Huit jóvens sense ocupació inicien un nou taller de pintura i manteniment d'edificis\nDesprés de l'èxit del primer curs, finalitzat al febrer, s'ha posat en marxa esta segona edició seguint uns paràmetres semblants: el professor és un professional local en desocupació i els huit alumnes no sols aprendran teoria, sinó que col·laboraran en el manteniment d'edificis municipals durant els dos mesos i mig que dura la formació.\nAmb unes classes a l'aire lliure, en un entorn allunyat de les aules convencionals, el dilluns 6 de maig començava en Mes de Mur la segona edició del Taller d'iniciació professional de manteniment d'edificis, dirigit a huit alumnes menors de 25 anys inscrits com desocupats en l'Agència de Col·locació de Puçol.\nEl curs comprén una formació teòrica sobre pintura decorativa en distints tipus de construccions, incloent l'acabat en distintes tècniques, com a algeps o escaiola. També rebran nocions sobre distintes tècniques de rehabilitació i manteniment d'edificis, des del tractament del metall o la fusta fins a la pintura que servisca per a protegir les instal·lacions.\n“A més, els alumnes treballaran tant en pintura com en rehabilitació d'edificis amb casos reals, ja que s'ocuparan del manteniment de distintes instal·lacions municipals, com ja va succeir amb l'anterior edició”, explica la regidora de formació i ocupació, Paz Carceller.\nEn total són 9 les persones sense ocupació que participen en el projecte, perquè als alumnes cal afegir el professor, un professional de la població que també estava inscrit en l'Agència de Col·locació com a sol·licitant d'ocupació.\nEl curs s'impartix del 6 de maig al 19 de juliol, de dilluns a divendres, de 8 a 13 hores i, després d'un període inicial més teòric en Mas de Mur, prompte els alumnes començaran a desplaçar-se per distints edificis de la població per a realitzar un treball més pràctic.\nI com a colofó, cobraran una xicoteta beca mentres aprenen la teoria i la pràctica de professions com a pintor i restaurador d'edificis.


(Re)comença el desmuntatge del gallec | El Cau del Llop\n← El ‘Financial’ i l’estat propi\nRecordando a Joaquín Blume →\n(Re)comença el desmuntatge del gallec\nPosted on 1 Mai 2009\tby El Cau del Llop\nEl nou Govern de Galícia, en mans dels nacionalistes espanyols, s’ha posat immediatament a fer feina. Mitjançant una circular, l’executiu del PP deixarà clar a tots els centres educatius del país que els alumnes tenen total llibertat per triar l’idioma en què parlaran a classe i en què faran els exàmens. Una fal·làcia: quan la tria només pot anar en una direcció (la de l’ús de l’espanyol a tothora per part dels monolingües castellans funcionals), no hi ha llibertat que valgui.\nAmb raó, les entitats en defensa del gallec assenyalen que la llengua més feble (la gallega) és, inevitablement, la que sortirà perjudicada per aquesta falsa llibertat d’elecció que preconitza el PP. Allà on la transmissió generacional del gallec és dèbil, on l’ús social de la llengua pateix en molts àmbits i on el conservadorisme hispànic es manté amb força, tota política que no es faci a favor d’aquesta llengua es fa, de facto, en contra d’ella. D’això, el PP n’és ben conscient, malgrat que aparenti voler donar una pseudollibertat als alumnes que mai es plantejaria en cap altre àmbit.\nEl panorama a Galícia fa mala cara. Si el PP confirma aquesta aposta per l’impuls desacomplexat a l’espanyol, s’albiren temps durs per a la llengua gallega. Aquests quatre anys poden fer-se molt llargs.


Piscina d'estiu 2021 » LaPiscinadePiera\nRefresca’t a la piscina d’estiu municipal. Vacances km.0\nLa piscina d’estiu de Piera estarà oberta del 24 de juny al 12 de setembre\nDe dilluns a diumenge de 10:00h a 20:00 hores\nEs podran adquirir abonaments a partir de l’1 de juny.\nABONAMENTS D’ESTIU Temporada Mensual\nInfantil (5 a 16 anys) 30,54€ 24,43€\nJoves (17 a 24 anys) 35,63€ 30,79€\nAdults (25 a 64 anys) 40,72€ 34,61€\nGent gran (a partir de 65 anys) 25,45€ 19,34€\nParella (preu del segon integrant) 36,63€ 32,58€\nFamiliar (a partir del tercer integrant) 25,45€ 20,36€\nENTRADES PUNTUALS ESTIU Laborables Festius/caps de setmana\nInfantil (5 a 16 anys) 3,40€ 4,50€\nJoves (17 a 24 anys) 5,20€ 7,00€\nAdults (25 a 64 anys) 5,20€ 7,00€\nGent gran (a partir de 65 anys) 4,05€ 5,30€\nEl pagament sempre es realitzarà a la recepció del centre esportiu mitjançat efectiu o targeta.\nPer tal de formalitzar els abonaments serà necessari una fotocopia del DNI.\nPer a la formalització de l’abonament de piscina d’estiu pels menors de 16 anys caldrà una autorització prèvia per part dels pares o tutors. Descarrega’t el model d’autorització.\nPer a la compra d’entrades puntuals per part de menors de 16 anys, no acompanyats per un adult, serà necessari presentar l’autorització prèvia per part dels pares o tutors, la primera vegada d’accés a la piscina. Descarrega’t el model d’autorització.\nServei de vigilant de seguretat\nCom aquests anys enrere, per tal de vetllar pel compliment de la normativa, es realitzarà un control acurat dels accessos, l’aforament i la seguretat de tots els usuaris. La instal·lació comptarà amb el suport de personal de vigilància de seguretat.\nEl personal de recepció i atenció al client realitza un primer control d’accés al centre accionant l’obertura a distància de les portes. La mateixa normativa aplica a la sortida.\nEs portarà un registre del control d’aforament, cada hora, i un registre nominal d’entrades i sortides de les persones usuàries a disposició de les autoritats sanitàries.\nEls vestuaris de la planta superior són els habilitats pel servei de piscina d’estiu.\nL’edat mínima és de 14 anys per accedir a la piscina, sense acompanyament d’un adult.\nPreguntes freqüents piscina d’estiu 2021\nQuan s’obre la piscina d’estiu de Piera?\nLes instal·lacions estaran obertes a partir del 24 de juny.\nLa instal·lació estarà oberta de 10h a 20h de dilluns a diumenge.\nCom s’hi podrà accedir? En quins horaris?\nNo caldrà reserva per a fer-hi ús.\nNo es podrà entrar amb menors de fins a 14 anys i marxar deixant-los sols a la instal·lació.\nLes sortides es faran 30 minuts abans del tancament del torn i seguint les indicacions del personal de la piscina.\nHi haurà restriccions en l’aforament? Cal fer reserva?\nLa piscina tindrà una capacitat de 150 persones. Aquest aforament es podrà variar a l’alça o a la baixa segons determinin les autoritats sanitàries.\nCal destacar que dins del vas de piscina l’aforament segon les restriccions establertes pot ser limitat, per això el socorrista controlarà l’accés i si es donés el cas, es realitzaran torns rotatius per tal que tothom pugui fer-ne ús.\nEs podran utilitzar els vestidors? I els lavabos?\nEls lavabos restaran oberts amb total normalitat.\nEstarà permès l’ús del vestidor i dutxa destinats a la piscina d’estiu, però el seu aforament es podrà variar a l’alça o a la baixa segons determinin les autoritats sanitàries i es recomanarà limitar al màxim el seu ús.\nEs podrà menjar dins del recinte de la piscina d’estiu?\nNo es podrà menjar en tota la instal·lació esportiva.\nEs pot fer ús de les gandules?\nNo es pot fer ús de les gandules de la instal·lació però es permetrà portar de casa gandules i cadires.\nEs deixarà material esportiu?\nEn cap cas es deixarà cap mena de material esportiu als usuaris de la piscina.


