Bula de convocació del Jubileu extraodinari de la misericòrdia\nEl passat 11 d’abril el Papa Francesc presidia la celebració on donava a conéixer la bula de convocació de l’any Jubileu extraordinari de la misericòrdia.\nEstem a la setmana més important dels cristians, la Setmana Santa.\nEn ella vivim cada dia la misericòrdia de Déu. En ella coneixem el seu amor, la seua entrega per tots nosaltres. No busques un sentiment. No faces plans per a aquests dies assenyalats, Ell ja els té per a tu. Viu la Passió i la Resurrecció del Senyor amb profunditat, amb el seu sentit, al seu costat, com els seus primers deixebles.\nClica l’enllaç següent per a vore i descarregar l’horari de tots els actes de la Setmana Santa en la nostra Parròquia. Viu-la.\nPostra’t davant del Senyor en la celebració penitencial\nDurant la setmana els sacerdots estarem a disposició de totes les persones que necessiten i vulguen l’amor de Déu, vulguen rebre el seu perdó en el sagrament de la reconciliació.\nNecessite obrir el meu cor a Déu sense por. No dubte en agenollar-me davant d’Ell, necessite de la seua misericòrdia. M’adone que no puc afrontar tota la meua vida sol, estic cansat, agafa’m!\n24 hores d’adoració al Santíssim\nUna iniciativa per a aproximar i afavorir l’encontre amb els allunyats de la fe o persones que busquen a Déu, convida a realitzar durant 24 hores l’Adoració Eucarística. 24 hores per al Senyor és una iniciativa corresponent a la proposta realitzada pel Papa Francesc a través del Consell Pontifici per a la Promoció de la Nova Evangelització.\nNombroses diòcesis i parròquies de tot el món han acollit aquesta iniciativa d’adoració al Santíssim i moltes esglésies de tot el món romandran obertes durant la nit del dijous 12 de març.\nEn la nostra Parròquia realitzarem aquesta celebració des de les 9.00 h del dijous 12 fins al matí del divendres 13. El divendres de matí no hi haurà missa.\nConvidem a tots perquè vos acosteu a fer l’adoració eucarística davant del Senyor. Un encontre profund que tindrem amb el Senyor per a adorar-lo, per a resar al seu costat, per a pregar pels altres i agrair-li el que fa per nosaltres.\nNo perdes l’oportunitat que se’ns presenta per a retrobar-nos amb el Senyor. El Senyor és cada dia amb tu. Dedica unes hores teues per al Senyor.\nS’ajornen les sessions de formació sobre l’oratori de xiquets\nComuniquem que les Jornades sobre l’Oració dels xiquets, previstes els dies del 20 al 22 de març destinades a l’Arxiprestat al Centre Parroquial de Benissa, queden ajornades fins al pròxim curs, a causa d’un servei a la Congregació fora d’Espanya que se li ha demanat al P. Gonzalo Carbó en les dates previstes.\nDisculpeu les molèsties. Publicarem més endavant les dates en què es realitzaran les jornades.\nDimecres de Cendra, inici del camí a la Pasqua\nUn gran camí comença, la Quaresma, on s’ha de recórrer amb esperança, il·lusió i esforç, perquè esperem el més important de tot: la resurrecció de Crist, la glòria de Déu, després de véncer la mort.\nUn llarg camí passarem, on recordarem el sentit del dejuni, de l’almoina, de l’oració. Un gran ensenyament el que rebem en l’Església per a donar sentit i força a la Quaresma,\nJornada de la vida consagrada a la Parròquia\nTotes les persones que dediquen la seua vida a Déu i als altres en la seua vida consagrada a Benissa, celebraren el passat 5 de febrer una eucaristia on renovaren el seu compromis i la seua dedicació a Déu, pregant i donant gràcies a Déu per la fe i pel do que han rebut.\nConferència a pares i educadors sobre les xarxes socials\nDes de la Parròquia preparem la conferència “Xarxes socials” destinada a pares i mares, així com a educadors i mestres. En ella es tractarà el tema de la maduració de la pròpia identitat en l’era digital: el jo, en busca i captura.\nLa conferència es realitzarà el pròxim divendres 27 de febrer, a les 21.00 hores al saló d’actes del Centre Parroquial, el ponent la qual serà D. Ángel Cobacho,\nEn el sopar de la fam es presentaran els resultats del projecte de l’any anterior, i presentarem el projecte d’enguany a Kènia:


Victòria ajustada del Barcelona davant el Catalunya | betevé\nVictòria ajustada del Barcelona davant el Catalunya\nEl Barcelona debuta amb victòria a la lliga després de superar els casos de covid-19\nRedacció Esports | Dissabte, 31 d'Octubre del 2020, a les 20.38\nEl Barcelona s’emporta el derbi barceloní per una estreta diferència de 8-11. L’enfrontament, assignat a la primera jornada, s’ha disputat aquest dissabte, després d’haver estat posposat a causa de dos positius a l’equip cenabista.\nL’igualtat protagonitza la primera meitat\nEl partit ha arrancat amb un primer quart marcat pel desencert en atac dels dos equips i que ha fet finalitzar el primer període amb empat a 1. Durant el segon temps s’ha mantingut l’equilibri en el marcador. El Barcelona, que duia el casquet blau, guanyava quan ha marxat al descans, gràcies a un bon atac final als darrers instants del quart, 3-4.\nEl Catalunya aguanta fins l’últim quart\nEls locals, sota les ordres de Tato García, han obert el tercer temps amb un bon parcial que els ha col·locat per davant per primer i últim cop en tot l’enfrontament. Els jugadors de Víctor González, però, han recuperat l’avantatge i han tancat el tercer període dominant 6-7. El partit no s’ha definit fins als cinc últims minuts, quan els visitants han aconseguit un avantatge de tres gols que ha deixat sentenciat el matx.\nAutocrítica de Víctor González\nEl tècnic cenabista s’ha mostrat molt decebut per la versió mostrada en el primer partit de l’equip i ha deixat clar que el confinament del grup no pot servir d’excusa. Pel bàndol gracienc, l’entrenador Tato García ha felicitat els seus jugadors per la feina feta i assegura que l’equip avança per bon camí.\nDegn i Koretzky s’imposen en el Trofeu Internacional Ciutat de Barcelona de BTT\nEl Poblenou perd en el seu debut a la Lliga davant l’Hospitalet\nEl sector del fitnes perd 100 milions d’euros a Catalunya durant la pandèmia\nVicente Moreno: “La dificultat és mantenir el que estem fent”\nEl Barça goleja el Betis en la quarta jornada de Lliga\nL’Espanyol perd per la mínima davant l’Eibar


Diferenciada.org - Notícies, recursos i investigacions sobre l'educació diferenciada. - Trobada IBSC-NYSAIS. Educant nois 2016\nUneix-te a membres de NYSAIS i IBSC per explorar, aprendre i compartir idees sobre com ensenyar als nens a les nostres escoles. Aquest esdeveniment és per a tots els educadors que treballen amb nens de tots els nivells educatius.\nEl dia començarà amb una presentació de la Dra. Victòria Marsick en què diversos docents experts ens explicaran què fan per connectar amb els nois. La seva recent investigació, centrada en l'ensenyament a nois, va ser recolzada per la IBSC. La Dra. Marsick subratllarà les troballes en tres aspectes:\n-com els professors connecten amb els nois per entendre'ls i ensenyar-los,\n-com els professors utilitzen estratègies que milloren l'aprenentatge i el desenvolupament dels nois,\n-com els mestres desenvolupen i utilitzen la presa de decisions enmig del seu ensenyament i treball de desenvolupament amb els nois.\nDesprés de les paraules de la Dra. Marsick, el temps es dedicarà a tallers presentats per mestres i administradors sobre com treballar eficaçment amb els nens.\nLa jornada acabarà culminarà amb Carlos Andrés Gómez mentre introdueix als participants en el tema de "Reimaginar la masculinitat moderna". A través de la narració de contes, la participació de l'audiència, i la paraula oral, el Sr. Gómez explorarà el que significa ser un home en un món on la masculinitat es defineix sovint de manera restrictiva.\nDesprés de la seva exposició, es conclourà amb una breu trobada sobre com el Sr. Gómez concep el significat actual de masculinitat i com podem educar i donar suport als nois.


Mor la passatgera d’un turisme en un accident a la C-35 a Llinars del Vallès\nEsteu veient:Inici»Portada»Mor la passatgera d’un turisme en un accident a la C-35 a Llinars del Vallès\nPer Redacció la Vila el\t 9 febrer 2021 0 Comments\nEl Servei Català de Trànsit informa que aquest matí s’ha registrat un sinistre viari mortal a la carretera C-35 a l’altura de Llinars del Vallès. Els Mossos d’Esquadra han rebut l’avís a les 07.52 h.\nPer causes que encara s’estan investigant, dos turismes i una furgoneta han col·lidit. A conseqüència de l’accident, ha mort la passatgera davantera d’un dels dos turismes -en un primer moment s’havia informat que era una de les conductores-. Es tracta d’F.C.S., una dona de nacionalitat gambiana. En el xoc també han resultat ferides quatre persones més, totes en estat menys greu: una ha estat traslladada en helicòpter a l’hospital de Sant Pau de Barcelona, dues a l’hospital de Sant Celoni i una a l’hospital de Granollers.\nArran de la incidència, s’han activat set patrulles dels Mossos d’Esquadra; quatre dotacions dels Bombers de la Generalitat i cinc ambulàncies i l’helicòpter medicalitzat del Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM).\nPel que fa a l’afectació viària, s’ha tallat la C-35 en els dos sentits de la marxa fins a les 10 h, moment en què s’ha reobert parcialment i s’ha donat pas alternatiu. Finalment a les 10.30 h s’ha normalitzat la circulació en aquest punt.


Laboratoris d'Electrònica — Escola d'Enginyeria de Barcelona Est. EEBE — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\n≡ Laboratoris d'Electrònica\nLaboratori de Sistemes Electrònics\nLaboratori d'Electrònica 1\nLaboratori d'Electrònica 2\nSituat a A5.30\nEspai d'ús comú per a totes les titulacions de graus que s'imparteixen en el centre, disposa de 10 llocs de treball perfectament equipats (ocupació màxima 16 estudiants).\nEn aquest laboratori és on tot l'estudiantat de la nostra Escola (indistintament del grau estudiat) tenen el seu primer contacte amb el camp de l'electrònica. D'aquesta forma, els estudiants poden realitzar les primeres experiències de pràctiques, tan relacionades amb els components electrònics, com amb l'electrònica analògica i l'electrònica digital.\nFont d'alimentació triple 2231A-30-3 de Keithley, generador de funcions AFG1022 de Tektronix, oscil·loscopi mixt MSO 2002B de Tektronix, polímetre o tèster digital 2110 de Keithley de 5,5 dígits.\nSituat a A5.43\nOn l'estudiantat del grau d’Enginyeria Electrònica Industrial i Automàtica continuen amb la seva especialització dintre de l’àmbit de l’enginyeria electrònica. Aquest Laboratori disposa de 8 llocs de trebal.\nGestió d'Energia amb Equips Electrònics.\nElectrònica per a Àudio i Vídeo.\nSituat a A5.1\nL'estudiantat del grau d’Enginyeria Electrònica Industrial i Automàtica continuen amb la seva especialització dintre de l’àmbit de l’enginyeria electrònica. Aquest Laboratori disposa de 8 llocs de treball perfectament equipats.\nDona suport a la docència de:\nDisseny Microelectrònic Digital.\nConvertidors Estàtics d'Energia.\nDisseny i Construcció de Prototips Electrònics.\nTeoria de Circuits i Màquines Elèctriques.\narxivat sota: laboratoris docents, electronica


