reproduir, distribuir i comunicar públicament quan ho consideri oportú, en qualsevol mitjà, les obres fotogràfiques presentades al concurs. Els participants es responsabilitzen davant del TOT Sant Cugat de totes les qüestions que es puguin derivar de la utilització o divulgació de les seves fotografies i/o de qualsevol mena de reaccions, reclamacions o conflictes i, en particular, i no de manera exhaustiva, d’aquelles relatives a la infracció en els drets de la propietat intel·lectual.\nEl jurat es reserva el dret a descartar fotografies que no compleixin els requisits.\nFotografia Concurs Totfotoportada\nSi ja tens la teva foto de l'estiu, participa en el TOT Fotoportada 2021!\nParticipa en el TOT Fotoportada 2021!\nMira els impressionants premis que repartirà el TOT Fotoportada\nÚltims dies per participar en el TOT Fotoportada 2021!