Xuriguera, Faixedas, la millor garnatxa blanca del món i Creedence\nAmb en Xuriguera i en Faixedas tastem Garnatxa Blanca 2016, de Bokisch Vineyards, una de les Medalles d'Or del concurs de garnatxes del món. Ens visit\na el seu autor: Markus Bokisch, un nord-americà que fa dotze anys va decidir trasplantar vinyes catalanes a Califòrnia. Per què? En Markus ens explica com, durant una temporada, va canviar Califòrnia per la terra de la seva mare, rapitenca. I ara tenim ceps catalans a Napa (Califòrnia)!\nAmb en Xuriguera i en Faixedas tastem Garnatxa Blanca 2016, de Bokisch Vineyards, una de les Medalles d'Or del concurs de garnatxes del món. Ens visita el seu autor: Markus Bokisch, un nord-americà que fa dotze anys va decidir trasplantar vinyes catalanes a Califòrnia. Per què? En Markus ens explica com, durant una temporada, va canviar Califòrnia per la terra de la seva mare, rapitenca. I ara tenim ceps catalans a Napa (Califòrnia)!\nDescobrim la morra, el joc d'estratègia que ha enganxat faraons i pirates\nHa passat per tot el Mediterrani (per exemple, per Sant Carles de la Ràpita) fins a arribar a Portugal, i ha viatjat a les Amèriques. És el joc més se\nnzill del món, i un dels més antics, però també requereix molta rapidesa i psicologia. Norbert Tomàs, editor, i Rafa Balagué, autor del llibre "Quina morra!", ens ensenyen a jugar-hi.\nHa passat per tot el Mediterrani (per exemple, per Sant Carles de la Ràpita) fins a arribar a Portugal, i ha viatjat a les Amèriques. És el joc més senzill del món, i un dels més antics, però també requereix molta rapidesa i psicologia. Norbert Tomàs, editor, i Rafa Balagué, autor del llibre "Quina morra!", ens ensenyen a jugar-hi.\nXuriguera i Faixedas: l'abril al Vívid Empordà, vi i festival a la Costa Brava\nEl Llavors Blanc 2017 del celler La Vinyeta és una mostra del que trobareu al Vívid Empordà. Hi ha vins, experiències molt diverses i fins i tot una x\nerrada del nostre ministre del Bon Beure, en Carles Xuriguera. En Josep Serra, del celler La Vinyeta, ens presenta el vi i en Xuriguera i en Faixedas ens conviden a passar pel festival. Obert tot l'abril.\nEl Llavors Blanc 2017 del celler La Vinyeta és una mostra del que trobareu al Vívid Empordà. Hi ha vins, experiències molt diverses i fins i tot una xerrada del nostre ministre del Bon Beure, en Carles Xuriguera. En Josep Serra, del celler La Vinyeta, ens presenta el vi i en Xuriguera i en Faixedas ens conviden a passar pel festival. Obert tot l'abril.\nYacine Belahcene: "Bullir el cuscús és com menjar la paella amb pa"\nHi havia una vegada un nen nascut a la ciutat italiana de Pàdua. De mare catalana, va créixer al país del seu pare, Algèria. I tenia una àvia musulman\na i una àvia cristiana. Ara, Yacine Belahcene té dos fills, és músic i viu a Catalunya, des d'on reivindica la barreja. Diu que dona sentit al que fa i que és la manera de créixer. Ens ho explica a "La classe dels dofins", amb l'Elisabet Pedrosa.\nHi havia una vegada un nen nascut a la ciutat italiana de Pàdua. De mare catalana, va créixer al país del seu pare, Algèria. I tenia una àvia musulmana i una àvia cristiana. Ara, Yacine Belahcene té dos fills, és músic i viu a Catalunya, des d'on reivindica la barreja. Diu que dona sentit al que fa i que és la manera de créixer. Ens ho explica a "La classe dels dofins", amb l'Elisabet Pedrosa.\nJordi Puntí: "Messi no ens esgota els adjectius, ell crea llenguatge"\nJordi Puntí diu que no hi ha res que el faci més feliç que veure jugar a Messi. Per prolongar aquests moments de felicitat ha escrit "Tot Messi" (edit\norial Empúries). És un retrat del jugador argentí, del seu joc i del seu caràcter, des que va arribar al Barça amb 13 anys fins al dia d'avui.\nJordi Puntí diu que no hi ha res que el faci més feliç que veure jugar a Messi. Per prolongar aquests moments de felicitat ha escrit "Tot Messi" (editorial Empúries). És un retrat del jugador argentí, del seu joc i del seu caràcter, des que va arribar al Barça amb 13 anys fins al dia d'avui.\nTrio de llibertins amb Abel Folk, Àngels Gonyalons i Joan Lluís Bozzo\nDesprés de deu anys, torna a Barcelona "El llibertí": mateix guió, mateixos decorats, mateix vestuari, mateix director i, fins i tot, mateix cartell.\nUna cosa, però, és diferent: els actors! Parlem amb Abel Folk i Àngels Gonyalons. Joan Lluís Bozzo ens explica per què ha volgut tornar a portar a l'escenari aquesta obra.\nDesprés de deu anys, torna a Barcelona "El llibertí": mateix guió, mateixos decorats, mateix vestuari, mateix director i, fins i tot, mateix cartell. Una cosa, però, és diferent: els actors! Parlem amb Abel Folk i Àngels Gonyalons. Joan Lluís Bozzo ens explica per què ha volgut tornar a portar a l'escenari aquesta obra.\nPilarín Bayés i Roser Capdevila: cartes a Eisenhower i bodes amb risc d'orgia\nHem tingut l'honor de parlar amb les dues dibuixants més populars i estimades de Catalunya. Són dues dones pioneres que han pogut dedicar la vida a la\nseva professió i, ara, totes dues en parlen als seus últims llibres: "La meva vida" de Pilarín Bayés (Bridge) i "La nena que volia dibuixar" de Roser Capdevila (Angle Editorial) .\nHem tingut l'honor de parlar amb les dues dibuixants més populars i estimades de Catalunya. Són dues dones pioneres que han pogut dedicar la vida a la seva professió i, ara, totes dues en parlen als seus últims llibres: "La meva vida" de Pilarín Bayés (Bridge) i "La nena que volia dibuixar" de Roser Capdevila (Angle Editorial) .\nAlbano-Dante Fachin: Videla, la guerra de les Malvines, Maradona i Blanes\nS'acaba de complir el trist aniversari de l'inici de la dictadura Argentina i fem un recorregut per la infància d'Albano-Dante Fachin i per la històri\na recent del país. Com va ser l'exili a Blanes i els primers anys sota el règim del dictador Videla de l'exdiputat del Parlament de Catalunya?\nS'acaba de complir el trist aniversari de l'inici de la dictadura Argentina i fem un recorregut per la infància d'Albano-Dante Fachin i per la història recent del país. Com va ser l'exili a Blanes i els primers anys sota el règim del dictador Videla de l'exdiputat del Parlament de Catalunya?\nTast d'insectes amb Xuriguera i Faixedas: "Això queda bé amb un quintet"\nAmb la primavera i la calor arriben els insectes. Mireu-vos-els amb bons ulls perquè alguns experts diuen que són l'aliment del futur. Sostenibles, nu\ntritius i... suculents? En fem un tast amb en Xuriguera i en Faixedas, guiats per Xavier Petràs, que en ven al mercat de la Boqueria.\nAmb la primavera i la calor arriben els insectes. Mireu-vos-els amb bons ulls perquè alguns experts diuen que són l'aliment del futur. Sostenibles, nutritius i... suculents? En fem un tast amb en Xuriguera i en Faixedas, guiats per Xavier Petràs, que en ven al mercat de la Boqueria.\nBoris Izaguirre ens parla de la seva infància i ens fa ballar el "Pata pata"\nHa entrat a l'estudi com un tro, ballant el son de Míriam Makeba i entusiasta com sempre. Parlar de "Tiempo de tormentas"(Planeta) és parlar de la sev\na infància de la seva mare, del dificilíssim episodi de la seva violació amb 13 anys, de la seva joventut. De Pet Shop Boys, de la vida. Tot un plaer.\nHa entrat a l'estudi com un tro, ballant el son de Míriam Makeba i entusiasta com sempre. Parlar de "Tiempo de tormentas"(Planeta) és parlar de la seva infància de la seva mare, del dificilíssim episodi de la seva violació amb 13 anys, de la seva joventut. De Pet Shop Boys, de la vida. Tot un plaer.\n"La força d'un destí", de Martí Gironell, i el Ministeri del Bon Beure\nMartí Gironell ens presenta la novel·la amb què ha guanyat el Premi Ramon Llull 2018, inspirada en la vida de Jean Leon, acompanyat pel Ministeri del Bon Beure i una copa del vi Vinyes de l'Albà Sumoll 2016.\nSantiago Segura: "Torrente és una crítica, una paròdia, i molta gent no ho va entendre així"\nAvui fa 20 anys de l'estrena de "Torrente" i rebem a la ràdio algú que aquell dia estava molt nerviós. Parlem amb Santiago Segura de la seva nova pel·\nlícula, "Sin rodeos", i de com va començar a fer cinema, mugrons, asimetries, Kierkegaard i altres qüestions crucials.\nAvui fa 20 anys de l'estrena de "Torrente" i rebem a la ràdio algú que aquell dia estava molt nerviós. Parlem amb Santiago Segura de la seva nova pel·lícula, "Sin rodeos", i de com va començar a fer cinema, mugrons, asimetries, Kierkegaard i altres qüestions crucials.\nPi de la Serra, Francesc Burrull i Amadeu Cases se sumen a #JoHiToco!\nHi ha un home incansable que fa més de 25 anys que veiem pujant amunt i avall les escales de Catalunya Ràdio i que fa una cançó la setmana per a "T'ag\nrada el blues". Avui tenim un piano de cua davant de Catalunya Ràdio i sentim tocar en directe Quico Pi de la Serra, Francesc Burrull i Amadeu Casas.\nHi ha un home incansable que fa més de 25 anys que veiem pujant amunt i avall les escales de Catalunya Ràdio i que fa una cançó la setmana per a "T'agrada el blues". Avui tenim un piano de cua davant de Catalunya Ràdio i sentim tocar en directe Quico Pi de la Serra, Francesc Burrull i Amadeu Casas.\nEns aferrem a l'estiu amb Xuriguera, Faixedas i els mojitos de vi dolç\nLa Guia de Vins de Catalunya, juntament amb l'espai Umami Barcelona, i amb la col·laboració indispensable del barman Jose Luís García Victorino, uneix\nen esforços en el projecte? Els Còctels de Vins Dolços Catalans. Comencem amb els mojitos de vi dolç en aquesta missió per obrir-se a nous consumidors i als temps que corren. Ens ho expliquen Victòria Ibáñez, somelier, i José Luis García Victoriano. A la vostra salut!\nLa Guia de Vins de Catalunya, juntament amb l'espai Umami Barcelona, i amb la col·laboració indispensable del barman Jose Luís García Victorino, uneixen esforços en el projecte? Els Còctels de Vins Dolços Catalans. Comencem amb els mojitos de vi dolç en aquesta missió per obrir-se a nous consumidors i als temps que corren. Ens ho expliquen Victòria Ibáñez, somelier, i José Luis García Victoriano. A la vostra salut!\nRoger Mas, "Parnàs": "Com que no l'he fet sol, no em satura. Encara l'escolto al cotxe"\nRoger Mas presenta nou disc, "Parnàs", on ha muntat una festa envoltat dels seus poetes preferits. És un disc tranquil i un homenatge a la literatura\ni a la cultura popular. Divendres, l'estrena a Brussel·les. Anirà Puigdemont a veure'l?\nRoger Mas presenta nou disc, "Parnàs", on ha muntat una festa envoltat dels seus poetes preferits. És un disc tranquil i un homenatge a la literatura i a la cultura popular. Divendres, l'estrena a Brussel·les. Anirà Puigdemont a veure'l?


Periodista i directora de documentals. Treballa des de 1985 a Televisió de Catalunya, on ha estat membre dels equips de "Actual", "30 minuts" i "Sense Ficció", que actualment dirigeix. En el darrers vint anys s'ha especialitzat en investigació dels crims del franquisme. Documentals com "Els nens perduts del franquisme, “Les fosses del silenci", "Avi, et trauré d'aquí" o "Els internats de la por" han estat premiats internacionalment i han format part de les denúncies de Nacions Unides contra la no reparació de les víctimes a Espanya. Ha participat en seminaris i conferències a diverses universitats de tot el món i també com a docent en màsters de la UPF o la UAB. El 2017 va ser professora visitant a la Universitat de Nova York.\nTreballa per a TV3 des del 1998. Primer com a ajudant de realització participa en diversos documentals de caràcter històric com per exemple, Camp d’Argelés (2009), Les Caixes d’Amsterdam (2010) o Perseguits i Salvats, camins de nit i boira (2014). A principis de 2015 s’incorpora com a realitzador i director de la sèrie documental Viure als Pirineus (2015-2016), una sèrie de TV3 en coproducció amb una televisió francesa que segueix la vida de 14 personatges que viuen al llarg del Pirineu català i francès. Fent equip amb Josep Rovira realitza els documentals Les Rondes, Parc Nacional (2017), De bruixes, xurros i emocions (2018) i Sense Ficció, mirall d'una dècada (2019). També al 2019 amb la secció d'internacional del departament d'informatius de TV3 realitza el documental Europeus, retrats d'un desconcert (2019). Actualment es troba en fase de preparació d'un altre documental per al programa Sense Ficció de TV3.\nNascut a Calella, al Maresme, el 1971. Estudis d’Electrònica Industrial i d’Imatge i So. Màster en Producció i Realització de Vídeo i Televisió Professional a la UPC (Barcelona). Des del 1996 treballa al Departament de Realització d’Esports de Televisió de Catalunya, amb llarga trajectòria en reportatges de muntanya i aventura.\nEnguany ha realitzat per primera vegada a la història de TVC, i en directe per TV3, les dues primeres curses de muntanya, l’“Olla de Núria” i la “Sky Pirineu” (Ultra Pirineu).\nVa ser premiat al Festival de Torelló del 2005 per la pel·lícula L’altra cara del K2.\nAficionat a la fotografia i amant dels esports de muntanya i a l’aire lliure.\nGraduat en Periodisme per la Universitat Ramon Llull de Barcelona. Està especialitzat en política (nacional i internacional) i en cultura. Des de 2017 és redactor de la revista cultural Núvol. Cap de la secció Calàndria, que s'ocupa de poesia i música. Sempre pendent d'altres disciplines, especialment de tot allò que té a veure amb la fotografia i el cinema.\nNascut el 1979. Poeta, periodista cultural, crític de cinema i professor. Col·labora regularment en programes de televisió com "Els matins" de TV3 i "L'Àrtic" de Betevé o de ràdio com "Catalunya Migdia" i "El suplement" de Catalunya Ràdio. Ha estat coordinador d'"El temps de les Arts", el portal web especialitzat en cultura del setmanari "El Temps", on comenta la pel·lícula destacada de cada setmana. És professor del Màster de Periodisme Literari de la UAB i ha publicat diversos llibres de poesia, alguns d'ells premiats.


Activitats Obligades i Terminis - Plans d'Autoprotecció PAU a Catalunya per Enginyers Industrials\nPer tal d'aportar més informació al respecte de la classificació de l'activitat o la instal·lació dins el Catàleg d'activitats i centres d'interès per a la protecció civil de Catalunya o dins el Catàleg d'activitats i centres de referècia per a la protecció civil del municipi, podeu accedir a la pàgina del sector en el que estigueu interessats:\nActivitats Industrials i d'Emmagatzematge\nEspectacles Públics, Activitats Recreatives i Esportives\nActivitats Residencials Públiques\nAltres Activitats, Edificis i Instal·lacions\nEls terminis establerts per que aquestes activitats i instal·lacions diposin del seu Pla d'autoprotecció PAU homologat, van quedar regulats inicialment en el Decret 82/2010 del 29 de Juny pel qual s'aprova el catàleg d'activitats i centres obligats a adoptar mesures d'autoprotecció i es fixa el contingut d'aquestes mesures.pel qual s'aprova el catàleg d'activitats i centres obligats a adoptar mesures d'autoprotecció i es fixa el contingut d'aquestes mesures.\nAmb posterioritat, però, es va aprovar el Decret 127/2013 del 5 deMarç de fixació d'un nou termini per presentar determinats plans d'autoprotecció d'àmbit local i d'adequació dels plans d'autoprotecció dels espais públics, de les activitats recreatives i dels establiments i espais oberts al públic al Decret 82/2010 del 29 de Juny. També podeu consultar el Resum d'aquest decret. Amb aquest nou decret, i de forma resumida:\nLes Activitats de caràcter no extraordinàri i els centres d'interés per a la protecció civil local disposen fins el 31 de Desembre del 2014, per la tramitació del seu Pla d'Autoprotecció PAU, prèvia sol·licitud del titular del centre o l'activitat.\nLa sol·licitud es presentarà a l'Ajuntament on es troba ubicat el centre o activitat, a través del Registre Elèctrònic Hermes de Plans d'Autoprotecció PAU, adjuntant una declaració responsable.\nEn cas que la sol·licitud no sigui resposta en tres mesos, s'entendrà com acceptada.\nEls Plans d'Autoprotecció PAU, dels espectacles públics, de les activitats recreatives i dels establiments i espais oberts al públic s’han de regir en la seva elaboració, tramitació, contingut, implantació, revisió i simulacres per tot el que disposa el Decret 82/2010, de 29 de Juny.\nEn els supòsits d’espectacles públics i activitats recreatives de caràcter extraordinari i en el cas d’activitats temporals, el pla d’autoprotecció s’ha de presentar, quan escaigui, amb anterioritat a la realització de les citats espectacles o activitats, igualment en el Registre electrònic esmentat. Per tant, no li son d'aplicació cap tipus de moratòria.\nSi li cal més informació ens pot contactar a