Exposició Macan Tribute a Centre Porsche Girona | ElMotordeGirona.cat\nExposició Macan Tribute a Centre Porsche Girona\n21 maig, 2021 albertalsina 0\n21 maig, 2021 albertalsina\nL’experiència es pot viure fin el proper dia 26 de Maig\nAmb motiu del llançament de la sèrie especial Macan Tribute, amb motor 2.0, 245 CV de potència i un ampli equipament de sèrie, el Centre Porsche Girona obre les seves portes perquè, tothom qui ho desitgi, i fins el dia 26 de Maig, pugui veure les quatres edicions especials decorades dels models emblemàtics Porsche 550/1500 RS Spyder de 1954, el Porsche 917 LH “Hippie” de 1970, el Porsche 924 GTP dels anys 80 i el més modern Porsche 919 Hybrid.\nAmb aquesta experiència Porsche considerada una exposició al centre, que com diem durarà fins el dia 26, s’intenta rendir homenatge a les victòries i llegendes de Porsche així com un reconeixement de marca i dels avenços tecnològics implícits que provenen de la competició. Una experimentació que ha dut a la marca alemanya i als seus models a ser un autèntic referent a nivell mundial.\nPorsche Macan Tribute 500/1500 RS Spyder\nEl primer dels dissenys emblemàtics és el del Porsche 500/1500 RS Spyder del 1954, amb color gris cendra i amb detalls en vermell i publicitats de Fletcher Aviation i Telefunken. Un model que va participar a la Carrera Panamericana, considerada una de les més dures del món, i que recorria més de 3.000 kms per carreteres obertes, des del sud est de Mèxic fins a Ciutat Juárez, a la frontera amb els Estats Units. Al volant d’aquell model, Hans Hermann va aconseguir la victòria gràcies a l’agilitat que oferia aquell Spyder amb un motor de tant sols 1,5 litres de cubicatge.\nPorsche Macan Tribute 917 LH Hippie\nEn segon lloc podrem trobar l’espectacular i misantròpic Porsche 917 LH “Hippie” de l’any 1970. Un Porsche que va aconseguir la victòria en una de les proves automobilístiques més representatives del món, i que ha guanyat en 19 ocasions, amb un llegendari Porsche 917, un dels més admirats de tots els temps. I és que a mans també de Hans Hermann i Richard Attwook, va guanyar amb la versió de cua curta (KH) i segon en cua llarga (LH) amb la pintura “hippies” amb qui es va inspirar el Cap de Disseny de Porsche en aquells temps, Anatole Lapine.\nPorsche Macan Tribute 924 GTP\nMenys coneguda, però no menys espectacular, és la del Macan Tribute que rendeix homenatge al Porsche 924 GTP. Un model amb una de les decoracions més mítiques del món del motor, amb la firma tabaquera John Player Special. Amb fons negre i lletres daurades, el 924 GTP va participar en diverses proves de la dècada dels 80. Un model del que només se’n van fabricar 17 unitats amb un motor de dos litres i 375 CV de potència, amb un vehicle que pesava, només, 930 quilos.\nPorsche Macan Tribute 919 Hybrid\nI la última, i la més recent que completa el quartet és la versió del Macan que rendeix homenatge al Porsche 919 Hybrid. Un model que tot i haver estat actiu fins ara fa tres anys, és tota una llegenda per les seves aportacions tecnològiques i els resultats que va aconseguir durant quatre temporades. Una fita extraordinària, amb 20 pole position, 13 voltes ràpides en carrera i la victòria a les 24 Hores de Le Mans els anys 2015, 2016 i 2017, juntament amb la victòria aquests mateixos anys al Campionat del Món de Resistència. Un model realment especial per Porsche, amb un motor híbrid format per un propulsor V4 turbo de gasolina més dos elèctric, un a cada eix, que rendien una potència de 900 CV. Per cert. Aquest model va ser el laboratori de proves pel desenvolupament del primer esportiu 100% elèctric de Porsche, el Taycan.\nprevious Arriba a Girona el nou Nissan Qashqai\nnext Desmantellen una trama per vendre cotxes de lloguer de gamma alta a Girona


LUIS LANDERO. LLUVIA FINA | La Bellesa Blog Cultural LUIS LANDERO. LLUVIA FINA – La Bellesa Blog Cultural\nDesprés de molt de temps sense pràcticament ni veure’s ni tractar-se, Gabriel decideix telefonar a les seves germanes i reunir a tot la família per celebrar el 80 aniversari de la mare i tractar així de reparar velles rancúnies que tots guarden i que és el que els ha distanciat durant molts anys.\nAurora -l’esposa de Gabriel- és dolça i equànime i per això, la confident de tots. Es l’única que sap fins a quin punt els dimonis del passat continuen tan vius com sempre i per això tracta de dissuadir-lo, perquè tem que l’intent de reconciliació agreugi fatalment els conflictes fins ara més o menys reprimits.\nI, en efecte, la primera trucada telefònica provoca altres trucades i converses, al principi innocents i cada vegada més pujades de to. Així és com anirem coneixent les vides de tots i amb elles la història familiar, des de la infantesa dels fills fins a l’actualitat. Tal com temia Aurora, els vell conflictes van reapareixent com una pluja fina que mica a mica acaba amenaçant amb el desbordament.\nLluvia fina és l’última novel.la de Luis Landero, una obra estructurada a partir de la narració de diverses veus a través de trucades telefòniques. Aquestes converses aniran omplin de detalls la història d’una complicada família composta per:\nSonia, la mare. Va enviudar jove i va haver de tirar endavant amb tres nens petits que per ordre d’edat són Sonia, Andrea i Gabriel. A les filles les va assignar una sèrie de responsabilitats, però no a Gabriel, el més petit. Es dona de caràcter agre, autoritari i a vegades, fins i tot cruel. Val a dir que quan va morir el seu marit, es van acabar les alegries a la casa.\nSonia, la germana gran. Es va casar sent una adolescent amb Horacio, un home vint anys més gran que ella amb qui va tenir dues filles. El matrimoni va ser un desastre i es va trencar, i Sonia sempre va culpar la seva mare per això; no vol saber res d’ella i molt menys anar a una festa d’aniversari on es trobarà amb el seu ex marit, també invitat.\nAndrea és l’altra germana, la mitjana. Es una dona que viu en el seu propi món, se sent frustrada i se la menja l’enveja perquè es va enamorar d’Horacio, l’ex marit de la germana. Té rancúnia contra la seva mare perquè entén que la va abandonar quan era molt jove i es va intentar suïcidar. La culpa també de que no la deixés dedicar-se a la música, d’haver estroncat la vocació religiosa que li va venir… en fi, de no deixar-la ser feliç.\nGabriel és el fill petit, l’estimat de la mare i que pateix la rancúnia de les dues germanes que sempre el van titllar de mimat i consentit.\nAurora és l’esposa de Gabriel, és la cunyada apreciada per tota la família, la receptora de desfogaments i confidències. Per això, és l’única que coneix els secrets de tots.\nAquests són doncs els personatges que conformen aquesta història de complexes relacions familiars on la convivència és una olla a pressió a punt d’explotar.\nEs un ambient nociu que afecta a quests personatges de classe mitjana-baixa que treballen sense acabar de sortir de la penúria. Ho reflecteixen detalls com que la mare viuda ha d’invertir els seus estalvis en una merceria per intentar tirar endavant mentre manté el seu trist i escassament pagat treball de practicant a domicili.\nQue sigui una història narrada a diverses veus no es nou, però sí que és molt menys freqüent que les confessions no siguin autònomes, sinó explicades a un interlocutor que per la seva part les explica a una altre, es com una cadena amb totes les baules ben connectades.\nEl llibre, ben escrit i estructurat, llueix una magnífica prosa (difícil que tractant-se de Landero no fos així) i resulta dinàmic, ràpid de llegir amb capítols que no son llargs i ofereix un final totalment inesperat.\nUn bon exemple de novel.la molt literària.\nLuis Landero Durán és d’Alburquerque, Badajoz, fill d’una família de camperols que va emigrar a Madrid. Als quinze anys combinava l’escriptura de poemes amb treballs de mecànic o de noi dels encàrrecs en una tenda d’ultramarins. Va completar estudis de Filologia Hispànica a la Universitat Complutense de Madrid i es va dedicar a donar classes. Va ser contractat com professor per la Universitat de Yale (Estats Units) per impartir un curs de literatura espanyola.\nS’havia donat a conèixer amb Juegos de la edad tardia el 1989, després van venir Caballeros de fortuna (1994), El mágico aprendiz (1998), El guitarrista (2002), Hoy, Júpiter (2007), Retrato de un hombre inmaduro (2010), Absolución (2012, millor novel.la espanyola de l’any segons El País), El balcón en invierno (2014, Premi Llibre de l’Any dels llibreters de Madrid) i La vida negociable, de 2017.\nTraduït a diverses llengües, Landero és un dels grans narradors de la literatura espanyola contemporània.


Serveis - Kylma systems\nLa coberta és el tancament superior d’un edifici el qual el protegeix dels agents climàtics externs: pluja, vent, llum solar, calor o fred i fins i tot del soroll. També es coneix com teulada o terrat.\nEls problemes més comuns a les cobertes, són les filtracions d’aigua per l’envelliment del sistema impermeabilitzant utilitzat.\nAquests problemes exigeixen una actuació immediata, tant per al confort dels usuaris de l’habitatge afectat, com per evitar el deteriorament d’altres elements estructurals de l’edifici.\nKylma Systems té una àmplia experiència en reparació de cobertes:\nEn cobertes i terrats, es recomana substituir la totalitat del sistema impermeabilitzant per tal de poder oferir garantia d’estanquitat.\nEn cobertes visitables però de poc ús, es pot instal·lar el sistema impermeabilitzant mitjançant l’aplicació de cautxú acrílic armat amb fibra de vidre, el qual ens permet instal·lar-ho sobre el paviment existent sense necessitat d’ obres.\nKylma Systems dóna una garantia de 10 anys.\nEls elements estructurals, pilars, murs de càrrega i forjats, són els encarregats de conduir i transmetre les càrregues de l’edifici fins els fonaments.\nPatologies i Descripcions\nLes patologies més habituals en els elements estructurals són les esquerdes per variacions en la quantitat i distribució de les càrregues de l’edifici, assentaments diferencials al terreny, obres mal executades o realitzades en diferents períodes, envelliment, oxidació o de dolenta qualitat dels materials, etc ..., que podrien fer perillar la estabilitat del conjunt.\nKylma Systems té una àmplia experiència en el reforç d’elements estructurals: apuntalaments, encamisats, consolidació, substitució de bigues deteriorades, reconstrucció de tot tipus de forjats, reforç superior, reforç inferior tipus “Mecanoviga”, reforç de bigues amb fibra de carboni, etc…\nAmb la col·laboració dels tècnics, procurem buscar la solució més efectiva, afectant el més mínim la vida dels veïns.\nLa façana és el tancament vertical d’ un edifici que ho protegeix dels agents climàtics externs: pluja, vent, llum solar, calor o fred i fins i tot del soroll.\nEn un edifici acostumem a diferenciar la façana principal, que dóna a la via pública, i la façana posterior, en l’interior d’ illa.\nLa patologia més habituals en les façanes, és el despreniment de la capa d’acabat per una alta exposició al vent, a la pol·lució, a la pluja o als canvis de temperatura que acceleren el seu deteriorament.\nAquestes lesions poden ser greus si suposen la caiguda d’ elements (trossos de cornisa o de balcó) a la via pública.\nKylma Systems ofereix la rehabilitació integral de la façana: la reparació dels paraments en mal estat, la substitució de les bigues metàl·liques oxidades de les lloses dels balcons, la reconstrucció de volaments que s’hagin pogut desprendre, la impermeabilització dels balcons, la reparació o substitució de les baranes i el revestiment final de tota la façana.\nKylma Systems dóna una garantia de 5 anys per façanes.