Villa Montana Lubon Polònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nVilla Montanaul. Poniatowskiego 14, Lubon, Lubon, Polònia - Veure al mapaNotable8,0Basada en180comentarisVilla MontanaVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 21 fotosMolt bona ubicació 8,4Veure al mapa8,4Ubicació\nSobre l'allotjamentDescripcióSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Lubon, no busqui més enllà de Villa Montana. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Villa Montana asseguren una estada plaentera als seus clients. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, instal·lacions per a reunions i banquets , restaurant són només algunes de les comoditats que fan que Villa Montana sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Villa Montana la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Lubon.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantPlease note that smoking is forbidden and subject to a fine. Comentaris recents de clients\nAllotjaments a Lubon


EU afirma que el TIL és mort i Bauzá un cadàver polític | Web de Esquerra Unida de les Illes Balears\nEU afirma que el TIL és mort i Bauzá un cadàver polític\n– El TSJIB ha desmuntat tots els estratagemes de Bauzá.\n– Al Govern no li queda altre remei que acatar les resolucions judicials.\nEL TSJIB, amb una agilitat que demostra el convenciment que té de les seves resolucions anteriors i que no està disposat a permetre els estratagemes destinades a guanyar temps i a incomplir les sentències i autos, ha rebutjat l’últim intent a la desesperada d’evitar la suspensió del TIL.\nEl TSJIB ho deixa ben clar: el TIL és mort i no es pot aplicar. Molt menys es pot imposar als centres, que han de recuperar la legalitat anterior i que poden aplicar els projectes lingüístics que tenen aprovats i que el Govern volia obligar a modificar-los. Per altra part, aquells que s’haguessin aprovat per imposició del Govern es podran modificar si així ho vol la comunitat educativa.\nL’última maniobra del Govern ha tengut el mateix lamentable resultat que les anteriors: no ha servit de res i no les queda més remei que reconèixer la mort del que era el projecte estrella de Bauzá.\nEU celebra l’agilitat i la coherència del TSJIB i exigeix responsabilitats polítiques pel desgavell i la crispació que s’ha generat en el sector educatiu. Aquestes responsabilitats han de passar pel seu responsable primer i últim: el president José Ramón Bauzá.\nJa no valen més caps de turc, ja no enganya ningú substituint conselleres o secretaris autonòmics, el problema no són els gestors que no són prou eficients, el problema és un president que amb les seves obsessions ha portat a aquesta situació. L’única possibilitat de recuperar el seny i la normalitat és la retirada del president i la seva substitució per una persona que no sigui esclava de les seves manies i obsessions. Bauzá és un cadàver polític, i el que pertoca amb els cadàvers és el seu enterrament (polític).\nNo prolongui més la seva agonia, senyor Bauzá. Vagi-se’n ja i estalviï’s i estalviï’ns l’espectacle de veure un president indigne que, amb trampes de tafur, vol seguir imposant les polítiques que han generat el caos.


La Conselleria d’Habitatge i l’Ajuntament de Vilamarxant treballen en reparar i adjudicar quatre habitatges de lloguer assequible al municipi – tucomarca.com\nHomeCamp de TúriaLa Conselleria d’Habitatge i l’Ajuntament de Vilamarxant treballen en reparar i adjudicar quatre habitatges de lloguer assequible al municipi\n24 gener, 2021 Redacción Camp de Túria, Infraestructures, La Comarca, Política, Secció, Vilamarxant 0\nEl director general d’EVha es reuneix amb l’alcalde i la regidora de Benestar Social\nLa Vicepresidència Segona i Conselleria d’Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica ha mantingut una trobada amb l’Ajuntament de Vilamarxant en què han analitzat la situació i les necessitats del municipi en matèria d’habitatge.\nLa Conselleria, a través de l’Entitat Valenciana d’Habitatge i Sòl (EVha), gestiona a Vilamarxant un total de 55 habitatges, de les quals 45 pertanyen a una promoció d’apartaments tutelats per a gent gran, que també compta amb un centre de dia .\nEl director general de l’Entitat Valenciana d’Habitatge i Sòl (EVha), Alberto Aznar, ha anunciat a l’alcalde de Vilamarxant, Héctor Troyano, i la regidora de Benestar Social, Elena Cortell, que s’ha iniciat el procés d’adjudicació d’un habitatge que es trobi en reparació.\nRespecte als habitatges per a gent gran, estan totes ocupades, excepte tres que estan en valoració per a la seva pròxima intervenció i posterior adjudicació. Donada la vulnerabilitat d’aquest col·lectiu, fa tres anys ja es van baixar els lloguers d’aquesta promoció en un 15%. Amb ella, la mitjana mensual de renda és d’uns 135 euros.\nEn els últims cinc anys, la Conselleria ha invertit 136.000 euros en actuacions de millora d’habitatge a Vilamarxant, amb un total de 16 habitatges reparades, més l’atenció de reclamacions. A més, recentment s’han iniciat dues actuacions de reparació d’elements comuns de la promoció de 45 habitatges i al centre de dia.\nAlberto Aznar ha explicat als representants municipals que una de les opcions existents per ampliar el parc públic d’habitatge és el dret de tempteig i retracte, que permet als ajuntaments adquirir habitatges per atendre les necessitats de la localitat.\nEls habitatges adquirides per l’administració local es qualifiquen de protecció oficial amb caràcter permanent, de manera que s’incorporaran a parc públic municipal, assegurant així el compliment de la funció social de l’habitatge. A la Comunitat ja són quatre els ajuntaments que han signat un conveni amb la Vicepresidència Segona i Conselleria d’Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica per posar en marxa el dret de tempteig i retracte.\nFinalment, el director general d’EVha ha destacat la importància d’aquest tipus de reunions amb els representants municipals per conèixer de primera mà les necessitats dels pobles i ciutats de la Comunitat, per tal d’intentar donar una solució el més efectiva i ràpida possible.


Òmnium promou la iniciativa “El millor regal, un país normal” - Òmnium Cultural\nEls voluntaris d’Un país normal faran diverses accions per Nadal\n“El millor regal, un país normal”. Aquest és el lema d’Òmnium Cultural per desplegar la campanya “Un país normal” coincidint amb el Nadal. L’entitat ha editat paper i etiquetes adhesives de regal amb aquest lema, per donar la benvinguda a un 2014 en què Catalunya ha de decidir el seu futur polític a les urnes. El tret de sortida serà aquest divendres a la tarda, quan un centenar de voluntaris faran una acció sorpresa al centre de Barcelona.\nA partir del 15 de desembre, els voluntaris de la campanya oferiran embolicar els regals de Nadal amb el paper i les etiquetes d’”El millor regal, un país normal” a les zones comercials d’una seixantena de poblacions del país, al carrer i de franc. Abans, a partir de demà, tothom qui vulgui fer arribar aquest missatge per Nadal als seus familiars i amics podrà passar per la seu nacional d’Òmnium Cultural (carrer Diputació 276 de Barcelona) per embolicar els seus regals.\n« Vols participar en una acció sorpresa d’Un país normal?\nMaria Barbal clourà el cicle “Una literatura oberta al món” a Mataró »


Més informació - Goethe-Institut Spanien\nTornar a TestDaF\nPas a pas: les parts de l’examen\nEl TestDaF és un examen estandarditzat que s’elabora i evalua de forma centralitzada. Consta de quatre parts. Els vostres coneixements de l’idioma s’avaluaran per separat sobre la base de les destreses Llegir, Escoltar, Escriure i Parlar. Els resultats s’expressen amb els tres nivells del TestDaF (TDN), 3, 4 i 5.\nHaureu de llegir textos curts relacionats amb la vida quotidiana universitària, com ara descripcions d’assignatures, calendaris d’esdeveniments, fullets, etc., i decidir quin enunciat correspon a cada text.\nHaureu de llegir un text periodístic (d’entre unes 450 i 550 paraules) sobre temes científics o sociopolítics i contestar preguntes sobre el tema en format multiple choice.\nHaureu de treballar sobre un text científic (d’entre unes 550 i 650 paraules) tret d’una publicació universitària o especialitzada i decidir si les afirmacions sobre el text són correctes i si apareixen en el text o no.\nHaureu d’escoltar un diàleg curt de la vida quotidiana universitària, com ara una conversa entre dos estudiants, i, alhora, haureu de fer anotacions sobre les preguntes.\nHaureu de seguir una entrevista o una discussió sobre temes científics de divulgació o bé relacionats amb els estudis i decidir si les afirmacions sobre el fragment que heu escoltat són veritables o falses.\nHaureu d’escoltar un discurs o una entrevista amb un expert i respondre breument les preguntes centrals del text.\nDurada: 40 minuts, aprox.\nUs proposarem un tema i haureu de redactar un text coherent i estructurat a partir de preguntes i dades estadístiques.\nHaureu de donar la vostra opinió sobre aquest tema i argumentar-la.\nExpressió oral (assistida per ordinador)\nHaureu de fer set exercicis en què us trobareu immersos en diverses situacions de comunicació de les universitats alemanyes.\nHaureu de recopilar informació, descriure gràfics i resumir-ne el contingut. Haureu d’expressar la vostra opinió i fonamentar-la, prendre posició, donar consells, considerar alternatives, i també plantejar hipòtesis.\nDurada: 35 minuts, aprox.\nEl TestDaF és un examen d’idioma decisiu pel que fa al requisit de competència lingüística per a l’admissió als estudis universitaris en universitats alemanyes. Es dirigeix a estudiants i aspirants a les universitats, però també és una prova internacionalment reconeguda dels vostres coneixements d’alemany per al desenvolupament de projectes científics i professions de l’àmbit acadèmic.\nCal tenir coneixements de l’idioma del nivell B2 com a mínim.\nCal tenir de 700 a 1.000 unitats lectives de 45 minuts d’alemany, en funció dels coneixements previs i de les circumstàncies d’aprenentatge (no es requereix certificat).\nPel que fa a les parts de comprensió escrita i comprensió oral obtindreu un punt per cada exercici resolt correctament (p. ex., multiple choice o verdader/fals). El nombre d’exercicis resolts correctament determina la classificació del nivell. Les dues parts de l’examen Expressió escrita i Expressió oral són valorades per examinadors especialistes amb formació i experiència. La valoració i la classificació del nivell es basen en un sistema de criteris establerts. Trobareu més informació detallada a www.TestDaF.de. L’examen es pot repetir tantes vegades com es vulgui.\nOn puc examinar-me del TestDaF?\nEl TestDaF es pot fer en centres examinadors que hi estiguin acreditats, com els Goethe-Institut, lectorats del DAAD i universitats o escoles d’idiomes. Podeu consultar els preus i les dates al centre examinador que hàgiu escollit.\nCentres examinadors del TestDaF\nVoleu preparar-vos d’una manera més intensiva?\nAl nostre centre no només podeu fer els exàmens oficials, sinó també aprendre alemany. El Goethe-Institut és el centre d’ensenyament d’alemany amb més reconeixement internacional.\nAneu als nostres cursos\nI si no trobeu cap centre a prop, també us pot interessar la nostra oferta de cursos a distància.


Entra en vígor a partir de l'1 de juny i fins al 30 de setembre\nActualitzada 30/05/2016 a les 11:58\nSalou activa la zona blava d'estiu a partir del dimecres dia 1 de juny i fins al 30 de setembre inclòs. L’horari de vigència és de les 10 a les 14 i de les 17 a les 22 hores, de dilluns a diumenge, festius inclosos. Un cop passades aquestes dates només restaran actives les zones blaves exclusives de tot l’any i que s’apliquen als carrers Barcelona, Berenguer de Palou, Via Augusta, Via Roma i Ciutat de Reus (a determinades zones) per tractar-se de zones comercials i per la necessitat de generar una major rotació circulatòria.\nEls ciutadans amb l’impost de vehicles domiciliat a Salou que disposin de la targeta d’aparcament de resident podran expedir un tiquet per aparcar en zona blava fins esgotar el crèdit de què disposi, depenent del tipus. La tarifa l’hora és de 1.25€, amb un total de 4 hores màximes per tiquet.\nEl municipi disposa de l’aplicació EYSAMobile per tal de realitzar els pagaments de la zona blava a traves de dispositius mòbils i facilitar així la gestió dels usuaris. Es pot descarregar des de l'AppStore i des de Google Play.


Almassora reserva 316.000 euros | Castellón Información\nL’Ajuntament d’Almassora reserva 316.000 euros per a un termini de quatre anys d’autobús urbà\n- 15 enero, 2022 -\nEl contracte pretén satisfer la necessitat d'oferir a la ciutadania el servei de transport urbà amb les millors prestacions\nEl contracte pretén satisfer la necessitat d’oferir a la ciutadania el servei de transport urbà amb les millors prestacions\nL’Ajuntament d’Almassora adjudicarà el servei de transport urbà per 312.400 euros. El departament de Contractació finalitzarà els tràmits la setmana vinent, coincidint amb l’entrada en vigor del pressupost 2022. El consistori va traure a licitació el contracte per 316.448 euros per a un termini de dos anys, més dos de pròrroga. L’oferta més avantatjosa per la qual s’adjudicarà és la de l’empresa La Hispano del Cid (Hicid).\nEl contracte pretén satisfer la necessitat d’oferir a la ciutadania el servei de transport urbà a Almassora amb les millors prestacions. D’aquesta manera, el plec de condicions ha prevalgut l’oferta econòmica, seguida de l’antiguitat de l’autobús, la inclusió dels trasllats a la platja al juliol i agost i a Santa Quitèria en les jornades de la romeria i ‘tornà’, a més d’en Tots Sants.\nL’alcaldessa d’Almassora, Merche Galí, ha explicat hui en roda de premsa que la voluntat de l’equip de govern passa per reforçar aquest tipus de serveis públics que aposta per la mobilitat sostenible i cohesiona als barris entre ells i amb el centre urbà. “Hem d’oferir alternatives al vehicle privat i, al mateix temps, promoure un ús eficaç amb parades estratègiques, preus raonables i freqüències idònies del transport públic”, en paraules de Galí.\nEn el cas dels serveis extraordinaris recollits en el plec de condicions del nou contracte figura la realització del servei de transport fins a l’ermita de Santa Quitèria els dies de romeria i ‘tornà’ amb viatges cada 30 minuts des de les 8.30 fins a les 18.30 hores (amb interrupcions entre les 9.30 a 10.30 hores) i de les 15.00 a 16.00 hores. L’eixida del primer viatge s’efectuarà des de la platja i l’últim viatge finalitzarà també en el districte marítim.\nPer part seua, el Dia de Tots Sants el servei públic de transport urbà acostarà a la ciutadania que ho desitge des del nucli urbà fins al cementeri cada 30 minuts des de les 8.30 fins a les 18.30 hores (amb interrupció entre les 13.30 a 15.30 hores). L’eixida del primer viatge del matí i de la vesprada s’efectuarà des de la platja i l’últim viatge del matí i de la vesprada també finalitzarà a la platja. La realització d’expedicions extraordinàries en les dates assenyalades sense cost extra, suposarà un estalvi per a l’Ajuntament.\nEls horaris, parades i tarifes del servei d’autobús urbà, així com de la resta de transports públics, estan a la disposició de la ciutadania en la web municipal www.almassora.es. El preu del recorregut urbà és de 0,60 euros en tarifa general i gratuït per a persones majors de 65 anys. A més, el consistori ofereix preus especials per a famílies nombroses i bons de 10 viatges.\n316.000 euros2 Ajuntament d'Almassora23 autobús urbà5 hicid5 merche galí196 mobilitat sostenible15 servei de transport urbà1


· Director principal de la Residiente Orkest de la Haia\n· Principal Director convidat de l’Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya\nL'holandès Jan Willem de Vriend és l’actual principal director convidat de l'OBC, a més del director principal de la Residentie Orkest de la Haia. De 1982 a 2015 va ser director artístic i violinista del Combattimento Consort Amsterdam, conjunt que ell mateix va fundar i que va aconseguir molts èxits, especialment amb obres poc conegudes dels segles XVII i XVIII i del repertori clàssic neerlandès d'avantguarda. Gaudeix d’un gran reconeixement internacional i després d'arrencar amb una sèrie pròpia al Concertgebouw d’Amsterdam, va fer una gira per tot el món.\nEntre les orquestres amb les quals ha col·laborat o ho farà pròximament es troben la Philharmonie Zuidnederland, l’Orkest van het Oosten, la Rotterdams Philharmonisch Orkest, la National Orchestra of Flanders, l’Orchestre national de Lille, la Konzerthaus Orchester Berlin, l’NDR Orchester, la Philharmonie Stuttgart, la WDR Orchester, la Tonhalle Orchester, la Bergen Philharmonic i la Melbourne Symphony Orchestra. El pròxim 29 de juliol dirigirà l'Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya al Concertgebouw.\nÉs destacable també la seva participació en òperes basades en obres de Monteverdi, Händel, Telemann, Bach, Gassmann o Mozart i dirigides per la directora escènica Eva Buchmann, amb les que ha girat per tota Europa i Amèrica.


Punt Volat 4. Quadern d’activitats. Llengua catalana i literatura 4t ESO - Didacta +\nAquest material del projecte Punt volat està estructurat en cinc eixos de treball: Comunicació, Gramàtica, Literatura, Ortografia i Lèxic. Cada un d’aquests eixos planteja un projecte final per treballar els continguts de forma global. A partir de les activitats plantejades al llarg del quadern, l’alumnat adquireix les competències lingüístiques i transversals que estableix el currículum de la matèria.\nEn aquest nou curs treballarem la tipologia textual i les propietats del text, els tipus d’oracions, la literatura des del Modernisme fins a l’actualitat, les errades ortogràfiques més freqüents, i aspectes de lèxic com ara les paraules derivades o les locucions.\nquantitat de Punt Volat 4. Quadern d’activitats. Llengua catalana i literatura 4t ESO\nCodi del producte: 9788417803360


L'Ajuntament de Tarragona i la Coordinadora de Colles Castelleres celebren els deu anys de castells com a Patrimoni Mundial — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › Patrimoni › Notícies › Notícies 2020 › L'Ajuntament de Tarragona i la Coordinadora de Colles Castelleres celebren els deu anys de castells com a Patrimoni Mundial\nUna de les imatges del primer vídeo dels 10 anys de Patrimoni Mundial dels castells.\nDilluns 16 de novembre es complirà el desè aniversari de la inclusió dels castells a la llista representativa del Patrimoni Immaterial de la Humanitat de la UNESCO. L’alerta sanitària ha impedit poder realitzar un acte públic amb totes les entitats i organismes vinculats al món casteller, però amb la voluntat de recordar aquesta data tan significativa la Coordinadora de Colles Castelleres de Catalunya (CCCC) i l’Ajuntament de Tarragona engeguen una campanya commemorativa a les xarxes socials.\nEntre dissabte 7 i dilluns 16 de novembre es llançaran deu vídeos que defineixen els castells a partir de diferents conceptes i els il·lustren a través de les imatges espectaculars que ofereixen les diades castelleres.\nLes fotografies són d’Emilio Barruz, Ariadna Brunet, Mireia Comas, Laia Díaz, Lins Griñó, David Oliete, Josep Pont, Laura Rodríguez, Laia Solanellas, Gemma Soldevila, Jon TC, Pere Toda (alguns dels integrants del Col·lectiu Fort) i Pau Venteo, però també s’ha comptat amb imatges cedides pel Centre de Documentació Castellera de Catalunya, situat a Valls, o dels Nens del Vendrell.\nLa campanya vol recordar, a més dels 10 anys d’aquesta efemèride que projecta els castells a nivell internacional, els 200 anys d’història d’aquesta tradició.\nAquí us deixem el primer vídeo:\nPodeu consultar tots els vídeos a la llista de reproducció del YouTube de Tarragona Cultura.


Premi a Burgos per a un treball de la Unitat de Diàlisi de Figueres - Diari de Girona\nPremi a Burgos per a un treball de la Unitat de Diàlisi de Figueres\n?El Congrés Nacional d'Infermeria Nefrològica ha reconegut una investigació dels professionals figuerencs sobre l'ús d'un tipus d'agulles, que van seguir 36 pacients durant sis mesos\nddg 12.10.2017 | 10:37\nEls professionals de l´hospital de Figueres que han estat premiats al congrés de Burgos. hospital de figueres\nLa Unitat de Diàlisi de l'hospital de Figueres ha rebut el premi Izasa del Congrés Nacional d'Infermeria Nefrològica que se celebra a Burgos. El treball de cinc professionals de la Unitat de Diàlisi de l'Hospital de Figueres, Avaluació de la introducció de l'agulla Supercath en una unitat de diàlisi, ha rebut el premi Izasa d'accessos vasculars i noves tecnologies al congrés que organitza la Societat Espanyola d'Infermeria Necrològica i que és un dels principals reconeixements d'aquesta especialitat infermera de l'Estat espanyol.\nA principis del 2016, Montse Goy, Alícia Rey, Ramon Sans, Isabel Pérez i Hilda Fernàndez, quatre infermeres i un metge especialitzats en nefrologia, van començar un treball de recerca amb la inquietud de saber si les noves agulles Supercath (catèter-fístula) que s'havien introduït a la Unitat de Diàlisi de l'Hospital de Figueres cinc anys enrere, podien representar una millora per a alguns dels seus pacients. Concretament, per als que tenien el punt de punció a la flexura del colze o a la cara interna del braç, o que estiguessin agitats o desorientats.\nAixí, es van proposar avaluar la punció amb catèter-fístula en pacients amb insuficiència renal crònica terminal, que duien a terme tractament d'hemodiàlisi i eren portadors de fístules arteriovenoses natives.\nA l'estudi hi van participar 36 pacients que complien els criteris d'inclusió. Es van registrar diversos paràmetres com la dosi de diàlisi, la pressió venosa i l'arterial, el flux de sang i el temps d'hemostàsia postdiàlisi, l'estona que dura el sagnat després de retirar l'agulla.\nEl treball va durar sis mesos; un total de 24 sessions per pacient, dotze tractaments amb Supercath i dotze més amb l'agulla tradicional.\nL'agulla tradicional de diàlisi és rígida i metàl·lica, no disposa de catèter, de manera que és més fàcil que pugui produir molèsties i lesions un cop és dins el vas sanguini. D'altra banda, la Supercath està revestida per un catèter de plàstic i en el seu interior hi ha una agulla que serveix per punxar i que, a diferència de l'anterior, es retira un cop ha estat col·locat el catèter.\nD'aquesta manera, com que no lesiona l'accés vascular o fístula, el pacient té més mobilitat, menys dolor i menys hematomes.\nL'estudi de les dades conclou que no hi ha diferències estadísticament significatives en la utilització d'un o altre material, excepte en la pressió del circuit, que és més baixa en el cas del Supercath per les seves característiques.\nMontse Goy, explica que «això ens fa pensar que amb aquest material es podrien assolir fluxos sanguinis més elevats, fet que podria significar una millor qualitat de diàlisi per al pacient».\nAquest treball «ens obre la porta a plantejar-nos una nova hipòtesi», que caldrà validar amb un altre estudi, «és possible millorar la depuració de la sang, modificant el flux sanguini, sense que això afecti l'accés vascular?», indica Goy. Depurar millor la sang tindria uns beneficis clars per al pacient que augmentaria la supervivència, es trobaria més bé i guanyaria qualitat de vida.\nEl congrés d'infermeria nefrològica celebrat a Burgos també ha premiat, en altres categories, treballs presentats per professionals de l'Hospital del Mar de Barcelona, l'Hospital de Manacor i FRIAT Las Encinas de Salamanca.