Catalunya registra 1.351 casos i 18 morts més en les últimes 24 hores per Covid-19\nPublicat 13/03/2021 12:11CET\nHi ha 44 hospitalitzats menys i baixen en 34 els ingressats a l'UCI\nCatalunya ha registrat fins a aquest dissabte 573.629 casos confirmats acumulats de coronavirus des que va començar la pandèmia --531.288 amb una prova PCR o test d'antígens--, 1.351 més que en el recompte de divendres, ha informat la Conselleria de Salut de la Generalitat a través de la seva pàgina web.\nLa xifra total de morts se situa en 21.000, que són 18 més que els que es van registrar aquest divendres: 13.260 en hospitals o centres sociosanitaris, 4.550 a residències, 1.140 a domicilis i 2.050 que no es poden classificar per falta d'informació.\nQuant als pacients ingressats ara com ara, la xifra se situa en 1.426, que són 44 menys que en l'últim recompte.\nUn total de 431 pacients es troben ingressats a la unitat de vigilància intensiva (UCI) --de centres públics i privats--, 34 menys que en el balanç anterior.\nLa velocitat de reproducció de la malaltia (rt) es manté en 0,92 i el percentatge de positivitat dels tests d'antígens i PCR se situa en el 4,45%, mentre que la incidència acumulada en els últims 14 dies és de 204,04 per cada 100.000 habitants.\nLa taxa del risc de rebrot ha baixat: aquest dissabte aconseguia un nivell de 189, i 24 hores després descendeix a 185 punts.\nA les residències de gent gran hi ha hagut fins ara 33.376 persones que han donat positiu, de les quals 8.729 han mort i 20 es troben ingressades a hores d'ara.\nCatalunya ha administrat la vacuna contra el coronavirus a un total de 641.605 persones des que va començar la campanya de vacunació --242.249 persones ja han rebut la segona dosi--: s'han administrat 12.656 primeres dosis de vacuna en les últimes 24 hores.\nDel total de persones vacunades amb la primera dosi, 471.222 són de la província de Barcelona, 57.668 de Girona, 43.687 de Lleida i 68.143 de Tarragona; i 57.656 del total són persones usuàries de residències catalanes.


query_builder 5 febrer 2019 14:44\nEl Govern atorga sis llicències definitives de ràdio municipal\nEl Govern ha aprovat atorgar a sis ajuntaments la concessió definitiva per a la prestació del servei públic de radiodifusió sonora en ones mètriques amb modulació de freqüència de caràcter municipal. Les llicències definitives són per als ajuntaments d’Argentona, Ripollet, Abrera, Solsona, Tortosa, i Premià de Dalt, que operaran en les següents freqüències:\n· Argentona: 104.6 MHz\n· Ripollet: 91.3 MHz\n· Abrera: 107.9 MHz\n· Solsona: 107.5 MHz\n· Tortosa: 103,3 MHz\n· Premià de Dalt: 91,4 MHz\nTots aquests ajuntaments ja havien obtingut l’adjudicació provisional d’una emissora per a la gestió del servei de radiodifusió sonora en ones mètriques amb modulació de freqüència.\nAnteriorment, aquests havien sol·licitat la concessió per instal·lar i fer funcionar una emissora de freqüència modulada, a l’empara del Decret 263/1990, de 23 d’octubre, de regulació del procés de concessió de la gestió indirecta per part de les corporacions locals del servei de radiodifusió sonora en ones mètriques amb modulació de freqüència.\nEl Govern aprova el nou contracte programa amb el CESICAT\nL’Executiu ha aprovat el nou contracte programa entre la Generalitat i el Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya (CESICAT) per als anys 2019-2022 per tal de garantir la ciberseguretat de la societat digital a Catalunya i, en especial, la de l’Administració de la Generalitat i del sector públic.\nSegons recull el programa acordat, el CESICAT es fa càrrec d’assessorar i donar suport al Govern en l’elaboració dels plans de ciberseguretat i en la seva posterior execució. També ha de governar els riscos de seguretat en línia dels diferents àmbits i organismes de l’Administració de la Generalitat i del seu sector públic, i donar suport a l’Administració local del país.


Salut al·lega criteris d''eficiència' per no dotar de radiologia el CAP de les Borges Blanques | Notícies | SomGarrigues\nDivendres, 6 de d’agost de 2021 - Redacció / Les Borges Blanques\nSalut al·lega criteris d''eficiència' per no dotar de radiologia el CAP de les Borges Blanques\nEl departament prioritza la “rendibilitat” i considera que els 16.000 habitants que depenen del CAP de les Borges no són suficients. A Tàrrega, Mollerussa i Balaguer s’amplia l’horari d’aquest servei.\nEl servei dels CAP de Tàrrega, Mollerussa i Balaguer han ampliat horaris de radiologia. (foto: CatSalut)\nEl departament de Salut ha comunicat a l'Ajuntament de les Borges que el volum de població d'aquesta Àrea Bàsica, a la qual pertanyen 16 municipis i un total de 16.300 habitants, no és suficient "per garantir l'eficiència i rendibilitat del servei de diagnòstic per la imatge, que comporta una gran quantitat de maquinària i personal, amb un cost elevat". És la resposta de la Generalitat a la consulta que li ha fet el consistori després que el grup Borges per la República, a l'oposició, denunciés a les xarxes que la capital garriguenca no tingués servei de radiologia mentre la Generalitat ampliava l'horari del dels CAP de Mollerussa, Tàrrega i Balaguer. A l'últim ple de les Borges, la regidora de Salut, Ariadna Salla, va llegir la resposta del departament, que recorda que els pacients del CAP de les Borges que requereixen aquest servei "es deriven a Mollerussa i tenen l'opció anar a Lleida", igual que els del CAP de Cervera van a Tàrrega, Lleida o Igualada.\nCompromís truncat el 2011\nL'any 2007, la consellera de Salut, Marina Geli, va anunciar que el nou CAP que es planificava a les Borges tindria radiologia, un compromís que es va repetir el 2008, quan es va presentar el projecte final a la població, i el 2009, quan el Govern explicava que el CAP que es construïa incorporaria serveis de radiografies i de rehabilitació, que fins llavors es feia en un centre extern. El 2010 es va inaugurar l'edifici i, a més d'urgències, pediatria, medicina general, transport sanitari i odontologia, incloïa rehabilitació, salut pública i salut mental. Radiologia es va dir que s'incorporaria el gener del 2011, però el moment coincidia amb l’època de retallades en la sanitat pública. El desembre del 2010 va entrar Boi Ruiz com a conseller i, malgrat tot, al cap de pocs mesos el Govern va adjudicar a l’empresa Siemens la compra d'equips de radiologia per a la presó de Puig de les Basses i els CAP de Balaguer i les Borges, per un import total de 499.000 euros. Al CAP de les Borges, però, ja no van arribar. El 2012 s'hi estrenaria un aparell d'ecografies.


Un “polemista” que gaudeix debatent amb “grans savis”\nNarcís Caner és l'usuari de l'ARA.cat amb més comentaris publicats\n2 min. Barcelona 25/11/2016 21:32\nA. GARCIA MORERA\n651x366 Narcís Caner Mascort ha publicat més de 12.500 comentaris a l’Ara.cat. / DAVID BORRAT Narcís Caner Mascort ha publicat més de 12.500 comentaris a l’Ara.cat. / DAVID BORRAT\nNarcís Caner Mascort és l’usuari de l’Ara.cat amb més comentaris publicats, més de 12.500. Hi ha arribat, a més, en un temps rècord. A diferència d’altres usaris que hi participen des de l’inici, l’any 2010, ell va publicar el seu primer comentari fa poc més de tres anys, l’octubre del 2013, i en aquest temps n’ha fet 11 al dia de mitjana. Amb 74 anys i jubilat, hi pot dedicar temps. “Em vaig fer subscriptor perquè hi volia participar”, explica des de casa seva, a Palamós. Va fer el pas després de consultar-ho amb la seva dona, i el van ajudar a registrar-se els fills. “Tinc mainada moderna, un és enginyer informàtic, i dominen els aparells”, detalla. Llegeix i comenta exclusivament amb el mòbil. La tauleta que té va massa lenta, i l’ordinador el troba massa complicat.\nConfessa que és “bastant polemista”, però presumeix de signar “amb nom i cognoms”, cosa que no és gaire habitual. “No m’he d’amagar de res, puc anar pel carrer amb la cara alta”, subratlla. Als mateixos comentaris, afegeix, ha criticat molts cops els que utilitzen pseudònim. Tot i que reconeix que hi ha picabaralles, Caner reivindica convençut que “als comentaris hi ha grans savis que expliquen grans coses”. Cita alguns usuaris a qui ja coneix pel nom, i a qui també voldria conèixer personalment, i afegeix: “Fins i tot de l’altre costat n’hi ha de molt bons. Alguns són molt hàbils i expliquen les coses molt bé”.\nEs refereix als contraris al procés sobiranista, el debat estrella. “Sóc un animal polític. He sigut activista, i regidor a Palamós”, confessa. Va ser en les primeres eleccions municipals de la democràcia, amb Convergència i Unió. Sobre l’independentisme, però, aclareix que és dels que hi han arribat fa poc: “La meva senyora, nascuda a Andalusia, va ser-ho abans que jo, que encara creia en l’encaixonada”. També puntualitza que la secció de política no és l’única on fa comentaris: “M’interessa tot”. De jove havia fet de pastor i de cambrer, i després va ser petit empresari amb un taller de serralleria. Ha viscut a l’estranger i parla cinc idiomes. Als comentaris de l’Ara.cat, però, és on ha après a escriure en català.


La Casa de Cultura pren “Apuntes Naturales” en una nova exposició fotogràfica – Ajuntament de Burjassot\n23 novembre 2017|Burjassot\nDes de 27/11/2017 fins a 15/12/2017\nLa Sala d’Exposicions de la Casa de Cultura continua apostant per la fotografia com un dels grans pilars de les Arts Plàstiques. Així, la pròxima exposició que rebrà l’espai municipal, arriba de la mà del burjassoter José Ignacio Ballester Martínez, que presenta una col·lecció fotogràfica amb el nom de “Apuntes Naturales”. L’exposició s’inaugurarà dilluns que ve 27 de novembre, a les 19 h i es podrà contemplar fins al 15 de desembre, en horari de 8 a 21 h, de dilluns a divendres.\nAficionat al món de la fotografia i amant de la naturalesa, José Ignacio pretén, a través de les imatges que presentarà, mostrar la grandesa i la bellesa del medi que habitem, des del respecte i l’atenció cap a la seua preservació cap als éssers vius, animals i vegetals que integren l’entorn. Les fotografies mostren moments captats d’éssers vius en llibertat i en situacions quotidianes en els seus entorns naturals.\nJosé Ignacio col·labora amb associacions conservacionistes com SEObird-LIFE, així com amb centres d’interpretació de parcs naturals com el de l’Albufera de València i el Llac de Sanabria. Segons ell mateix, com a autor de les fotos, “aquestes imatges són un respectuós treball de camp, altres són fruit de l’atzar, però totes elles plasmen el moment interferint el menys possible, tractant de no alterar els costums dels éssers vius fotografiats”.\nLes imatges que conformen la col·lecció presentada estan preses en el Parc Natural de L’Albufera i de la regió muntanyenca soriana.\nexposició, Cultura, fotografia, apuntes naturales, José Ignacio Ballester


Salutacció promocionarà novament la salut entre els joves al passeig de la Copa - Ajuntament de Girona\nLa Taula de Salut Jove a Girona (Salutacció), constituïda per l’Ajuntament de Girona, la Direcció General de Joventut del Departament de Benestar Social i Família, Creu Roja Joventut, l’Associació Comunitària Anti-Sida de Girona, l’Agència de Salut Pública de Catalunya i la Universitat de Girona, desenvoluparà -per dotzè any consecutiu- el programa “Salut i Festa”, amb un conjunt d’actuacions per a la promoció de la salut entre els joves, que tindran lloc a la barraca informativa que s’ubicarà al passeig de la Copa.\nL’objectiu de l’actuació és la reducció de les conductes de risc entre la població jove que participa en aquesta festa. Amb la intervenció d’aquesta barraca es pretén transmetre als joves i al seu entorn més pròxim la necessitat de l’oci responsable a través de diverses nits temàtiques que permetran tractar específicament les diferents conductes de risc.\nEnguany, la barraca estarà oberta cinc nits de Fires: divendres 24, dissabte 25, dimarts 28 i divendres 31 d’octubre, i el dissabte 1 de novembre, de les 11 fins les 2.30 h de la matinada i s’hi desenvoluparan activitats alternatives i saludables com jocs tradicionals, un taller de percussió, un foto concurs o la campanya Noc-Turnos per promoure “un/a conductor/a alternatiu”.\nTal com subratlla la regidora de Joventut de l’Ajuntament de Girona, Roser Urra, en aquest espai “s’hi atendran totes les demandes d’informació sobre salut que puguin formular els joves i no tan joves que s’acostin al passeig de la Copa amb l’objectiu de reduir les conductes de risc durant la festa major de la ciutat i d’aquesta manera transmetre’ls la necessitat de l’oci responsable”.\nA més de la barraca, les darreres dues setmanes més de 500 adolescents de la ciutat han visitat l’exposició “Ètica etílica” a Els Químics Espai Jove. Amb aquesta exposició s’ha pretès aprofundir sobre diferents situacions i conductes de risc relacionades amb el consum d’alcohol.