Majoria de causes antròpiques - Imagina Ràdio\nMajoria de causes antròpiques\nUn dels territoris que té un risc molt elevat pels incendis son les Terres de l’Ebre perquè tenim tots els factors que ho fan possible, el clima mediterrani que es caracteritza per la coincidència en l’època més càlida amb la més seca acompanyada de vents i tempestes seques, aquest clima fa possible que cada any tinguem molts incendis. El paisatge forestal que tenim ara és diferent del de mitjans de segle, la transformació dels territoris per les dinàmiques econòmiques, social i pel canvi climàtic afavoreixen que els incendis siguin més grans, intensos, ràpids i sobretot complexes per la presència de béns i persones que son les primeres que s’han de protegir. En un sol dia de juliol hi va haver deu incendis de vegetació a la Fatarella, Godall, Garcia, Santa Bàrbara, la Sénia o la Pobla de Massaluca sent aquest el més greu de tots.\nLes causes dels incendis segons l’estudi que ha fet la Generalitat son per causa desconeguda 13%, intencionats 24%, accidentals 12%,negligències 39%, causes naturals 11% les xifres revelen que mes del 80% son antròpiques o sigui responsabilitat humana. Els usos forestals, ramaders i agrícoles son relació directa amb els incendis perquè afecten la distribució i la quantitat de vegetació que actua com a combustible dins d’aquest, l’abandonament de les pastures, la intensificació de l’agricultura o la reducció d’aprofitaments forestals son causes directes de l’expansió del combustible forestal i l’aparició d’incendis de molta intensitat que a vegades superen els mitjans d’extinció.\nEls incendis son un toc d’atenció de com tenim la situació dels boscos amb un augment de la vegetació per la desertització del món rural, els cultius, l’aprofitament forestal, les polítiques de supressió del foc o l’abandonament de la pastura i el canvi climàtic que amb l’augment de la calor fa que els boscos tinguin estrès hídric, un paisatge sec continuat i molt vulnerables als incendis que si es produeixen, son ràpids i devastadors. Però el foc és difícil de controlar, per aquest motiu s’ha d’actuar sobre les causes que l’originen i com s’estén. El canvi climàtic comporta un augment de temperatura perillosa per la ignició dels arbustos combustibles, la pitjor de les combinacions meteorològiques perquè hi hagi incendis és la regla del 30, 30° de temperatura, una humitat del 30% i un vent de 30 km per hora. Aquesta combinació greu fa que l’incendi sigui ràpid i virulent. Però tot i que el foc ho destrueix tot s’ha de tenir en compte l’autosuccessió, que és reconèixer la capacitat dels ecosistemes mediterranis de recuperació després d’un incendi reconstruint de manera eficient el port forestal i arbustiu. Aquests estudis sobre la regeneració dels boscos la va introduir a la mediterrània l’ecòleg Louis Trabaud que estava convençut que els focs son els modeladors dels boscos a llarg termini perquè segons ell els boscos estan condemnats a cremar-se.\nLes administracions haurien de començar a fer prevencions passives essencialment gestió forestal, fent una assignació als pressupostos per tal de ser creïbles, fer un pla de prevencions d’incendis sobre les infraestructures, aquesta assignació serviria per fer tallafocs en els boscos amb pistes forestals, crear punts d’aigua, franges lliures de vegetació, giradors amb pistes on puguin circular dos cotxes. Les aclarides també son importants, es tracti d’aclarir la massa forestal en zones repoblades i per acabar les desbrossades accions per fer fora la vegetació més inflamable per minorar tots els riscos de foc. Per últim, campanyes de sensibilització, informació, conscienciació i formació de la ciutadania perquè només evitant les conductes de risc serem capaços d’aturar les causes dels incendis que son majoritàriament Antròpiques. Pensem-hi.\nArticle anteriorEl Club Patí L’Aldea necessita 30.000 euros per participar en el Mundial de Paraguai\nArticle següentEl Govern estudia presentar al·legacions a la MAT que vol passar per la Terra Alta i la Ribera d’Ebre


Revistes electròniques - Guia de recursos d'Economia i Empresa - Guies i tutorials del CRAI at Universitat Rovira i Virgili\nGuia de recursos d'Economia i Empresa\nRecursos d'Economia i Empresa\nDades de sectors\nTFG TFM PFG PFC\nRePEc: Research Papers in Economics / IDEAS\nBusiness Source Premier recupera articles de revistes a text complet sobre economia i empresa, màrqueting, , sistemes d’informació de gestió, POM, comptabilitat, finances, recursos humans, negocis, etc).\ninformes d’investigació de mercat,\ndades d’empreses (perfils i análisis SWOT (DAFO)\ninformes de sectors industrials\ndades sobre països\nestudis de casos (pocs)\nGuia d'ús elaborada pel CRAI URV\nGuia d'ús de BSP\nECONLIT recull referències d’articles i de llibres sobre economia i finances: teoria monetària, història econòmica, economia pública, etc). Elaborada per l’American Economic Association i d’abast internacional.\nIndexa també alguns Working Papers de RePEC (Research Papers in Economics), conferències i obres col·lectives.\nPots accedir al text complet d’aquelles revistes que la URV tingui subscripció o estiguin en obert.\nLa llengua de consulta és l’anglès\nGuia d'ús d'ECONLIT\nFACTIVA conté text complet de premsa nacional i internacional i documents multimèdia (vídeos, àudio), imatges, etc. procedents de 640 agències (Reuters, Europa Oress, Dow Jones…), de 2.300 diaris (La Vanguardia, El País, El Economista, The Times…), revistes (Expansión, The Economist, Fortune, Newsweek…),10.000 llocs web, publicacions de la Unió Europea (Eur-Lex), etc.\ninclou un apartat d’informació econòmica i financera d’empreses internacionals “Empresas/Mercados” des d’on es pot acceder als informes de les empreses.\nRePEc: Research Papers in Economics / IDEAS és un projecte cooperatiu per a la difusió de la investigació en economia.\nConté la base de dades IDEAS basada en RePEC amb articles, documents de treball, llibres, etc. molts d’ells a text complet.\nTambé proporciona les cites dels documents gràcies al projecte CitEC (Citations in Economics).\nSALES & MARKETING SOURCE està adreçada als professionals del màrqueting i les vendes. Cobreix la gestió de marca, tècniques de vendes i gestió de relacions amb el client.\nTambé inclou articles relacionats amb activitats de mercadotècnia de diferents indústries.\nOfereix accés al text complet d'articles de més de 190 publicacions entre les quals podem citar Journal of Marketing, Journal of Marketing Research o Advertising Age.\nDialnet Plus recupera articles i alguns llibres de moltes disciplines entre elles Economia i Empresa i en diferents llengües: català, castellà, gallec…Moltes vegades està disponible el text complet.\nInDICES CSIC. Similar a DIALNET, recupera articles, llibres, etc. publicats a revistes científiques espanyoles (també sobre Economia i Empresa) i en alguns casos proporciona el text complet.\nScopus és una base de dades multidisciplinar que recull referències bibliogràfiques, resums o el text complet de publicacions de reconegut prestigi a nivell internacional. Facilita les cites que rep un article, indicadors d’impacte, índex h, quartils, etc.\nWeb of Science és una base de dades multidisciplinar que recull referències bibliogràfiques, resums o text complet de publicacions de reconegut prestigi a nivell internacional. Proporciona eines d’anàlisi per valorar la qualitat de les publicacions: cites, índex h, etc. Inclou tres bases de dades per àrees: Science Citation Index, Social Science Citation Index i Arts & Humanities Citation Index.\nA més ofereix l’eina Journal Citation Report que inclou el Factor d’Impacte (Impact Factor) de les publicacions.\nIntrodueix el/s terme/s que t’interessi a la caixa del Cercador\nen alguns casos aniràs directament a la revista\nen d’altres casos hauràs d’escollir l’accés, segons l’any i el volum o número que t’interessi\nVideotutorial: Com buscar una revista electrònica al Cercador del CRAI\nsi trobes pocs resultats utilitza els termes de cerca en anglès: "child psychology"\nLimita els resultats al menú de l’esquerra per Format --- Article, capítol\nSi només vols articles electrònics limita també per Text complet a l’opció Tipus de contingut\nClica el botó per accedir al document i visualitzar-lo o descarregar-te’l\nVideotutorial: Com buscar articles electrònics o capítols de llibres al Cercador del CRAI\nDarrera actualització: Jun 12, 2020 11:11 AM\nMatèries: Economia i Empresa\nEtiquetes: Economia, Empresa, Recursos electrònics


Capítol 8: Una caseta per a viure – Diario de una acogida\nCapítol 8: Una caseta per a viure\nJa estem a la nostra Caseta!\n“Будинок” (Budynok) significa “casa” en ucraïnès. “Casa” és una paraula enorme. “Casa” no només són les quatre parets del nostre pis, aquell habitatge al qual tornes quan acaba la teva jornada laboral. “Casa” és més. “Casa” és la cuina on et prepares el cafè pel matí, la sala on gaudeixes de la companyia de les persones que estimes, són les parets que escolten el teu riure o protegeixen les teves llàgrimes. “Casa” és llar.\nLes set famílies ucraïneses a la porta de La Caseta\nLes famílies d’Ucraïna, que portem acollint des de fa ja moltes setmanes, no tenien ni sentien una casa. La seva, al seu país, molts l’han perdut a causa dels bombardejos de la invasió militar Van arribar a Barcelona el 18 de març, però han hagut de viure en hotels durant moltes setmanes fins a poder trobar un allotjament estable. És evident que poder viure en un hotel és de molt agrair en una situació com la d’aquestes famílies: persones soles amb un infant amb càncer i en un altre país. Però, poder arribar a una casa, a casa teva, és diferent. Suposa una seguretat, una relaxació i intimitat que en un hotel no pots tenir.\nFa ja setmanes que, gràcies a altres fundacions, la Casa Ronald McDonald i AFANOC-La Casa dels Xuclis, vam poder allotjar a cinc famílies en els seus recursos específics per a infants oncològics. La Fundació Enriqueta Villavecchia també va oferir dos dels seus pisos d’acollida per a quatre famílies més. Tots aquests recursos, molt a prop dels hospitals de referència on atenen als infants: L’Hospital Vall d’Hebron i l’Hospital de Sant Pau de Barcelona. Però, el dispositiu continuava tenint la gran necessitat de trobar un allotjament estable per a les set famílies d’infants atesos a l’Hospital Sant Joan de Déu.\nI per fi ho hem aconseguit! I en temps rècord!\nA l’esquerra, la sala de jocs, a la dreta, les famílies menjant juntes al jardí\nUna família, el Lutz i la Loreto, ens ha ofert casa seva durant 9 mesos per a poder atendre a aquests infants i a les seves famílies. És una casa preciosa amb jardí, amb molt d’espai, lluminosa…I molt a prop de l’hospital on es tracten els infants. No només ens l’han cedit, sinó que s’han preocupat que tot estigués perfecte, d’acostar-se a conèixer les famílies i d’estar atents a tot.\nEl passat dilluns 2 de maig vam poder entrar a la casa i teníem quatre dies per a que estigués tot impecable. El dissabte 7 vam fer el trasllat. Han sigut dies sencers els que ens hem passat muntant mobles, repintant espais, aconseguint coses que ens calien…\nLes famílies han col·laborat moltíssim ajudant a posar la seva casa, La Caseta, en marxa. Fins i tot els infants han ajudat a col·locar joguines, a muntar petites coses…! Estaven molt il·lusionats.\nVolem agrair de tot cor l’ajuda, implicació i il·lusió de:\n– A l’Ana i la Mª José, que han coordinat mil temes a la vegada.\n– Al Miquel i el Miki, que han arreglat banys, cuines i molts altres temes imprescindibles que calia posar a punt.\n– Al Javier i la seva dona, que van venir a penjar i col·locar coses.\n– A tots els voluntaris que han vingut a muntar mobles (el Gorka, el Nacho, la Laura, el Florian, el Pablo, el Dr. Enric Carreras…)\n– A Pulseras Candela que ens ha ajudat a aconseguir matalassos i coixins.\n– A la Cristina que ens ha portat bressols i roba de llit per a bebès.\n– Al Marc i el Pablo que ens han portat roba de llit.\n– A la Cristina que ens ha ajudat traduint i preparant la sopa Borsch, típica d’Ucraïna.\n– A Serunion que ha ofert i envia el menjar cada setmana.\n– A Turris que ens ofereix el pa 4 cops per setmana.\nCom podeu veure, és cosa de moltíssims, però, per fi, estan a casa.\nBenvinguts, esteu en un lloc segur.\nЛаскаво просимо, ви в безпечному місці.\nUs convidem a veure el programa Tot es Mou, La lluita contra el càncer infantil, en primera persona, de TV3 on van donar veu a la nostra iniciativa.\nAviat continuarem explicant-vos el Diari d’una Acollida. Segueix-nos a través d’ Instagram i Facebook i en aquest blog.\nSi vols col·laborar amb la Fundació Enriqueta Villavecchia i la Fundació Josep Carreras, pots fer-ho a través del Dispositiu Especial de d’Acollida a nens oncològics. Necessitem més recursos per a poder continuar atenent a aquestes famílies.