ARTESANS DE L'ALT CAMP\nceramista - escultor - forjador- esmaltadora - espardenyera - gravador - joier - miniaturista d'òs - teixidora - orfebre\nCurrículum de l' associació\nRepertoris d' oficis d'A.C.\nINCORPORACIÓ DE NOUS ARTESANS\nDes de la seva creació el 1993, un grapat d’ artesans de la comarca, han estat vinculats a l’Associació. Cada un d’ells ha ajudat a engrandir els oficis artesans i posar-hi una mirada artística.\nActualment compten amb oficis, com el d’esmaltador, espardenyer, tèxtil, ceramistes, escultors, miniaturistes d’os, alabastre i joier.\nAra l’associació, vol encabir més artesans i més disciplines, per això fan una crida a noves incorporacions.\nPoden optar a pertànyer a l’associació, artesans d’ofici, artesans que no es dediquin a l’ofici de manera professional o s’hi dediquin a temps parcial, sempre i quan compleixin els següents requisits:\n· L’Ofici ha d’estar dins del llistat d’Oficis de la Generalitat de Catalunya. El llistat es pot trobar en el següent enllaç: www.ccam.cat/ca/Cos/areesactuacio:artesania:informacio:repertoridoficis\n· L’Ofici s’ha de realitzar a la comarca de l’Alt Camp.\n· Tenir més de dos anys d’activitat realitzant l’Ofici.\n· Es valorarà tenir el Carnet d’Artesà, Carnet Cultural i Carnet de Mestre Artesà, expedits per la Generalitat de Catalunya.\nEls interessats poden enviar correu electrònic a: jannil2007@gmail.com, adjuntant un currículum i 5 fotografies del seu treball.\nDiuen..... que aquell que treballa amb les seves mans es un “menestral”, el que treballa amb les seves mans i la seva ment es un “artesà”, i aquell que treballa amb les seves mans, la seva ment i el seu cor es un “artista”.\nSi t’identifiques amb aquestes paraules, ets un dels nostres!!!!\nDes d’aquí, us animem a participar en un col·lectiu actiu, amb moltes ganes de mostrar tot el que les mans i l’enginy poder arribar a crear.\nPublicat per artesans alt camp a 6:39 Cap comentari:\nCloenda de l' exposició AIGUA a la Sala Sant Roc de Valls\nAquest passat diumenge es va cloure la nostra exposició AIGUA.\nDimarts la vam acomiadar degudament.\nPenjoll en or groc i diamants color conyac\nPenjoll en or groc i turmalina\n"Cop de mar"\nAnell en or groc i perla natural\nPenjoll en or groc i òpal australià\n"Aigües d’ orient"\nCollaret en plata, amatistes,jade i cristall de roca amb inclusió de turmalina negra\n"Aigua amb moviment"\nEsmalt sobre aram 59 x 44 cm\n"La font "\n"L’ aigua és vida"\nTècnica mixta sobre fusta 100 x 50 cm\n"Caminant sobre mullat"\nFang i espardenyes\nFibra de vidre i resina de polièster.\n"Els colors de l’ aigua"\nTècnica mixta sobre fusta 100 x 100 cm\nPublicat per artesans alt camp a 5:11 Cap comentari:\nUs deixem unes fotos del dia de la inauguració.\nNotícia del setmanari El Vallenc:\nPublicat per artesans alt camp a 4:53 Cap comentari:\nDivendres vinent inaugurem l' exposició AIGUA,\ncommemorant l' any internacional de l' aigua 2013.\nPublicat per artesans alt camp a 7:24 Cap comentari:\nL'Eduard Vallvè va fer un vídeo de la inauguració del dia 9 de març.\nPublicat per artesans alt camp a 10:22 Cap comentari:\nPublicat per artesans alt camp a 2:52 Cap comentari:\nL' ASSOCIACIÓ D'ARTESANS DE L'ALT CAMP es va fundar el 1993, i ja des de l’ inici s’ ha destacat per un tarannà definit : el d' A r t e s a n s A R T I S T I C S.\nAmb amb aquesta exposició : " RENOVART", ens proposem, utilitzar materials amb bagatge per donar-los nova vida i transformar-los, en una peça artística. Per alguns de nosaltres és una pràctica habitual, però per altres ha estat una descoberta nova.\nPensem que l' experiència és enriquidora, tant pels artistes com per a l' espectador que vegi aquesta exposició, ja que pot fer reflexionar.\nEns sumem així, a la voluntat de fer ecologia, alhora que explorem nous camins artístics.\nCol·lectivament o per oficis, hem exposat a diferents punts del territori i l’estranger :\nFundació Casa Caritat. Valls.\nCentre Català d’ artesania de la Generalitat a Barcelona\nExpo Cultura al Moll de la Fusta, Barcelona.\nVilabella. Artesania de l’ Alt Camp.\nFira de la Candelera a Molins de Rei. (Ceramistes de l’ associació)\nFira del Pla de Sta.. Maria. Extensa exposició de tots els membres de l’associació.\n”Ruta del Cister” al Palau Robert de Barcelona.\nParticipació a la “Firagost” de Valls. Sales de la Caixa, Capella de St. Roc, Sala d’exposicions Teatre principal.\nSaint Cyr sur Loire, França.\nPalau Bofarull de Reus. Diputació de Tarragona.\nEscultors i forjadors de l’associació, a la sala St. Roc de Valls.\nJoiers i esmaltadores de l’associació, a la sala St. Roc de Valls.\nJoiers i esmaltadores de l’associació a la sala dels Artesans del Vendrell.\n“PAS AL MIL·LENNI” a la Casa de Cultura de Valls (Museu).\nExposició Decennals de la Mare de Déu de la Candela 2001, de Valls.\n"Imatges del Llibre" a la Sala St. Roc de Valls.\nExposició Decennals de la Mare de Déu de la Candela 2011, de Valls.\nPublicat per artesans alt camp a 1:48 Cap comentari:\nSeguir per c.electrònic\nartesans alt camp\nImatges de l' exposició que vàrem fer sobre el calçot de Valls.


2n IBEC symposium a Barcelona - Institute for Bioengineering of Catalonia (IBEC) 2n IBEC symposium a Barcelona - Institute for Bioengineering of Catalonia (IBEC)\nabril 8, 2009 gener 7, 2015 Notícies IBEC\nEl simposi es realitzarà els dies 14 i 15 d’abril al World Trade Center de Barcelona.\nA l’acte inaugural hi assistiran la Consellera de Salut de la Generalitat de Catalunya, Marina Geli; el Rector de la Universitat Politècnica de Catalunya, Antoni Giró; el Director General de Recerca de la Generalitat de Catalunya, Ramon Moreno; el Vicerector de Recerca de la Universitat de Barcelona, Jordi Alberch; i el Director de l’IBEC, Josep A. Planell.\nA l’esdeveniment hi participaran tots els investigadors de l’IBEC i dels seus grups associats a la Universitat de Barcelona (UB) i la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC). Com a ponents convidats hi assistiran diversos investigadors reconeguts mundialment.\nEls organitzadors del simposi calculen que en el mateix hi participaran uns 300 investigadors.\nTanmateix, els dies 16 i 17 d’Abril, es durà a terme una reunió del Comitè Científic Internacional.


La Xarxa de Pols Cooperatius i d'ESS a Girona - Grupecos\nCooking Girona / cooperativisme / FESSRural / Girona / Pols cooperatius / Xarxa de pols cooperatius i de l'ESS\nLa Xarxa de Pols Cooperatius i d’ESS a Girona\nNova trobada de la Xarxa de Pols Cooperatius i d’ESS. La setmana passada, algunes de les representants d’aquesta xarxa formada per set espais cooperatius de diversos territoris van fer una visita a Cooking Girona, un coworking cooperatiu situat al barri Vell de Girona format per més de 30 professionals de diferents àmbits. Durant la sessió, es va continuar desenvolupant el Pla de Treball del futur i l’eina de millora de gestió. A través d’una dinàmica, es va treballar sobre els principis de la xarxa, debatent i posant diversos aspectes sobre la taula.\nPròxima parada: La FESSrural\nDurant la trobada a Girona, també es van formar diferents grups de treball per tirar endavant tasques concretes i es va preparar la trobada de la Xarxa de Pols a la FESSrural, una fira d’economia social i solidària que tindrà lloc el 18 de juny a Corçà (Baix Empordà), on hi haurà xerrades, concerts, espectacles, tallers i un mercat ecosocial. Des de la Xarxa es convida a aquest esdeveniment a tots els pols que s’han identificat i serà l’ocasió on es presentarà la feina feta fins ara i s’establirà un diàleg amb la resta de pols participants per valorar la seva possible participació en la Xarxa.


Per què protestes, si l'ajuntament et paga el dentista? (Francesc Orteu)\nPer què protestes, si l'ajuntament et paga el dentista?\nFRANCESC ORTEU 15/12/2011 00:00\n"Bon Solstici d'Hivern", m'han desitjat, i l'expressió em fa pensar en el costum que tenen les coses sagrades d'aixecar-se sobre altres coses sagrades. Jerusalem és això. Però l'exemple més recent el trobem a Barcelona, a la plaça Catalunya. El lloc fundacional del moviment dels indignats ha estat profanat per una extensió de gel artificial, instal·lada amb l'objectiu de produir joia gràcies al mecanisme elemental de lliscar. Al Sinaí dels indignats, la canalla hi patina. És un bon contrast. En tinc altres.\nFa uns dies un amic m'enviava una foto, una d'important. Se'l veia al terrat de l'edifici on viuen els pares, assegut al sol. Tot i que té més de quaranta anys i que és un guionista amb experiència i talent, cobra sis-cents euros al mes. I amb això passa i és feliç. En l'altre extrem hi ha un cunyat que treballa en un ajuntament. És fix i se sent amenaçat per les retallades. Té consciència social, defensa els sindicats i és prou honest per indignar-se també quan reconeix, per exemple, que l'ajuntament li paga el dentista, i als fills, fins i tot al cònjuge. Poso un cas al costat de l'altre i veig que qui més té més s'enfada. Ho deu fer la por. En canvi qui té poca cosa més que totes les hores per pensar, resulta que viu més feliç. És maniqueu això que dic, ho reconec. Però qualsevol protesta col·lectiva, lícita o no, sempre acaba sent maniquea. Escolteu qualsevol sindicalista i tornareu a creure en el dimoni.\nAvui els sindicats protesten contra les mesures d'estalvi que afecten els treballadors públics. Són molt solidaris. Uns tenen l'aigua al coll mentre altres protesten per unes taques d'humitat. És la seva una queixa que fa riure i per això goso fer una proposta: que davant de tota manifestació de funcionaris ofesos, ofuscats i ploramiques, sigui convocada una contramanifestació de gent feliç, pobra i més lúcida.


El Museu Deu recupera les Rutes Patrimonials i traurà una nova obra d'art al carrer - Ràdio Televisió El Vendrell\nEl Museu Deu ha preparat una sèrie d’activitats durant aquesta setmana per a tots els públics. La primera es durà a terme aquest dimecres 15 de juliol sota el nom de “Rutes patrimonials”, amb la qual es podran descobrir els orígens del nucli de Coma-ruga a través d’imatges antigues i es farà un passeig fins a l’Església de Sant Ramon per contemplar els mosaics de Santiago Padrós sobre la Coma-ruga de la dècada dels 60 i 70. El punt de sortida serà l’Oficina de Turisme.\nPel que fa a dijous, les “Rutes Patrimonials” continuaran amb una passejada pel nucli antic del Vendrell per conèixer històries d’ibers, senyors feudals i pirates. Es visitaran racons com el Portal del Pardo, el temple barroc de Sant Salvador, la plaça dels germans Ramon i Vidales o la sala de les catifes del Museu Deu, punt de sortida de la ruta. Tant la ruta per Coma-ruga com pel Vendrell s’oferiran tots els dimecres i dijous de juliol i agost a les 18 hores en castellà i a les 19 hores en català amb un preu de cinc euros per persona, a excepció dels menors de 12 anys que tenen l’entrada gratuïta. A més, caldrà fer inscripció prèvia trucant a l’Oficina de Turisme al 977680010 o bé enviant un correu electrònic a rutesculturals@elvendrell.net.\nFinalment, el Museu Deu tancarà la setmana divendres amb una nova obra d’art al carrer entre les 18 hores i les 20 hores a la Plaça Nova perquè tothom hi pugui dir la seva.\nÀngel Rutia rutes patrimonials