El repte dels 100 cims: Puig Vicenç\ncim número 8 del llistat dels 100 cims de la FEEC\nUrb.La Selva Negra (Vallirana)-Sant Salvador-Can Bogunyà-Vall d'Arús-Serra de Can Güell-Puig Vicenç-El Bosc Gran-Can Bogunyà-Sant Silvestre-Urb. La Selva Negra\nDistància recorreguda 8 Km. Temps 1 h. 56 min.\nAltura màxima 467 metres Ascens acumulat 297 metres\nEn principi, fàcil excursió que no ha de comportar cap problema ni dificultat. El recorregut es fa, en la seva totalitat, pel sender de petit recorregut PR C-163. Proposem que el recorregut es faci seguint el sentit contrari a les agulles del rellotge ja que els desnivells son més suaus i les pendents més fortes es fan de baixada.\nComencem la sortida aparcant el cotxe al final del carrer de l'Argentina, a la urbanització La Selva Negra, de Vallirana. En aquest punt trobarem un pal indicador que ens mostra la direcció a seguir per anar a Sant Silvestre.\nAgafarem aquesta pista deixant l'asfalt. Al poc temps arribarem a una corba de la pista amb troncs secs d'arbres fent de vorera. Si ens desviem pel sender que puja a dreta al darrera d'un gran tronc, pujarem a Sant Silvestre, ermita en estat ruïnós. Tornem a la pista i sortirem de nou a l'asfalt. Seguirem en sentit Sud-Est, deixant un camí particular que porta a un centre caní i a Can Bogunyà. Continuarem sempre per la pista principal fins l'alçada del Polvorí. Aquí agafarem la pista que segueix més cap al Nord, deixant altre pista a la nostre esquerra, que també ens serviria per arribar al Puig Vicenç, però fent molt més curta la sortida. Sortirem a la Vall d'Arús i seguirem per pista en molt bon estat fins que trobem altre angle de ferro clavat al terra que ens senyala altre encreuament de pistes. La que hem de seguir es la de la nostre esquerra, tot i que sembla "tancada" per una fila de pedres al terra. La que segueix per la dreta es dirigeix a Penyes del Moro i, tot i que faríem una gran volta, també ens podria porta a Puig Vicenç. En aquest encreuament, si aconseguim passar les bardisses que tenim a la nostre esquerra, sortirem a un camp a on podrem veure una antiga cabana de pedra seca. Seguint per la pista "tancada" de la nostre esquerra, una vegada hem passat el Torrent del Salt del Bou, trobarem a la nostre dreta un Pou de Glaç. Continuarem per la pista molt evident fins que trobem altre pista que puja decididament, en sentit Sud-Est, per la nostre dreta. Agafarem aquesta pista de plaques de pedra que semblen de calç i ens anirem acostant a un parell de línies elèctriques. Just a l'arribar veiem una pista que ve per la nostre dreta. Aquesta pista ve de Penyes del Moro així que seguirem per la nostre esquerra, en sentit Est, passant per sota els cables elèctrics. Seguirem caminant per sota els cables fins que trobem que la pista fa un revolt cap a la dreta. Seguim per aquest revolt i trobem senyals de pintura verda. Les anirem seguint fins que arribem a un encreuament senyalitzat amb un pal indicador. Seguirem direcció al Puig Vicenç. Deixarem una pista que es va cap a la nostre dreta i es dirigeix a la urbanització Can Güell i ja no tindrem cap més encreuament fins trobar el pal indicador del cim del Puig Vicenç. A la dreta veurem el pilar de formigó que marca el punt geodèsic. Per baixar anirem seguint les indicacions que manen cap a Vallirana, seguint els senyals del PR C-163. Després de passar un diposit d'aigua dels bombers haurem de deixar la pista i prendre un corriol que s'endinsa en la vegetació i baixa al Bosc Gran. Aquest corriol va a parar a un altre que ens surt d'esquerra a dreta. Qualsevol branca que agafem ens portarà de nou a l'asfalt i al final del recorregut. Nosaltres vam anar per la esquerra, en sentit Oest per estalviar-nos uns quants metres d'asfalt i vam anar a sortir a l'alçada del desviament cap a la gossera. Vam desfer el camí i vam tornat al cotxe.


13D: Sentmenat decideix - sentmenat.com\nInici Societat Civil 13D: Sentmenat decideix\n13D: Sentmenat decideix\nLa Consulta per la Independència ja ha començat. Al voltant de 6.200 sentmenatencs poden participar avui a la consulta organitzada per l’associació Sentmenat per l’Autodeterminació i podran pronunciar-se a favor o en contra de la possibilitat que Catalunya esdevingui un estat independent. La votació té lloc al Salonet de la Societat Coral de les 9 del matí a les 8 del vespre.\nSentmenat és un dels 170 municipis del Principat que avui expressa la seva opinió sobre el dret de Catalunya a ser un estat independent, mitjançant la consulta popular organitzada per Sentmenat per l’Autodeterminació en la que podran participar tots els majors de 16 anys residents al municipi.\nLa votació té lloc al Salonet de la Societat Coral, que ha ofert desinteressadament les seves instal·lacions per a la celebració de la consulta. La sala habilitada com a col·legi electoral ha obert les portes a les 9 del matí i les tancarà a les 8 del vespre.\nA més de les votacions, SPA ha organitzat un seguit d’activitats que acompanyaran la jornada electoral que tindran lloc a la Plaça de la Vila: una botifarrada esparracada a 2/4 d’11 del matí, una xocolatada a les 5 de la tarda i concerts a partir de les 6.\nUna setantena de persones participen en l’organització\nMés de 40 voluntaris convocats per l’organització de la consulta estan vetllant durant tot el dia pel bon funcionament. A més, més de 30 personalitats, agrupades sota el nom genèric de «notables» pel seu càrrec o trajectòria dins o fora del municipi, estan exercint d’observadors del procés i donaran fe escrita de la seva netedat.\nPoden exercir el seu dret a vot tots els sentmenatencs majors de 16 anys, ja siguin nascuts a la Comunitat Europea, que s’hauran d’acreditar amb el carnet d’identitat, o estrangers no comunitaris, que hauran d’identificar-se amb el document d’identitat d’estrangers residents (NIE) o el passaport del país d’origen.\nSeguiment especial de la consulta i resultats a sentmenat.com\nDurant tot el dia, sentmenat.com estem fent un seguiment exhaustiu de la jornada electoral. Per això hem habilitat la nova secció En directe a la portada, en la qual podreu veure en temps real les actualitzacions que anirem fent regularment.\nTambé podreu fer el seguiment de la jornada en directe via Twitter, Facebook i Tumblr.\nA més, un cop s’acabi el recompte podreu veure’n els resultats a la pàgina especial de la consulta. Una secció on a més dels resultats de Sentmenat, podreu consultar també els de tots els altres pobles que avui celebren la consulta.\nDiumenge d'art i comerç900 persones ja han participat a la Consulta\n13/12/2009\tSocietat Civil1