Foixà - Viquipèdia\n(S'ha redirigit des de: Sant Llorenç de les Arenes)\nMunicipi del Baix Empordà\nLa Vila a l'entorn del Castell de Foixà\nUTM(ED50) 31T 499825 4654575Coord.: 42° 2′ 36″ N, 2° 59′ 52″ E / 42.04333,2.99778\n5 Festes, tradicions\nLa comtal vila de Foixà és al Baix Empordà, estesa a la dreta del Ter que Josep Pla qualificà de delícia recòndita, pura meravella. Es divideix en dos nuclis principals: la Vila, a l'entorn de l'antic castell de Foixà del segle XIII al cim d'un turó, i l'Església, vora l'església parroquial, de població menys compacte. Malgrat el títol de vila, el volum d'aquesta població s'assembla més a un poble que no pas a la imatge que tenim d'una vila.\nLa riera de Foixà rega el municipi i desemboca al Daró al terme de Fontanilles, deixant enrere Ultramort i Serra de Daró. Els boscos que l'envolten que representen unes 1.000 hectàrees –com el bosc de Can Ribes, el bosc del Baró, el bosc d'en Torrent o el bosc d'en Verdeguer–, estan ocupats sobretot per roures i pins.\nLa primera documentació que s'ha trobat és de l'any 1019, quan pertanyia al comtat d'Empúries, just a l'extrem occidental i enfront del comtat de Girona. Aquest fet va comportar molts fets d'armes. Foixà també patí les desavinences entre els comtes d'Empúries i la Corona d'Aragó mentre regnaven Jaume II el Just i de Pere III el Cerimoniós. Es té constància que el 1359 posseïa el lloc Bernat Alemany d'Orriols, cosí de la reina Sibil·la de Fortià, que entrà en discòrdia amb el comte Joan I d'Empúries establint-se una guerra oberta fins al punt que el comte va assetjar el castell. Aleshores hi intervingué Pere III a favor del parent de la seva muller. Joan I d'Empúries hagué de firmar una treva humiliant en el seu palau de Bellcaire.\nDiu la llegenda que Joan I anomenat el Caçador va morir sobtadament el 19 de maig de 1396 mentre caçava als boscos de Foixà. Al camí que porta del castell a l'església hi ha un monument en forma de creu que ho testimonia.\nL'església parroquial de Sant Joan de Foixà\nEl castell de Foixà\nL'agricultura és bàsicament de secà: cereals (26 ha), gra, patates i vinyes. La terra de regadiu ocupa només 10 ha de verdures. La ramaderia, porcí, la cria d'ovelles i aviram complementen l'economia de la regió.\nFoixà disposa d'un petit camp de vol privat anomenat Serres de Foixà.\nFestes, tradicions [modifica]\nFestes locals: 17 de gener i 29 d'agost.\nGeorgina Regàs va publicar l'any 1986 un llibre titulat La cuina de festa major i altres plats de la Lola de Foixà, amb dibuixos d'Opisso, que ens explica com cuinava aquesta coquessa, cuinera ambulant, que anava de casa en casa i de festa en festa, elaborant menjars. Hi trobareu uns farcits de pomes, uns colls de pollastre farcits, platillos, oca amb naps, brunyols (tal com s'anomenen els bunyols a la comarca)...\nEl 1857 incorpora Sant Llorenç de les Arenes i la Sala; el 1877 incorpora Ultramort que es desagrega el 1930.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Foixà Web de l'Ajuntament\nAlbons · Begur · Bellcaire d'Empordà · la Bisbal d'Empordà · Calonge · Castell-Platja d'Aro · Colomers · Corçà · Cruïlles, Monells i Sant Sadurní de l'Heura · Foixà · Fontanilles · Forallac · Garrigoles · Gualta · Jafre · Mont-ras · Palafrugell · Palamós · Palau-sator · Pals · Parlavà · la Pera · Regencós · Rupià · Sant Feliu de Guíxols · Santa Cristina d'Aro · Serra de Daró · la Tallada d'Empordà · Torrent · Torroella de Montgrí · Ullà · Ullastret · Ultramort · Vall-llobrega · Verges · Vilopriu\nObtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Foixà&oldid=11161372»\tCategoria: Foixà\tMenú de navegació\nDarrera modificació de la pàgina: 8 març 2013 a les 00:31.


Prop de 100 entitats socials de tota Espanya van rebre durant el 2020 aportacions per aquest valor de la Fundació ”la Caixa” gràcies a propostes de la xarxa de CaixaBank\nEl 21 de març és el Dia Mundial de la Síndrome de Down CaixaBank\nCaixaBank, dins de la seva Acció Social, canalitza al llarg de l'any aportacions econòmiques de la Fundació “la Caixa” per atendre necessitats socials en tot el territori. Gràcies a això, el 2020 es van destinar prop de 500.000 euros a les entitats dedicades a la síndrome de down.\nGràcies a la seva capil·laritat territorial, la xarxa d'oficines de CaixaBank pot realitzar aquesta tasca de detecció de projectes d'entitats socials locals i canalitzar així part del pressupost de la Fundació. El 2020, el 89% de les oficines del banc van donar suport a algun projecte social i van fer possible que milers de petites i mitjanes entitats socials solidàries poguessin accedir a ajudes econòmiques per tirar endavant els seus programes.\nLa pandèmia ha agreujat la situació d'aquest col·lectiu i ha suposat un fre a la seva activitat i desenvolupament diari, pels riscos que ha suposat per a la seva salut. Per aquest motiu, la Fundació ”la Caixa” i CaixaBank han llançat, en col·laboració amb diverses associacions i entitats locals, iniciatives per multiplicar el suport i fomentar la inclusió d'aquest col·lectiu.\nCaixaBank ha organitzat una jornada virtual amb Asindown i la Fuerza del Corazón per facilitar i promoure el desenvolupament integral i la inserció de les persones amb síndrome de down i discapacitat intel·lectual a través del curtmetratge 'Distintos'\nD'entre totes les iniciatives promogudes per l'entitat financera destaca la jornada virtual -CaixaBank Talks-, organitzada juntament amb la Fundació Asindown i la Fuerza del Corazón. En aquesta trobada digital, programada per al 25 de març, s'analitzarà i s'aprofundirà en el curtmetratge Distintos, comèdia premiada internacionalment i que relata el viatge de dos nois amb síndrome de down que s'organitzen per acudir a un concert d'Alejandro Sanz. Aquesta jornada comptarà amb la presència de clients de l'entitat financera i entitats socials que col·laboren amb el projecte d'Acció Social.\nGràcies a aquesta col·laboració entre CaixaBank i la Fundació ”la Caixa”, el 2020 prop de 7.000 entitats socials s'han beneficiat de diferents tipus d'ajuda.\nCal destacar que la major part de les aportacions ha anat destinada a pal·liar els efectes socioeconòmics provocats per la Covid-19. De forma més concreta, la inversió s'ha dirigit a accions destinades a col·lectius en exclusió social i pobresa, programes destinats a millorar la qualitat de vida de les persones grans, col·lectius amb necessitats especials o malalts, accions vinculades amb la gent gran, així com projectes d'inserció laboral.\nTotes les accions, pensades especialment en època de la Covid-19, tenen com a objectiu comú millorar la situació d'aquest col·lectiu\nEntre les iniciatives secundades, es troben accions de distribució d'aliments a col·lectius vulnerables, de la mà de menjadors socials, lliurament de material escolar i tecnològic per a la infància en risc d'exclusió, així com la dotació de tauletes a residències per a la gent gran.\nL'actuació responsable de CaixaBank ha estat reconeguda pels principals organismes internacionals. El Dow Jones Sustainability Index la situa entre els millors bancs mundials en termes de responsabilitat corporativa. L'organització internacional CDP, per la seva banda, la inclou com a empresa líder contra el canvi climàtic. A més, les seves filials VidaCaixa i CaixaBank Asset Management han obtingut la màxima qualificació (A+) en els Principis d'Inversió Sostenible que dona suport Nacions Unides.\nCaixabank Fundació "la Caixa" síndrome de Down


"Guanyant-nos les garrofes treballem pel nostre poble i pel nostre país..."\nEntrevista a Roger Sánchez Amat, cuiner i impulsor del Terra d'Escudella\n-Terra d’Escudella és filla de l’Arran...Com vau néixer?\nDesprés de quatre anys d’existència, l’Arran es va fer petit. A més, la gent que hi participàvem teníem idees diferents. La conseqüència fou el trasllat de la distribuïdora i la creació de la Ciutat Invisible d’una banda, i l’ampliació del bar i també de l’oferta gastronòmica, donant pas al Terra d’Escudella.\n06/04/2010 21:43 Entrevistes\n-Tu acumules alguns anys d’activisme social i polític, amb la identitat independentista en mà i treballant al si dels moviments populars de Sants....\nDoncs si, i n’estic ben orgullós. Als catorze anys vaig aterrar al Centre Social de Sants. Venia de ben a prop, de l’Esquerra de l’Eixample, i al barri vaig trobar un caliu i un tarannà combatiu i alhora humà ben propis i diferents. Des del MiliKK lluitàvem contra el servei militar, amb els Col•lectius d’Estudiants intentàvem mobilitzar els instituts, amb Solidaritat Jove vam fer una ferma campanya de suport a la guerrilla salvadorenca, i amb les Joventuts Comunistes Revolucionàries intentàvem canviar el món. A la universitat ens vam trobar amb gent de diversos indrets de la geografia catalana i amb diferents sensibilitats. Sorgí la Plataforma Antifeixista, s’organitzaren les primeres diades contra el 12 d’octubre, la campanya contra l’Europa del Capital... Vam tornar al barri a ocupar, primer la Garnatxa, després l’Hamsa. Els llaços amb el Casal Indepe s’afermaren. Al carrer, vam dur a terme una resistència activa contra desallotjaments i feixistes. Vam crear mitjans de comunicació, com La Burxa. I després, vam muntar l’Arran. Déu n’hi dó, quantes coses! I sempre en català i amb el país al cor. Ara només em falta que la CUP rutlli per a considerar-me satisfet. Tant de bo!\n-I el nom, Terra d’Escudella, remet a la gastronomia i al treball. També va ser el nom d’un programa infantil televisió, fa més de tres dècades...\nDe fet, el nom ve d’aquí. Jo tenia tres anyets quan veia l’esmentat programa. Recordo millor el seu successor, el Quitxalla. Després vingué el Planeta Imaginari, la Cuca Fera, el Senyor Cordills... Quan vam transformar-nos en bar-restaurant, vam cercar un nom amb referències gastronòmiques. I com que Catalunya és una terra d’escudelles, ja ho teníem. Més endavant vam descobrir que el d’aquesta manera és denominava una terra que servia per netejar olles i cassoles. Algun avi del barri encara recorda quan venien venedores de la Marina a vendre terra d’escudelles de Montjuïc.\n-Es pot dir que heu dinamitzar la vida social i política de Sants des del plat i la copa...\nOi tant! Almenys aquesta era la nostra intenció. Sempre hem cregut que al barri feia falta un bar del rotllo. Som d’una generació “barfílica”, hem crescut als bars, ens hem relacionat als bars, hem gaudit als bars, fins i tot hem estudiat als bars! Som d’aquells que creiem que els bars compleixen tot un seguit de funcions, tant socials, com culturals i d’esbarjo. Frisàvem amb el Visca la Teca o els bars de Gràcia. Al barri en trobàvem a faltar, i consideràvem la seva existència com una eina vital per a engreixar el moviment popular del que formàvem part. A l’Hamsa vam intentar crear un espai per a complir aquest objectiu, però va esdevenir inviable. Fou quan sorgí la idea de l’Arran. I des de llavors, crec el local ha estat l’escenari de nous retrobaments (recordo la gent de l’antic Ateneu Llibertari de Sants), s’hi ha gestat nous projectes i s’hi han consolidat d’altres, encara que sigui a base de ratafies, canyes i braves.\n-Per tant, el Terra d’Escudella no és un bolet en el desert, ja que anteriorment comptàveu amb el precedent del Casal, la Burxa, l’Hamsa, etc.\nPer suposat. Tot i ser un negoci, formem part de la xarxa que s’ha anat creant amb els anys. Tenim la voluntat de ser un espai més al seu servei. Alhora, és el fruit de la nostra evolució vital i pràctica.\n-Sants és una Vila privilegiada que recull l’herència de lluites i resistències, o es troba en procés de pèrdua d’identitat, com les viles annexionades a Barcelona durant el XIX?\nLògicament, Sants no queda al marge dels processos urbans. Actualment al barri hi viu molta gent, de tota la vida i molta de pas. Han arribat nouvinguts, i l’urbanisme neoliberal de la Marca Barcelona ha deixat petjada. Però encara manté un teixit social fort i un caràcter propi de barriada. A més, sembla que els nyaps que sovintegen al barri, el fragmenten i que el fan menys atractiu visualment que d’altres, poden esdevenir la seva salvació. No pot ser que esdevingui un nou Born o una nova Gràcia. Maleïda ciutat que t’acaba fent pensar d’aquesta manera...\n-A la vostra web us definiu com a associació gastronòmica que i com “unespai d’oci, sí, però que, d’altra banda, serveixi també per a l’intercanvi i la difusió d’idees i iniciatives que tenen lloc al barri, a la ciutat, arreu dels Països Catalans per tal de remoure consciències. En aquest aspecte, el Terra d’Escudella es declara rotundament d’esquerres i fermament compromès amb l’alliberament nacional”. Això i bastant més, oi?\nPer a nosaltres són dos eixos indestriables. Però els duem a terme d’una manera ben pròpia. El nostre és un projecte 100% professional, tenim clar que és la nostra manera de guanyar-nos la vida, i ho estem aconseguint sense caure en l’autoexplotació i sense aprofitar-nos d’altres. Intentem, però, dotar la nostra feina de connotacions que vagin més enllà de les estrictament productives i econòmiques. Així doncs, guanyant-nos les garrofes treballem pel nostre poble i pel nostre país. Intentem realitzar una mena de “producció cultural” que ens faci avançar cap uns objectius d’emancipació. I ho fem des de tres eixos: música en català, cultura popular i memòria històrica. Sense oblidar el nostre pilar, la gastronomia.\n-De manera concreta cobriu un front de defensa de la gastronomia nacional i popular. I promoveu els productes del país....\nPoc a poc hem anat introduint productes. I no només hem ampliat el nostre lèxic, sinó que hem millorat en gramàtica. En les formes de cuinar, recuperant-ne les tradicionals, en la manera de beure, potenciant les begudes de la terra, en tenir present el ric calendari gastronòmic popular (carnestoltes, Quaresma, Tot Sants). En quatre anys hem anat pensat en la socialització de tot aquest capital cultural durant anys bandejat per dictadures i espanyolisme, però també per trenta anys de regionalisme sociovergent anorreador.\n-Des de la teva experiència també escrius regularment receptes culinàries per a la Directa i, fins fa no gaire, a l’Accent...\nBé, no són exactament receptes. Per aconseguir receptes tens centenars de llibres, i a internet pots trobar el que vulguis. El que jo escric té més a veure amb la difusió del que hi ha darrera de les viandes, quins productes hi intervenen i d’on venen, quines històries tenen els plats... Tot plegat acompanyat d’una dosi alta d’opinió.\n- Creus que s’ha perdut la transmissió de la cultura culinària, que no sabem cuinar com els nostres avis i àvies... ?\nDoncs si. Tristament l’evolució i el progrés, que tantes coses bones té, comporta conseqüències crec que inevitables. Ni les àvies i les dones en general estan tancades tot el dia a casa cuinant (crec que pocs avis han sabut cuinar mai), ni el ritme de vida permet dedicar-hi temps, ni l’esforç físic de les nostres feines ni tampoc el major nivell de vida fan dels àpats una autèntica pràctica enginyosa i necessàriament energètica com abans. El més preocupant és que l’altre instrument que transmet els coneixements gastronòmics, la restauració pública, viu moments pèssims. No parlo de l’alta cuina, esferificada o no. Parlo de l’hostaleria popular, la del menú a 9 euros i el cobert a 20. Cada cop costa més menjar bé a preus assequibles, i això ens ressentirem en un futur.\n- Aquest 14 d’abril inaugureu una exposició i actes amb el nom de “Llibertat a cops de falç. Revoltes i moviments populars als Països Catalans (1455-1970)”. Ens pots fer cinc cèntims:\nCom abans deia, tenim molt present la memòria històrica. Encara ens queda molt per ser un país normal, i molts dels nostres records col•lectius s’han difuminat o s’han perdut. Per a nosaltres era important reivindicar una altra mena de referents històrics que anessin més enllà de clergues, monarques, mercenaris i burgesos. A més, calia demostrar que el català no ha estat mai un poble covard i conformista, ni tampoc ha adoptat únicament actituds pactistes, moderades o assenyades. Així doncs, fa cinc anys vam començar a elaborar el que volíem convertir en l’exposició permanent que decorés el nostre menjador i, alhora, complís una missió pedagògica de cara a la clientela. Per fi, amb una mica de retard, tenim el resultat penjat de la paret. Menys mal que a l'hora de cuinar anem més ràpid! Ara podeu sopar al Terra d'Escudella i mentre endrapeu uns calamars farcits, podeu endinsar-vos en les revoltes pageses medievals, en les bullangues urbanes del segle XIX o en l'impressionant obrerisme de principis del XX.\n-Sobre l’exposició expliqueu que els membres de la Jamància (revolta social del segle XIX) portaven una paella al coll per «fregir poderosos». Vosaltres també els fregiu des dels vostres fogons?\nEls fregim, els estofem, els escudellem, els ofeguem, els guisem, els bullim, els triturem, els trinxem, els confitem... O almenys això és el que intentem. De totes maneres, no recomanem cuinar-los de veres, ja que poc es podria aprofitar d'ells, donarien mal gust a les viandes i de ben segur els plats resultants serien de mal digerir.\n-Veurem aviat algun article teu d’opinió “gastronòmica” per a llibertat.cat?\nBuf! Això d'escriure i, a més, dir coses interessants porta molta feina. Quan tingui un raconet, no dubteu de la meva participació. Mestrestant, podeu llegir els escrits a www.tdk.cat.