Pere Gimferrer: «Aspiro a què el poema sigui atractiu encara que no ho captis tot» | NacióDigital\nEntrevista a l'autor barceloní, que publica el poemari "Marinejant" | L'escriptor, un dels més respectats i brillants del panorama literari, explica que va ser escrit en un "parèntesi" provocat per una intervenció | "Em feia por que la poesia del poemari quedés hermètica i freda", afirma\nper Esteve Plantada , 17 de gener de 2016 a les 21:40 |\nPere Gimferrer, a la seu d'Editorial Planeta a Barcelona | Adrià Costa\nJugant amb les formes i la seva veu poètica, Pere Gimferrer (Barcelona, 1945) s'endinsa en la pròpia mesura humana a Marinejant, el seu darrer poemari. El poeta, una de les ments més brillants de la literatura catalana, té ganes de xerrar i de mostrar tot allò que el nou llibre amaga, potser perquè aquest el toca de molt a prop i l'ha fet exposar-se als lectors més que en d'altres ocasions. Escrit després d'una intervenció quirúrgica –"un parèntesi", tal com ell anomena–, Marinejant és una peça condensada i plena de llocs on quedar-s'hi, on pensar, on saber-se part d'una tradició que Gimferrer sap fer ressonar en tots els versos. El llibre arriba després d'El castell de la puresa (Proa, 2014) i esdevé la penúltima pàgina d'una obra que compta amb cims com Els Miralls (1970), La llum (1991), Mascarada (1996) o L'agent provocador (1998).\n- Són els versos de Marinejant "massa humans", tal com diu la cita de Carles Riba que encapçala el llibre?\n- Això és el començament del pròleg de Salvatge Cor (1952) i, a més, està copiant una frase de Nietzche, tal com afirma Giuseppe Grilli, el meu prologuista. En tot cas, la frase de Riba és molt més extensa i aprofundeix en la idea que aquells versos que vindran són la part més animal de la persona i els altres la seva part més apol·línia, com veiem a les Elegies de Bierveille (1943) o Tres suites (1937). Amb tot, jo només he agafat la primera frase, reafirmant la idea central i avisant que els versos de Marinejant tiren més cap a mi que cap a la cosa apol·línia o dionisíaca que diu que la bellesa és només de la paraula. Però bé, això ho diu en Riba i em sembla que ell ho fa amb una certa coqueteria.\n- I vostè no fa servir la mateixa coqueteria?\n- En part sí, però la situació és molt diferent. Carles Riba es pensava que era molt vell, però tenia 59 anys. Jo en tinc 70! També és cert que l'època històrica era una altra, amb una consciència de l'edat diferent. Riba, d'altra banda, venia de fer una poesia summament hermètica, en aparença sobre Grècia, tot i que parlava de la nostra guerra, d'Espanya i de Catalunya. Tres suites era molt hermètic. I jo també he estat molt hermètic, però d'una manera molt diferent a la seva. Per exemple, ell no parla mai de pel·lícules, i jo en parlo molt.\n- Marinejant es refereix molt directament a la seva persona individual, a diferència del que passava a El castell de la puresa, que era un llibre assentat sobre la paraula. De l'hermetisme passa més a la humanitat, a la visceralitat?\n- Riba en diu "la part animal", tot i que em sembla una mica exagerat per part d'ell. Però jo parlo d'una cosa molt concreta, ja que he patit un interval en la meva vida on vaig ser intervingut quirúrgicament. L'operació no era greu, però interromp la vida i et fa meditar sobre el temps.\n- Giuseppe Grilli afirma al pròleg que vostè li va aclarir que aquest poemari són "els diaris de mal/estar". És així?\n- Efectivament. L'operació no era greu, però era una interrupció, al quiròfan, amb anestèsia. El "pre" i "post" operatori interromp el ritme, i hi ha uns dies on només pots optar per tres coses: no fer res, llegir o escriure. Jo vaig optar per escriure. El poema més llarg de tot el llibre, La quiete dopo la tempesta, està fet l'endemà de l'operació.\n- L'endemà mateix?\n- És que no podia fer gaire cosa més que això o res. Ah, és clar, podia llegir! Però en aquells moments no en tenia ganes. A més, només tenia una mà útil, la dreta. Vaig escriure el llibre molt precàriament, a mà i amb poca cosa on recolzar el paper. Amb una escriptura que no pretenia ser res més que alguna cosa que pogués ser reconstruïda després.\n- Una data precisa, la de l'operació, es connecta amb l'escriptura d'un poema. El fet que tots els poemes estiguin datats no és nou, però a diferència d'altres llibres seus, ara sí que hi ha un ordre d'escriptura i datació. Aquesta suspensió vital que provoca l'escriptura del llibre ve acompanyada d'algun canvi estilístic?\n- Cap ni un. Només afecta les coses que reflecteix. A nivell d'escriptura, jo sóc el mateix.\nPere Gimferrer Foto: Adrià Costa\n- El llibre ve precedit per una dedicatòria amb el record del seu avi llegint-li Stendhal. Vostè agafa aquella voluntat de passar el mirall per la realitat?\n- El punt essencial de la cita és el meu avi. Stendhal és una cosa que el caracteritza a ell. Dit això, l'escriptor francès i jo tenim en comú la passió per Itàlia. Però, quants avis fan llegir Stendhal al seu nét? No gaires, oi?\n- Jo no en conec cap.\n- Pensi, a més, l'edat que jo tenia quan ho feia, uns tretze o catorze anys.\n- Era molt precoç.\n- El meu avi també, en aquest sentit! Me l'explicava, me'l comentava, prenia partit sobre les coses que anaven apareixent al llibre. També em feia llegir els Cims borrascosos (1847) d'Emily Brontë, però, més particularment, El roig i el negre (1830) d'Stendhal.\n- Ara que m'explica aquestes vivències que connecten la literatura amb la seva vida, val a dir que la seva obra és plena d'ancoratges de i cites constants, a d'altres autors, obres o fets. A Marinejant, com no podia ser d'altra manera, també hi ha moltes referències citades, que ajuden al lector a entrar a un món molt personal.\n- No aspiro a què tot s'entengui! La meva aspiració, reeixida o no reeixida, és que el poema sigui interessant o atractiu, encara que no captis ni de bon tros totes les referències. Aquestes tenen una funció, també, de patchwork, de collage, una cosa inserida que, encara que no sàpigues d'on ve, t'ha de poder interessar... Això sempre que l'autor, en aquest cas jo, ho hagi fet bé. La Divina Comèdia és un llibre farcit de referències i hi ha moltes coses que no sabem el que són si no llegim alguna versió anotada. Però, si el poema funciona i els versos sonen bé, allò t'interessa.\n- Hi ha un parell de citacions al llibre que m'han sorprès, com la feta al diari basc Egunkaria i la cita a la cançó Black is Black.\n- En el cas d'Egunkaria, és una cosa relativa a la llibertat expressió i al nacionalisme. Quan van prohibir l'Egunkaria van fer una edició en català. Allò va ser un gest solidari i el vaig comprar. Hi havia bàsicament el mateix diari que es faria en basc, amb alguns elements catalans.\n- I Black is Black?\n- És una peça excel·lent! I em va perfecte perquè "blanc" i "black" s'acosten fonèticament i volen dir el contrari. És una cançó boníssima convertida en estàndard, en tot un clàssic.\n- Curiosament, el llibre té un to general molt negre, molt "black".\n- Sí. De fet, a la meva poesia hi ha uns dominants: el foc, la llum, la foscor, els ulls. Aquests elements no falten mai. Els ulls donen vida a qualsevol cosa. El foc i la llum dóna una plasticitat i fa més fàcil que el lector ho visualitzi. La foscor és l'invers i també té eficàcia en l'oposició amb la llum.\n- Concretament, al poema on surt referenciada la cançó diu que "el món de veritat és no existent".\n- Això té molta història, és una fita periodística. La "veritat no existent" és vocabulari periodístic d'una època determinada sobre un fet determinat. Recorda que Mikhaïl Gorbatxov té una clapa al cap? No hi havia, aleshores, cap imatge televisiva o fotogràfica propagada a la Unió Soviètica on es veiés la taca. La clapa a de Gorbatxov a la Unió Soviètica era una "veritat no existent". Això té molt de suc, perquè no és com passava a l'època staliniana, en què en una foto ho esborraven tot. És treure un element d'un personatge i fer que només en un lloc no existís.\n- A De dreyt nien agafa un vers de Guillem d'Aquitània.\n- És el final del primer vers del més antic dels poemes occitans trobadorescos. Guillem d'Aquitània diu "faré un vers del dreyt nien", un "vers del pur no-res". El poema diu que el poeta no parlarà de mi ni dels altres ni de la mort, ni de res més. I continua dient que tractarà del no-res. És difícil saber si és una anticipació de la poesia molt posterior o si és una broma d'un gran cavaller feudal. El poema és molt bo! Però tampoc no cal anar tan lluny... Gabriel Ferrater és ple de poemes amb títols que poca gent entén.\n- Aquest, a més, és un poema breu i també un dels que més commou de tot el llibre. El primer vers diu "La vida té una llum de marinada", que és una idea que recorre la resta de versos. La llum és molt present.\n- També hi ha una cita indirecta i el·líptica de Shakespeare. "I, com en Shakespeare, veuen les madrèpores".\n- El llibre és ple de punts que són molt emocionants. El primer poema, just després de la cita inicial comença amb "Poema fosc, la meva joventut".\n- Tant de bo siguin poemes emocionants! Perquè el perill és que aquesta poesia quedi hermètica i freda. Això és el que em feia una mica de por. Pel que fa al vers que obre el llibre, "Poema fosc, la meva joventut" és ambigu. Pot voler dir el que entens a primer cop de vista, però en el fons vol dir una altra cosa: per a mi, "la meva joventut avui és fosca" és en el sentit d'obscur. No sóc capaç d'interpretar la meva joventut d'ara per la diferència de perspectiva, i avui en tinc una altra. En aquest sentit, és fosc i obscur. Però també es pot interpretar literalment.\n- Sagesse comença amb el vers "L'home que viu de les sagetes negres", iniciant una enumeració molt potent, potser un dels cims del llibre.\n- Crec que és un molt bon poema (riu). Hi ha tres poemes molt similars, de la mateixa família i consecutius: Observatori, Sagesse i Complain.\n- Els tres tenen un to que enganxa. També hi ha, com és habitual, molta substància cinèfila. Flash Forward en seria un bon exemple, tot i que és sobre un procediment i no sobre cap film en concret. Al poema visualitzem el passat i el present i és, a més, el preludi de la fi, just abans d'El passatger, que és un poema que sacseja, amb uns versos finals molt durs.\n- Aquest poema té una història molt concreta. Jo vaig acabar el cicle de la malaltia i de la convalescència immediata, i vaig pensar que no s'havia d'acabar així, amb Flash Forward, que calia fer un poema narratiu, en tercera persona, en passat i que no tractés de mi. Així va aparèixer El passatger. El món de l'Horta Valenciana el conec força bé, perquè la meva àvia materna era d'un poble de Castelló de la Plana, i també en conec bé el vocabulari. Vaig fer una mena de paràbola narrativa amb el poema, com perquè anés en la forma de nota separada de la meva anècdota individual.\n- Després de Marinejant, què té entre mans Pere Gimferrer?\n- A final d'anys, sortirà un llibre en castellà, que vaig començar l'any 2012 i conté molt pocs poemes posteriors a Marinejant. Tret d'això, només tinc alguns poemes curts i inèdits, molt ocasionals. Fa poc n'he fet un en francès, però era per un homenatge de la Marie Claire Zimmermann, qui fou directora del Centre d'Estudis Catalans de la Sorbona.\n- No tornarà a la novel·la?\n- Ara com ara, no. Només em dedico a la poesia. Fa poc, però, vaig tenir una idea de novel·la que no faré. Per què? És massa complicada. Em sortiria una gran documentació per potser no escriure res després. Els poemes i els assaigs, en canvi, els escric i ja està. En tot cas, no sé què faré després del proper llibre, ho desconec totalment. Sóc una persona que no fa gaire plans.\nImperdibles, Les entrevistes de NacióDigital, Cultura i Mitjans, entrevista cultura, Pere Gimferrer, entrevista, poesia\nPer Xavier Borras el 18 de gener de 2016 a les 11:44\nExcel·lent entrevista a aquest gran poeta. Tanmateix, hauria estat bé reproduir alguns versos (o potser és un problema de drets d'autor)?\nPer Anònim el 17 de gener de 2016 a les 22:49\nl'he descobert fa poc (amb el poemari 'El castell de la puresa') i val a dir que és un tros de poeta, aquest home.\nGràcies per tot el que vau intentar, President Pujol!\nPer Jordi M el 17 de gener de 2016 a les 22:10\nImaginem-nos només per un moment què en dirien els enemics de la nació catalana, dels premis Planeta, quin respecte que els tindrien i quina sang no en farien, si fossin nostres però tota la resta tal com ja són.


Com pitjor, millor… | Independents-esquerra\nHome » Notícies » Com pitjor, millor…\nCom pitjor, millor…\nPublicat per Independents-esquerra el 20 novembre 2011 a Notícies | 0 comentaris\nEl que no diu l’auditoria… perquè no interessa al govern de dretes CiU-PP\nHem vist com la pepevergència que mana a l’Ajuntament ha presentat una mena d’auditoria sobre l’estat financer del consistori. Diem “mena” perquè aquest panflet no és més que un llistat de factures pendents de pagar. Un treball, per cert, poc rigorós. I s’ha fet només perquè l’actual equip de govern de CiU i PP justifiquin d’alguna manera quelcom que ja tothom sap al poble: la seva incapacitat de gestionar, mantenir i millorar uns serveis i unes infraestructures i equipaments que a 10 de juny tots els santaeulaliencs disfrutavem.\nSegons l’alcalde el consistori està en “bancarrota” i amb uns deutes de 2,7 milions d’euros en concepte de factures per pagar. Només podem dir que això falta a la veritat. Bàsicament perquè en aquest llistat s’han barrejat tot tipus de coses. Una mena d’escudella on tot i cap. O un exercici de comptabilitat creativa, que és la forma elegant de dir que no tenen ni idea del que diuen:\nEn el deute a proveïdors i creditors de 2.713.792 € s’hi barregen:\n– Factures amb data de factura i data d’entrada a l’Ajuntament anterior a 1 d’abril, que són les que haurien d’estar pagades s’hagués acomplert escrupolosament els terminis normals de pagament.\n– Factures amb data de factura i data d’entrada a l’Ajuntament anterior al 10 de juny que, efectivament es devien però que encara no s’havien d’haver pagat.\nTenim un govern que en comptes de buscar solucions només pensa en com perpetuar-se al poder\n– Factures amb data anterior a 10 de juny, que encara no havien arribat a l’Ajuntament abans de fer el traspàs de govern.\n– També hem detectat algunes factures amb data de factura posterior a 10 de juny.\n– També s’hi ha afegit l’import de les subvencions a entitats atorgats definitivament per l’Ajuntament a finals de maig.\n– Finalment hi ha factures que van lligades a subvencions o quotes urbanístiques pendents de cobrament.\nPerò és que per a més escarni, el govern oblida d’indicar els ingressos previstos i que han d’ajudar a rebaixar el deute pendent:\nEls ingressos pendents de cobrament a data 11 de juny són d’uns 2.100.000 €.\nLes subvencions acordades amb la Generalitat i pendents de cobrament el 2011 pugen uns 650.000 € que s’han de reclamar i cobrar durant 2011.\nEls ingressos previstos que tenia l’Ajuntament entre 11 de juny i 31 de desembre de 2011 pugen uns 3.800.000 €\nTothom pot entendre que si posem com a deute el que realment es deu, però també s’indica el que ha d’ingressar l’Ajuntament la situació no és ni de bon tros de “bancarrota” com afirma l’actual govern de dretes. L’únic que es necessita és voluntat i capacitat per tirar l’Ajuntament endavant. I buscar solucions als problemes, no pas exagerar-los.\nPer això, per adelantar-se als problemes i solucionar-los, el govern d’Independents-esquerra i PSC, ara fa un any, va encarregar un pla econòmic a la Diputació, sense cap cost, que va realitzar l’empressa Faura-Casas i que, bàsicament, la recomenació que feia era de reduir la despesa o augmentar els ingressos entre un 2 i un 4 %. I amb aquesta línia estava treballant l’anterior govern.\nDiuen que no hi han diners, però gasten més de 40.000 € en nous sous a regidors. Si l’alcalde diu que no hi podran fer res aquesta legislatura, perquè calen dos regidors a mitja jornada cobrant del diner públic?\nTenim un govern que en comptes de buscar solucions i il·lusionar els ciutadans amb propostes engrescadores i realistes, que n’hi ha, només pensa en com perpetuar-se al poder, criticant a tort i a dret sense cap fonament, fent el mínim esforç i justificant totes les seves mancances, debilitats, incapacitats, ignorància i prepotència amb la suposada mala gestió del govern anterior. Per això el que proposem des d’Independents-esquerra és que el govern rectifiqui i que demani l’ajuda que li calgui. Per treballar pel progrés de Santa Eulàlia sempre ens hi trobaran.\nI les solucions que aporta la pepevergència local és imitar el seu germà gran de la Generalitat: retallar a tort i a dret. Deixar les entitats i associacions sense subvencions, canviar el sistema de recollida d’escombraries o carregar-se el bus municipal. De pas, si no queda ni rastre de l’obra de govern d’Independents-esquerra, millor que millor. Ja ho estem veient des de fa setmanes amb algunes de les seves accions sense criteri:\nDiuen que no hi ha diners i gasten 10.000 euros en la bandera de la rotonda de la carretera.\nEs gasten milers d’euros en canviar de lloc oficines municipals.\nEn sis mesos de govern no han pagat ni una factura.\nEn temps de crisi compren un terreny al costat del camp de futbol per 15.000 €.\nPerò és que, a més, Santa Eulàlia és de lluny el municipi de la Vall del Tenes amb menor deute per habitant. Més baix que municipis veïns on governa Convergència i Unió:\nVeure les dades aquí\n• Segons dades publicades pel Ministerio de Economia y Hacienda, Santa Euàlia de Ronçana és el municipi de la Vall del Tenes amb menys deute als bancs a llarg termini per habitant\n• Santa Eulàlia de Ronçana també és el poble de la Vall del Tenes amb impostos més baixos\nPrimer cal dir que en els 5.956.715 € de deute per préstecs bancaris a llarg termini s’hi ha inclòs una pòlissa de crèdit de 650.000 € que de cap manera és crèdit a llarg termini.\nSegons dades del Ministerio d’Economia y Hacienda, Santa Eulàlia devia a finals de 2010 en prèstecs a llarg termini 5.453.000 €, cosa que suposa 818 € per habitant, mentre que Lliçà d’Amunt devia 14.273.000 € (1.034 € per habitant), Lliçà de Vall 5.800.000 € (938 € per habitant) i Bigues i Riells 7.039.000 € (859 € per habitant). A data 10 de juny encara havíem reduït més el deute i, per tant, som el poble de la Vall del Tenes que devem menys diners als bancs, tant en valors absoluts com en euros per habitant. I això que segur que l’Ajuntament és el poble de tota la Vall del Tenes que ha creat i a millorat més serveis i ha construït més equipaments i infraestructures (Biblioteca, Cap, Escola de primària, dues escoles bressol, millora d’equipaments esportius, sanejament, aigua potable, enllumenat, millora de vials, …)\nPerò això és el que tenim. Un govern que fa del lament la seva forma d’actuar. Només subratllen i amplifiquen les dades del deute per fer-ne una visió catastròfica, provocant crispació i malestar als ciutadans i sabent amb tota seguretat que la mateixa situació econòmica de l’ajuntament es redreçarà pel seu natural, sense haver-hi de fer gaires esforços. Serà aleshores quan, amb la mateixa teatralitat i gestualitat, podran dir al poble que són ells els que han posat a to la pretesa “bancarrota” actual.


Avantatges de la nostra formació | ITEMSA\nOferim als nostres clients una millora continua mitjançant la transmissió de coneixements\nOferim als nostres Clients la possibilitat d’assolir un situació de millora contínua, sostenible i amortitzada, sense costos addicionals. Mitjançant la transmissió de coneixements, fem possible que els nostres Clients aconsegueixin elaborar i implantar autònomament programes de millora, formant els seus directius, tècnics i caps en l’ús de les tècniques i eines necessàries per a aquest fi, amb la intenció de mantenir sempre vigent el nostre know-how.\nEls programes de Formació d’Itemsa han estat concebuts amb l’objectiu de dotar els seus Clients de la capacitat necessària per afrontar els reptes de competitivitat amb què s'enfronten les empreses industrials i de donar respostes eficaces i ràpides als canvis d’exigència constants i accelerats dels mercats pel que fa a costos, qualitat i servei, a fi d’introduir-los en les estratègies, tècniques i eines més actuals de la competitivitat industrial.\nEn els mòduls d’estratègies, es tracten els temes de pla estratègic, gestió integrada del producte, anàlisi i gestió del valor i benchmarking (com a disciplines per optimitzar la rendibilitat dels negocis), la filosofia i tècniques específiques del Lean Manufacturing (incloent-hi la necessitat de disposar d'una organització interna motivada, capaç i flexible en qualsevol tipus de situacions) i la implementació d’un Pla de Millores de la Competitivitat (sobre la base d’analitzar i avaluar la situació de partida, establir objectius importants i assolibles, programar les accions necessàries i assegurar el suficient grau de participació i compromís personal dels co·laboradors).\nEn els de tècniques, es tracta de la filosofia i de la pràctica de la millora contínua (Kaizen), dels sistemes de distribució en planta (layouts de tallers), de la millora de l’entorn de treball en oficines (5’S), de l’anàlisi i la millora dels mètodes de treball, del canvi ràpid d’eines per optimitzar les preparacions de màquina i canvi de model (SMED), del manteniment de màquines i instal·lacions (TPM) i dels equips de millora.\nEn el d’eines, finalment, s’estudien amb més amplitud i profunditat l’estudi del treball i el cronometratge industrial, la introducció als sistemes de temps predeterminats, la determinació de temps mitjançant MTM-1 i MTM-2, el MTM (Inspecció Visual), l’assignació de temps mitjançant MTM-UAS i MTM-Standard Data i l’ergonomia.\nAjudem els nostres Clients a identificar les necessitats de formació de la seva plantilla de treballadors, d’acord amb els objectius estratègics de l’Empresa i amb la col•laboració dels responsables de les diferents àrees, mitjançant el desenvolupament de les activitats següents:\nDefinició del llistat de les necessitats de formació, ordenant-les segons la importància i la urgència i tenint en compte els recursos disponibles.\nDefinició dels llocs de treball i determinació de les noves tendències tecnològiques o qualitatives que requeriran els seus ocupants.\nAnàlisi de l’actuació real de les persones, comparació dels coneixements i les habilitats de cada treballador en relació amb els objectius de l’Empresa i amb el perfil que aquesta exigeix.\nDeterminació de les diferències entre el perfil ideal i la resposta actual del treballador.\nDetecció dels complements de formació necessaris perquè l’actuació del treballador en el seu lloc de treball s’aproximi a la desitjada.\nItemsa és fundadora de l'Associació MTM Espanyola i membre de l'IMD-EWD (International MTM Directorate - Ethical Work Design) del qual, el nostre director general David Calvo, és Coordinador Tècnic. Itemsa compta amb Instructors MTM Internacionals, que els autoritza a impartir formació Oficial MTM en qualsevol país del món.


Nervis - Notícies Confidencial - e-notíciesNervis -\nConfidencial · 7 de Desembre de 2017. 00:25h.\nL'independentisme no ho veu clar\nImatge de la celebració de la Diada del 2015\nAquests últims dies han coincidit diverses circumstàncies que no són positives per a les expectatives de l'independentisme català pel que fa a les eleccions del proper dia 21. Aquesta situació ha provocat un cert ambient de pessimisme entre les formacions d'aquest sector ideològic, segons fonts independentistes.\nD'una banda, les enquestes comencen a indicar que les massives manifestacions anti independentistes del 8 i el 29 del passat mes d'octubre es reflectiran molt probablement a les votacions del 21-D, el que fa previsible un augment considerable dels vots de Ciutadans i PSC. A més, l'eventual majoria absoluta de l'independentisme sembla cada vegada més qüestionada.\nIgualment, és previsible que la mobilització de votants que s'està constatant provoqui un augment de la participació, un fet que beneficiarà les formacions constitucionalistes, ja que tot i que s'observen transvasaments de vots entre formacions independentistes -d'ERC a Junts per Catalunya-, els vots que procedeixen de l'abstenció van cap al constitucionalisme.\nIndependentisme, Ciutadans, ERC, Eleccions, PSC, Junts per Catalunya


Climent: “Els CEEI han d’assumir tasques que aporten valor afegit per aconseguir un ecosistema innovador, diversificat i eficient” – Compromís\nCliment: “Els CEEI han d’assumir tasques que aporten valor afegit per aconseguir un ecosistema innovador, diversificat i eficient”\nEl conseller d’Economia Sostenible, Rafa Climent, ha clausurat aquesta tarda l’acte de celebració del 25 aniversari del Centre Europeu d’Empreses Innovadores (CEEI) de València on, davant d’un aforament de més de 100 persones, ha elogiat la “encomiable tasca del CEEI de València com a referent per als emprenedors”.\n“25 any donen per a molt i el CEEI de València ha sabut treure-li partit a benefici dels emprenedors: 1.400 empreses posades en marxa, 25.000 llocs de treball directes i indirectes i prop de 20.000 emprenedors assessorats i informats”.\nDurant la seua intervenció, Climent ha assenyalat que “els CEEI han d’assumir un paper diferent al que ha exercit fins ara com a agent promotor de l’emprenedoria innovador, assumint tasques que aporten valor afegit a la coordinació del mapa de l’emprenedoria valencià per aconseguir un ecosistema innovador, diversificat i eficient.”\nEn aquest sentit, el titular d’Economia ha destacat que “l’experiència acumulada del CEEI, la seua naturalesa associativa i sense ànim de lucre i la seua flexibilitat el capacita per aconseguir l’objectiu de reordenar el mapa de l’emprenedoria valencià”.\nEl 16 de desembre el Consell va acordar que la Xarxa de CEEIS constitueix una eina clau de les polítiques púbiques de la Generalitat per impulsar la diversificació empresarial i la innovació del teixit industrial.\nAixí mateix, Rafa Climent insisteix en la necessitat de “coordinació i col·laboració público-privada entre tots els agents que desenvolupen accions de foment de l’emprenedoria i a ordenar el mapa de l’emprenedoria per evitar confusions als emprenedors”.\nEn 2017 Institut Valencià de Competitivitat Empresarial manté el seu suport directe als CEEI amb una línia d’ajuts dotada de dos milions d’euros.\nCEEI València: Pioner a nivell estatal\nDurant els 25 anys d’activitat, el Centre Europeu d’Empreses Innovadores (CEEI) de València ha impulsat importants projectes com BIOMPRENDA, el primer programa d’emprenedoria del sector biotecnològic a nivell estatal; Bioances, programa destinat a donar suport a iniciatives empresarials del sector BIO, així com la gestió de BIOVAL, l’Associació d’Empreses i Entitats del sector BIO, que engloba la Biotecnologia, Biomedicina i Bioeconomía i que constitueixen la Bioregió valenciana.\nPerò, sens dubte, un dels màxims èxits del CEEI de València és el portal web EmprenemJunts; una plataforma per a emprenedors i PIME amb instruments, recursos, informació i continguts multimèdia amb més de 15,000 visites diàries, un milió de visitants diferents a l’any, amb 85.000 usuaris registrats i 4.500 empreses actives.\nRafa Climent també s’ha referit al paper com a co-organitzador que el CEEI de València té en la principal trobada de networking empresarial valenciana: Focus PIME i Emprenedoria.


Actualització de l'Argonauta\nTema: Actualització de l'Argonauta Jue Abr 05, 2012 6:04 pm\nBones. Ja tenim disponible el següent any de la Cronologia Alternativa per Twilight:2000. O com enviar el mon a fer punyetes en divuit còmodes fascicles.\nEn aquest any, creix la tensió entre les dues Corees, Estats Units desafia a la Xina a l'estret de Taiwan, Itàlia es divideix, la República Txeca decideix no entrar a la Unió Europea i el Pacte de Shangai es consolida. Paciència... la destrucció començarà en breu. S'ha d'anar fent bullir l'olla...\nPer fer-hi una llegida, aquí teniu l'enllaç: Cronologia Alternativa Twilight:2000, any 1996\nTema: Re: Actualització de l'Argonauta Mar Abr 10, 2012 7:24 pm\nBones. Hem actualitzat la cornologia alternativa per Twilight:2000 amb l'any 1997:\nLa trobareu en el següent enllaç: Twilight:2000, Cronologia alternativa, 1997\nTema: Re: Actualització de l'Argonauta Sáb Abr 14, 2012 8:44 pm\nPer alguna rao desconeguda només aparèixen els enllaços dels posts anteriors quan estic logejat. Així que us penjo els enllaços directament de les darreres actualitzacions.\nPer l'any 1996: http://sites.google.com/site/elrefugidelargonauta/twilight-2000/linia-de-temps-alternativa/1996\nPer l'any 1997: http://sites.google.com/site/elrefugidelargonauta/twilight-2000/linia-de-temps-alternativa/1997\nI hem afegit el nou any 1998. L'any en que les coses es comencen a escalfar seriosament pel conflicte de Kosovo i el moment en que Turquia deixa brusament l'OTAN.\nPer l'any 1998: http://sites.google.com/site/elrefugidelargonauta/twilight-2000/linia-de-temps-alternativa/1998\nTema: Re: Actualització de l'Argonauta Lun Sep 03, 2012 5:44 pm\nDarrerament s'han realitzat forces actualitzacions a L'Argonauta. I per alguna raó desconeguda (bé, no desconeguda, sóc un despistat total), he oblidat aquest fil que havia obert en aquest fòrum per mantenir al dia els possibles interessats, per pocs que siguin.\nSeguirem penjant les actualitzacions de l'Argonauta en aquest fòrum (fins que algú ens acabi acusat d'spammers ). Però de moment sapigueu que hem decidit obrir un compte de Facebook on anar avisant de les actualitzacions amb els links corresponents al lloc web. Si és del vostre interès, deixeu-nos un "m'agrada". Ens fareu contents i us mantindrem al dia dels canvis a L'Argonauta.\nDes del darrer post en aquest fil, hem completat la Cronologia Alternativa de Twilight:2000 i hem obert una nova secció dedicada al rol dins dels Mites de Cthulhu. Tenim noves fulles per Star Wars D6, una nova aventura per "Expedient X", plantilles per PNJs de Dark Conspiracy i d'altres... I sobretot, ha augmentat el nombre de col·laboradors.\nCom sempre, s'accepten suggeriments, aportacions i crítiques.\nTema: Re: Actualització de l'Argonauta