El sotai és una tècnica de reeducació postural integral provinent de Japó que es realitza mitjançant moviments, estiraments i postures suaus i concretes. Es basa en la filosofia del seu creador, Keizo Hashimoto, segons el qual hi ha salut quan hi ha una harmonia natural al cos. Aquesta harmonia es refereix a una respiració, una dieta i un estat físic i psíquic equilibrats. Seguint la filosofia de Hashimoto, la paraula “sotai” es pot traduir com “manipular el cos perquè recuperi l’equilibri”.\nLa naturalesa ens ha projectat perquè puguem viure tota la vida de manera saludable. L’ésser humà sovint s’obstina a viure de forma contrària al camí que la naturalesa li ha traçat i per això emmalalteix; la única manera de sanar és fer que l’organisme torni a la seva condició natural. KEIZO HASHIMOTO\nAixí doncs, el sotai restableix l’equilibri mitjançant la reeducació postural, tenint en compte que la postura adequada és aquella que permet al ser humà realitzar les funcions bàsiques (mantenir-se dret i en equilibri, desplaçar-se, etc.). No obstant, no existeix una postura correcta per a tots els humans, sinó que cada individu ha de buscar la que s’adapti millor a la seva morfologia.\nEl sotai s’acostuma a combinar amb altres tècniques, com és el cas del shiatsu, tot i que també és eficaç per sí sola. No té afectes secundaris més enllà que sovint es pot fer estrany el procés d’adaptació a una nova postura corporal. La tècnica no provoca dolor ni sensacions desagradables; de fet, els exercicis que proposa no requereixen un gran esforç i els poden realitzar persones de totes les edats.\nAquesta tècnica ha obtingut excel·lents resultats en el tractament per la lumbàlgia, hèrnia discal, ciàtica, escoliosi, dolor cervical, tendinitis, colze de tennista, dolor als genolls i a les espatlles, esquinç al turmell, dolors articulars, torticolis, mal de cap, trastorns menstruals, tractaments post part, mal de cap, ansietat i insomni.\nPer a més informació trucar al 651664517 o mitjançant correu electrònic a centrenarayana@yahoo.es\nAsociación Española de Sotai-Ho. (sense data). ¿Qué es el Sotai-Ho (Sotai)? www.sotai-spàin.com.


La llet crua, una obvietat\nActualitzada 30/07/2018 a les 19:22\nSoc dels que, de petit, encara anava a buscar la llet a una lleteria que hi havia a la meva Vilanova i la Geltrú. Amb un atuell que la mestressa omplia de llet que el ramader havia acabat de munyir de les vaques que omplien la vaqueria. Després, a casa, la mare la feia bullir al foc –una vegada, la gent no era tant primmirada- i, amb una mica de sort, podies sucar una llesqueta de pa amb la nata –el tel– que quedava al damunt de la llet en refredar-se.\nAra, com qui no vol la cosa, acaba d’esclatar una nova polèmica alimentària al voltant de la normativa aprovada pel govern de la Generalitat sobre la comercialització d’aquest tipus de llet. Una norma que semblaria destinada a posar ordre i donar seguretat a una pràctica que, al fil de l’evident recuperació de pràctiques de consum més natural y pròxim, guanya adeptes cada dia que passa.\nPerò no ens enganyem, el debat sobre la seguretat d’aquesta forma de consum s’està inflant intencionadament. Al meu entendre des de la política. La solució no està en buscar una llet higiènicament segura en qualsevol situació. El que cal és tornar a fer veure a la gent que la data de caducitat no és una garantia absoluta. Que han de posar de la seva part un comportament responsable que, lamentablement, ningú explica. I quan ho fa, és per ficar por al cos i empènyer la gent cap a un producte determinat. No serè jo qui negui que la llet crua pot ser portadora de gèrmens. Però també haig d’alertar sobre els perills de la mala conservació de la llet pasteuritzada que ens volen fer veure com absolutament segura.\nCom si males pràctiques industrials no haguessin generat, també aquests dies, problemes higiènics amb alguna aigua envasada. O, per posar un tercer cas, reflexionar sobre l’enciam que comprem al mercat a la pagesa de confiança, que ha estat en contacte amb la terra i que, per tant, comparteix perill amb la llet crua tot i que, de moment, ningú ens exigeixi que el passem per aigua amb lleixiu per eliminar els possibles bacteris. Si us plau, una mica de seny.\nLa Policia de Cambrils deté el titular del ...\nComenta el contingut : La llet crua, una obvietat


Ja no només James Bond tindrà llicència per matar\nWestminster autoritza per primer cop que els agents infiltrats i els espies puguin cometre crims\n3 min. Londres 06/10/2020 12:41\n651x366 Daniel Craig en una escena de 'No time to die', el nou James Bond que s'estrenarà, en principi, el pròxim 2 d'abril / MGM Daniel Craig en una escena de 'No time to die', el nou James Bond que s'estrenarà, en principi, el pròxim 2 d'abril / MGM\nA l'espera que arribi l'esperada estrena del nou James Bond, que s'ha ajornat per segona vegada fins a l'abril de l'any vinent davant dels nous rebrots de coronavirus arreu del món, el Regne Unit ha decidit que no pot quedar indefens davant dels perills que l'amenacen.\nAixí, en una polèmica decisió, a la qual s'han oposat una vintena de diputats laboristes, tot i la recomanació del seu líder de només abstenir-se, i alguns destacats membres del Partit Conservador, el Parlament britànic ha aprovat aquesta nit passada, per primera vegada, que els oficials encoberts de la policia, o bé que treballin per a la policia, així com els agents del servei d'espionatge interior, MI5, puguin cometre crims legalment en el decurs de les seves accions. La llei encara ha de completar el seu recorregut legislatiu tant pels Comuns com per la Cambra dels Lords, però la sanció sobre els principis generals obtinguda aquesta nit passada garanteix que, finalment, en rebrà la llum verda.\nTot i així, la llei que ho fa possible no especifica el tipus de crim que està cobert per la legislació. Els crítics amb el projecte han demanat que se n'excloguin l'assassinat o els actes de violència extremadament greu, però no se n'han sortit.\nLa controvertida llei arriba després d'anys de discussions i de batalles legals per forçar l'MI5 i el govern a revelar les normes secretes que regulen quan un informant o un agent pot incomplir la llei. Els últims anys, per exemple, hi ha hagut dues denúncies contra un oficial infiltrat en una organització ecologista per simular una relació sentimental amb una activista quan l'únic que pretenia era obtenir-ne informació.\n27 atacs terroristes avortats\nArran d'una d'aquestes denúncies, i de les demandes de diferents grups legals, el Tribunal Suprem va emetre una sentència l'any passat en què va determinar que, si bé l'MI5 tenia un poder "implícit" per autoritzar crims, no volia dir que ningú implicat fos immune al processament. La nova llei és una resposta a aquest buit. En principi, la llei obliga l'agent i l'agència implicada a demostrar la "necessitat" de cometre el crim i la "proporcionalitat". Ras i curt, l'excusa del mal menor que, de fet, obre la porta a una discrecionalitat dels diferents responsables de seguretat.\nDurant la discussió parlamentària, que s'ha allargat gairebé fins a la mitjanit, el ministre de l'Interior, James Brokenshire, ha assegurat que el projecte "ajudaria a mantenir el país segur". De fet, va recordar els comentaris del director general de l'MI5, Ken McCallum, que afirmava que operacions que havien implicat el trencament de la legalitat havien frustrat 27 atacs terroristes al Regne Unit des del març del 2017.


Promoció Novembre 2020 a Cal Rossa - Cal Rossa\nPromoció Novembre 2020 a Cal Rossa\nGaudeix de 4 nits a preu de Cap de Setmana, Descomptes fins al 50% en la teva estada a Cal Rossa.\nDisfruta de 4 nits a preu de Cap de Setmana,\nDescomptes fins al 50%\nConsulta les diferents opcions i ofertes als nostres allotjaments\nPrimera Planta i zona comú per ús privat\nFins a 6 persones a Taús1900 i 4 persones a Cabanera, allotjaments totalment equipats i tota la zona d’SPA, gran sala, terrassa i BBQ pel vostre ús privat.\nDurant aquest novembre podeu gaudir de 4 nits al preu de 2, descompte del 50%\nEco-loft Manairons, ideal parelles\nFins a 2 adults i 2 nens en un loft sostenible i totalment equipat i amb fantàstiques vistes sobre la natura que ens envolta. Estada Ideal per gaudir d aquest acollidor loft i fer activitats a la natura.\nEco-Apartament Brama, ideal famílies\nFins a 4 adults i 2 nens en un apartament sostenible, totalment equipat i amb fantàstiques vistes sobre la natura que ens envolta. Estada ideal per gaudir de l allotjament i fer activitats a la natura.


CRÒNIQUES DES DE XOPILÀNDIA: La ignorància de la 'gente bien'\nNo; tot i que m’agradaria, no puc mostrar-me indiferent davant dels comentaris que aquest matí una presumpta periodista –el nom de la qual ni el sé ni m’interessa– ha perbocat enmig del programa matiner de la nostra benvolguda televisió pública. No recorde les paraules exactes –m’aborrone només de recordar-ho–; però, més o menys, ha suggerit que estudiar valencià era una “tontería” que ens estava allunyant dels nivells de competitivitat de la Unió Europea.\nI s’ha quedat tan ampla.\nPer desgràcia, aquesta opinió –sense cap base científica– no és aïllada. Ha calat en molts valencians. Estic fart d’escoltar en determinats cercles que amb això del valencià estem llevant oportunitats als nostres fills. Que per què ens han d’imposar el valencià. Que si, en lloc de viure ací, visquérem a Madrid, podríem haver estudiat dos idiomes estrangers. O que si açò fóra un país seriós, aquestes coses no ocorrerien.\nDoncs bé, anem a veure què diuen els països seriosos amb açò del plurilingüisme. Per a la Comissió Europea la diversitat lingüística ha de ser considerada com un patrimoni cultural que s’ha de preservar i promoure pels diversos països membres.\nI la UNESCO –algú dubta del prestigi internacional d’aquest organisme?–, què opinen al voltant d’aquesta qüestió? Joseph Poth, el seu director del departament de llengües, ho té ben clar: “hem de fomentar el trilingüisme i salvar les llengües petites”, va manifestar en una entrevista fa uns anys. “Cal aprendre una llengua materna (en el nostre cas el valencià), una llengua de veïnatge (el castellà) i una llengua internacional (l’anglés, el francés, l’alemany, o, com volia Font de Mora, el xinés mandarí)”.\nI, senyores i senyors, aquest és el marc lingüístic al qual hauríem de tendir. No hem d’entrar al debat trampa que alguns intenten proposar. L’ensenyament del valencià no s’ha de contraposar al de qualsevol llengua estrangera. No es tracta de triar –com alguns malintencionats intenten vendre– entre el valencià o l’anglés. Valencià sí. I anglés, també.\nSenyors dirigents de la RTVV, per favor, siguen una miqueta seriosos i reclamen un mínim de rigor a les persones que conviden als seus programes. No hi ha dret a què, sense cap argument, determinades persones tinguen patent de cors a l’hora llançar missatges apocalíptics.\nFomentem la convivència, no la confrontació.\nPublicado por Manel Àlamo en 23:07


UGT denuncia que el SOC maquilla les xifres de l’atur - somGranollers\nUGT denuncia que el SOC maquilla les xifres de l’atur\nEl sindicat assegura hi ha 36.000 aturats a la comarca, gairebé 7.000 més que els que indiquen les dades del Servei d’Ocupació de Catalunya del Departament de Treball de la Generalitat (SOC)\nDimecres, 16 de desembre de 2015 | 21:15h\nLa UGT del Vallès Oriental discrepa, una vegada més, de les xifres que sobre l’atur a la comarca ha presentat el Servei d’Ocupació de Catalunya del Departament de Treball de la Generalitat de Catalunya (SOC). Òscar Riu, secretari comarcal del sindicat, i Bernat Escudero, responsable de la secretaria de gestió, han denunciat aquesta tarda que “s’ha tornat a demostrar una vegada més l’absurditat de tenir com a referència les dades de l’atur registrat del SOC, tot i que el mateix Departament d’Empresa i Ocupació de la Generalitat hagi elaborat una nova metodologia de càlcul de la població activa”.\nTots i aquests nous canvis que han efectuat des de la Generalitat, des d’UGT Vallès Oriental consideren que “aquestes dades no són dades fidedignes de la realitat econòmica i social de la comarca, perquè no tothom que es troba a l’atur s’inscriu a les oficines del SOC o actualitza la seva situació d’atur”.\nSegons els representants d’UGT, “les dades de l’atur del SOC maquillen la realitat”. Les diferències entre les dades que ofereix el SOC i l’EPA (Enquestes de la Població Activa), són considerables en poblacions com Canovelles, on els primers consideren que hi ha una taxa d’atur del 22,05% i els segons de 25,25%, amb una diferència entre ambdues taxes de 3,20 punts percentuals. En el cas de Montornès, l’atur SOC indica 18,75 i l’atur EPA aproximat indica 21,56% amb una diferenciació percentual de 2,81 punts.\nA l’hora d’establir la realitat vallesana en aquests moments pel que fa a les dades de l’atur al Vallès, EPA, sistema de control que mereix la confiança d’UGT, indicava a novembre 2015 una taxa del 18,01%, amb una població aproximada de més de 36.000 habitants en situació d’atur, gairebé 7.000 habitants més dels que indica l’atur registrat del SOC (29.306).\nDes d’UGT de Catalunya assenyalen que “volem insistir una vegada més en la importància d’estudiar les dades de l’atur per part de les administracions públiques fent ús de les eines més fidedignes per a conèixer la realitat social”. “Si no es fa una diagnosi adequada al problema, no es poden aplicar les receptes necessàries per a disminuir l’atur”, ha dit Riu.\nRiu i Escudero han lamentat que “les oficines del SOC es dediquin actualment gairebé únicament a gestionar les prestacions i no ofereixin més formació”, aspecte aquest que també haurien d’aplicar segons ells, els ajuntaments quan contracten treballadors a través dels plans d’ocupació.


Observació de tendències educatives i radar d'universitats singulars - Universitat Oberta de Catalunya (UOC)\nObservatori de Tendències Educatives i Innovació de l'eLearning Innovation Center\nDetecció de bones pràctiques i innovació en l'ensenyament i l'aprenentatge\nPosem el focus en la detecció de bones pràctiques i la innovació en ensenyament i aprenentatge per tal de saber què passa en l'àmbit educatiu i laboral, fer-ne una anàlisi pertinent i plasmar les conclusions en documents i projectes. D'aquesta manera, podem:\nAplicar les millores i tendències actuals sobre el model de la UOC.\nEstar en sintonia amb els últims desenvolupaments en l'àmbit de l'aprenentatge en línia.\nSaber les necessitats del mercat per poder traslladar-les de manera pertinent a les assessories del centre.\nA l'Observatori estem en contacte amb les persones expertes més influents de l'àmbit educatiu i tecnològic, així com amb xarxes i organismes relacionats amb l'educació i les polítiques internacionals, que contínuament generen articles i informes d'interès per a la comunitat educativa.\nDifusió de l'anàlisi de tendències i les pràctiques que es duen a terme a l'eLearning Innovation Center i la UOC\nCompartim i posem en valor el nostre coneixement i progressos, dins i fora de la UOC, per continuar sent referents en tendències de pedagogia, disseny instruccional i tecnologia educativa en línia i per crear opinió.\nPer tal d'aconseguir-ho, l'Observatori participa en la tasca de generació de continguts a través de diversos canals i espais de col·laboració de la Universitat.\nLes universitats singulars\nLa societat està canviant i els mètodes d'aprenentatge també ho han de fer. És imprescindible visibilitzar el canvi educatiu que es produeix a tot arreu, i, especialment, a la universitat. Per això, amb el RUS detectem i analitzem les experiències educatives més singulars i innovadores que es duen a terme a tot el món.\nEl model RUS\nHi ha tres aspectes que fan que un model educatiu sigui singular, diferent, propi. Molts cops aquests tres models (formatiu, organitzatiu i de serveis) estan relacionats: qui té un sistema formatiu singular sol tenir també un sistema organitzatiu diferent, per exemple.\nInclou el disseny de cursos, la pedagogia, l'acompanyament, l'avaluació i els recursos per a l'aprenentatge.\nSingularitats en el model formatiu, com Hyper Island, una escola líder a Europa amb programes destinats a l'ocupabilitat en àmbits de tecnologia, disseny, publicitat i negocis, i on els estudiants treballen en equip en reptes reals i projectes proposats (i avaluats) per les empreses.\nEls rols docents, les operacions, la tecnologia i els processos de treball.\nSingularitats en el model organitzatiu, com la University of the People, universitat gratuïta que defensa que l'educació superior és un dret bàsic per a tothom i que s'organitza mitjançant l'esforç de voluntaris arreu del món.\nLa personalització de serveis i la relació amb l'entorn i la societat, incloent-hi la recerca i la transferència.\nSingularitats en el model de serveis, com ara la Monash University, la universitat més internacional d'Austràlia, que envia molts estudiants a fer pràctiques a Malàisia i que té moltes connexions amb la indústria per fer transferència. És coneguda per la quantitat d'empreses derivades que n'han sorgit.\nLes entrevistes i el podcast "Dies singulars en universitats singulars"\nEn la nostra tasca d'observació i cerca d'universitats singulars, sovint ens posem en contacte amb institucions que ofereixen temes molt interessants per explicar en una entrevista o conversa informal.\nAquestes converses, gravades i editades, són la base dels nostres podcasts.\nSom radars, som fars\nLa transformació digital i la digitalizació de processos a la universitat\nPrevisions i Realitats de la Intel·ligència Artificial\nPrevisions i Realitats de la Realitat Virtual\nPrevisions i realitats de la Intel·ligència Artificial. Evolució 2015-2017\nPrevisions i realitats de la Realitat Virtual. Evolució 2015-2017


Per tu, pels nostres, per tots. Som responsables. A Vermell a Casa hem reforçat els nostres protocols per garantir la seguretat de totes les comandes, des de la nostra cuina fins al teu domicili.\nDurant aquesta crisi, els ciutadans hem de seguir les instruccions de les autoritats posant l'accent en una sola acció: quedar-nos a casa. Aquesta lluita contra el virus ens inclou a tots i cada un de nosaltres. També a empreses com la nostra, que vetllem cada dia per la seguretat dels nostres empleats i clients.\nDescobreix en què consisteix el Servei de Lliurament ZERO CONTACTE\n1. Fes la teva comanda\nFes la teva comanda a través del nostre telèfon: 930 131 714\n2. Paga on-line\nPaga amb Bizum o amb datàfon a casa. No s'accepta pagament amb efectiu.\n3. Protocol de seguretat\nEl nostre equip prepararà la comanda seguint el nostre protocol de seguretat en cuina.\n4. Higiene estricta\nEl repartidor es renta les mans abans de realitzar el lliurament.\n5. Repartidor amb mascareta i guants\nA més, el repartidor va proveït de mascareta i guants.\n6. Els productes no toquen el terra\nUna vegada que el repartidor arriba a la porta de el client, col·loca a terra enfront d'ella una caixa de cartró buida. Així evitem que els productes toquin el terra.\n7. Datàfon desinfectat\nEn el cas d'haver seleccionat el pagament amb datàfon, el repartidor també el dipositarà sobre la caixa buida perquè el client realitzi el pagament, si pot ser amb targeta contactless. El datàfon es desinfecta abans i després de cada comanda.\n8. Distància mínima de 2 metres\nEl repartidor informa el client que la comanda ha arribat, trucant a el timbre o a l'intèrfon. Immediatament el repartidor s'allunya a una distància mínima de 2 metres i espera a que el client reculli el producte. Una vegada que el client ha recollit el producte i ha marxat, el repartidor recull la caixa buida.\nCARRER DE LES PIQUES, 3 - 08241 MANRESA / 930 13 17 14


Ballar o no ballar, heus aquí la qüestió\nHome / el Blog de el timbal / Ballar o no ballar heus aquí la qüestió!\n” Des de sempre he cregut fermament en el lema de que tothom pot ballar. És més, crec que tothom hauria de ballar en algun moment de la seva vida.\nLes teories occidentals ens insten a separar els conceptes del cos i la ment, i deixen temes més espinosos com el de l’ànima, cada vegada més perduts en mans de les religions. Però jo crec sincerament que és en la dansa on millor som capaços d’entreveure que som una autèntica unitat. La dansa nodreix la nostra ànima i l’allibera de les tensions de la raó. La dansa obliga al pensament a quedar en un segon terme, a suspendre la consciència i regalar-se un moment per sentir el cos en tot el seu esplendor, sense judici, sense tabús, sense pors. La dansa sempre ha estat relacionada amb la festa, perquè parlar de dansa significa parlar de disbauxa, de llibertat, de plaer i de comunió i es per tot això que sincerament crec que no hauríem renunciar-hi! ”\nOlga Àlvarez, imparteix a El Timbal els propers dies 1 i 2 de març de 2014, un curs intensiu sobre “Moviment per a actors“. Cliqueu aquí per a més informació.


Un tomb pel turó de Tagamanent - senderisme autoguiat\nEl centre de l'antic poble\nRecorrerem els voltants del turó del Tagamanent, un espai elevat, amb un mosaic de prats de pastura i alzinar. En altres temps, un espai amb importants conreus que havien portat prosperitat als masos del municipi. El centre social i l’ajuntament es trobava en el punt culminant del turó. Actualment està classificat com a bé cultural d’interès Nacional (BCIN).\nComencem la ruta des del pàrquing. Només abandonar el vehicle la frescor de l’aire ens farà adonar que som a un espai elevat, exactament 1000 metres per sobre del nivell del mar. Ens enfilarem en direcció a Cal Bellver, masia que ocupa un esplèndid mirador. Actualment Cal Bellver és un punt d’interpretació i ofereix serveis d’hostaleria.\nBaixarem per uns esplèndids prats de pastura on podrem observar una bona mostra de plantes de prat de muntanya mitjana i algunes orquídies. Arribarem al collet de Sant Martí, aquí podrem veure les runes d’una antiquíssima ermita documentada des del segle XI. Un corriol s’enfila ara cap al Turó. Passem per sota d’un alzinar de rebrot, en altres temps carbonejat, que ens ofereix ombra tot l’any. Dins l’obaga passarem a tocar de la Font dels Pastors i en el sotabosc apareixen molses i falgueres.\nJa dalt del Turó les vistes són esplèndides amb les Cingles del Bertí i el Puiggraciós en primer pla, cap al sud, la vall del Besòs i el mar al fons, cap al Nord la plana de Vic i el Pirineu oriental, La Garriga, Centelles i Tona als nostres peus. Antigament el conjunt històric del turó, havia estat el centre cultural i l’ajuntament del municipi, actualment podem veure l’església del segle X com a element més remarcable.\nTot baixant del turó passarem per les runes de la capella de la Mare de Déu. Antiga capelleta adossada a una vauma que forma la roca just sota del turó.\nContinuarem baixant fins al camí asfaltat que seguirem un tros, des d'on podrem contemplar, sota l’alzinar, uns interessants murs de pedra seca. Agafem un corriol que passa per sota del pàrquing, fins a trobar la Font del Linyac, amb uns aurons remarcables i una petita tremoleda. Més endavant trepitjarem un tros de camí empedrat amb les vores canalitzades per una antiga séquia. Arribarem a Ca l’Agustí, actualment gestionat per la diputació de Barcelona, hi ha un centre d’interpretació etnogràfic i una preciosa mostra de la masia catalana. A l’exterior hi ha una bassa on habiten la Granota verda i el Tritó verd.\nLa major part del recorregut és per corriols senzills i ben marcats. Hi ha un tram de pista asfaltada.\nDurant el recorregut trobarem dues fonts sense garanties sanitàries que no sempre ragen. La primera, la Font dels Pastors, després del collet de Sant Martí i sota el Turó. La segona, la Font del Linyac, entre el collet i ca l’Agustí.\nBona part de la ruta transcorre per zones exposades, caldrà protegir-se del sol en les hores centrals del dia.\nEn dies freds i ventosos caldrà utilitzar roba de protecció.\nEs recomana calçat còmode. Terreny variat, amb trams d’herba, algun tram pedregós, curt i sense gaires dificultats.\nUlleres sol, prismàtics, màquina fotogràfica.\nA la Masia de cal Bellver hi ha un punt d’informació, servei d’hostaleria, bar i restaurant.\nWas in zu sehen: Un tomb pel turó de Tagamanent\nFundat segurament al segle XIII com a torre quadrangular de vigilància des d'on poder "bell veure" i relacionat amb el castell del Tagamanent, l'evolució cap a un mas habitat és ja evident al segle\nHerbes de prat i ruderals\nAquest espai obert i humanitzat amb una pastura molt poc intensiva acull una mostra de plantes ruderals (ambients humanitzats) i de prat mesòfil (de muntanya mitjana). Plantes de tendència nitròfila\nSituat a 970 metres sobre el mar, el Collet de Sant Martí ens condueix al corriol de pujada al cim del Tagamanent. L'antiga strata que travessava La Calma passa just pel seu costat, permetent\nTot i un més que probable assentament ibèric, els primers indicis constructius pertanyen al castell i l'església i daten del segle X, en l'inici del procés de feudalització de la societat catalana.L\nTremoleda de la Font del Linyac\nTremoleda de la Font del Linyac En aquest indret una font (Font del Linyac) amb aigua sense garanties sanitàries, rega la raconada on destaca un Auró (Acer campestre), força gros, algun freixe\nJust davant la masia de ca l’Agustí, trobarem una bassa que s’omple d’una surgència natural. La bassa excavada en l'arenisca vermella, més o menys circular, té la vora resseguida pel jonc boval\nLes primeres referències històriques d'aquest imponent mas són encara un xic confoses, tot i haver-hi un cert consens en datar-lo als tombants dels segles XV-XVI, evolucionant arquitectònicament de\nDes d’aquest punt ens farem la idea de la importància que l’agricultura havia tingut al turó i a tota la zona de la calma en general. Els actuals prats de pastura, abancalats amb treballadíssims murs\nWas zu tun ist: Un tomb pel turó de Tagamanent\nLokales Produkt 03/08/2015\nWo zu essen 03/08/2015\nWo schlafen? 03/08/2015


S'aprova la normativa sobre representaci� equilibrada i l'Observatori - UAB Barcelona\nS'aprova la normativa sobre representaci� equilibrada i l'Observatori\n- Normativa de la Universitat Aut�noma de Barcelona en mat�ria de representaci� equilibrada de dones i homes i sobre l'Observatori per a la Igualtat.\nEl passat 25 d'abril de 2012 el Consell de Govern va aprovar la Normativa de la Universitat Aut�noma de Barcelona en mat�ria de representaci� equilibrada de dones i homes i sobre l'Observatori per a la Igualtat. Aquesta normativa �s un text ref�s dels seg�ents documents previs: l'acord del Consell de Govern 68/2005, de 29 de setembre, pel qual s'aprov� el document Representaci� equilibrada de dones i d'homes a l'equip de govern i als equips de deganat o de direcci� de facultats i escoles; l'acord del Consell de Govern 3/2006, de 19 de gener, pel qual s'aprov� la creaci� de l'Observatori per a la Igualtat; i l'acord del Consell de Govern 26/2007, de 7 de juny, pel qual s'acord� ampliar l'abast i les funcions de l'Observatori per a la Igualtat.\nAix�, el nou document aprovat recull les disposicions dels textos legals mencionats anteriorment, matisant-ne i ampliant-ne alguns aspectes, sobretot pel que fa als referents al T�tol II -sobre les funcions de l'Observatori per a la Igualtat.\nNo obstant, a proposta d'una part dels membres del Consell de Govern, al T�tol I -sobre representaci� equilibrada de dones i homes a l'equip de govern i als equips de deganat o direcci� de facultats i escoles-, que deriva de l'acord 68/2005, s'ha eliminat un dels punts essencials per garantir de manera efectiva la igualtat de dones i homes en la participaci� als �rgans de presa de decisions de la nostra universitat. Concretament, s'ha suprimit el punt 3 de l'article 3, que estipulava: "El nomenament dels membres d'un equip de govern, de deganat o de direcci�, pel rector/a est� condicionat al compliment de la regla d'una representaci� equilibrada".\nRecull de totes les novetats relacionades amb la UAB\nObservatori per a la Igualtat de la UAB (Unitat d'igualtat)Edifici d'Estudiants (ETC)Despatx, R/12908193 Bellaterra (Cerdanyola del Vall�s)Telf. +34 93 581 29 29


Nova música antiga: els ‘Concerts’ de Bach, per András Schiff - Revista Musical Catalana\nNova música antiga: els ‘Concerts’ de Bach, per András Schiff\nIBERCAMERA. Cappella Andrea Barca. András Schiff, piano i direcció. PALAU DE LA MÚSICA. 20 DE MARÇ DE 2018.\nLes últimes visites d’András Schiff al Palau de la Música van deixar un regust francament positiu en els assistents als recitals, en què programà de forma successiva les últimes Sonates de Mozart, Haydn, Beethoven i Schubert, un fris intermitent vinculant aquelles composicions de maduresa, que alguns estudiosos han arribat a entendre com elegíaques, i que –en qualsevol cas– transcendeixen el temps de vida dels seus compositors.\nEn aquesta ocasió, Schiff, que ha interpretat amb èxit així mateix l’obra d’alguns dels compositors més rupturistes –com la del seu compatriota Béla Bartók–, tornà als orígens de la música moderna per dedicar tota la vetllada als Concerts per a teclat de Johann Sebastian Bach, alguns dels quals resulten –com s’ha dit– de l’escriptura d’altres Concerts per a instrument (violí o oboè, per exemple). També és sabut que el paper del solista en aquella època dista notablement de l’assolit durant el Romanticisme, i fins i tot a l’època immediatament subsegüent. El Classicisme suposa un moment intermedi, que interessa considerar: pensem en Mozart dirigint l’orquestra des del seu fortepiano i mantenint profunds diàlegs entre la cada cop més poblada massa orquestral i la seva pròpia iniciativa creadora. En el cas de Bach, l’intèrpret encara es troba més immers en el teixit orquestral, amb una disposició pràcticament cambrística. Això no impedeix en cap cas la dimensió virtuosa de les intervencions del solista, al llarg d’un discurs que s’elabora de forma conjunta. Les separacions que la historiografia planteja entre períodes estan justificades, al tenor de dades objectives i d’una diferent concepció del fet musical pels seus artífexs, però això no implica l’exclusió absoluta dels modes interpretatius, que de fet es retroben amb variacions epocals.\nFa poc vam poder apreciar al mateix escenari, amb la interpretació d’un concert postromàntic per excel·lència –en sensacional versió de Gabriela Montero–, com conflueix la reivindicació solista, espectacular, amb la participació des de l’interior del conjunt, que es percep als albors del Classicisme i, per tant, en època preromàntica. No oblidem que l’encara barroc J. S. Bach compon els seus Concerts per a clave ja ben entrat el segle XVIII, concretament el 1738, pensant en efecte en un instrument que no s’assembla a l’emprat per András Schiff. Tot i així, la claredat i soltesa –també els tempi– es mostren d’acord amb aquell esperit. No pas la sonoritat de l’instrument, per descomptat, el timbre del qual és notòriament diferent, més ric en matisos però menys emfàtic en l’assenyalament rítmic i la superposició de línies melòdiques. Val a dir, en aquest sentit, que una de les qualitats més destacables de Schiff rau precisament en la seva capacitat per trobar el punt intermedi entre la sonoritat natural del piano i el respecte a la dimensió polifònica de la partitura bachiana. La mà esquerra fa acte de presència, dinamitza i celebra la complexitat real de les peces, però sense extravagàncies.\nEls sis Concerts programats al Palau es van succeir –a raó de 4 + 2, en una i altra part–, amb una solvència i naturalitat més que agradables, des de l’animós BWV 1054 en Re major, adaptació d’un dels Concerts per a violí que es conserven, fins al BWV 1052 en Re menor, originat en un altre Concert per a violí que es troba extraviat. Potser un dels més substanciosos –aquell reservat per al tancament de la vetllada– i no només en termes d’extensió, sinó per la riquesa cromàtica que atresora i el paper intricat de l’instrument solista. Certs moments de gran calat emocional evidencien que Bach no va ser només un arquitecte de rigor matemàtic en l’elaboració de les seves composicions. Poden trobar-se, per exemple, al moviment lent del Concert en Mi menor, BWV 1056, que Schiff interpretà amb absoluta delicadesa, tot demostrant una insòlita capacitat per aconseguir notes perfectament rodones i audibles, límpides fins i tot en moments de proximitat amb el silenci.\nUn públic molt atent va apreciar el compromís de l’intèrpret i del conjunt de músics per ell seleccionats, la Cappella Andrea Barca. Un clar exemple que es pot respectar l’esperit de partitures antigues sense obligatòriament ser un conjunt de música antiga, ni pretendre comportar-se com a tal (en la línia del que també va fer públic, uns anys enrere, Murray Perahia). La coherència rítmica, la precisió dels atacs i una més que evident escolta recíproca poden donar peu a esdeveniments com aquest, dels quals un surt feliç i més lleuger; agraït en última instància per l’encore que Schiff va oferir, a manera de culminació de l’homenatge retut a la música atemporal del Kantor de Leipzig.