Torna la Mostra Gastronòmica d'Andorra a Ordino, però en un format més reduït | BonDia Diari digital d'Andorra.\nLa cònsol menor i consellera de Cultura, Eva Choy, durant la presentació de la 29a Mostra Gastronòmica d'Andorra.\nDc., 27/10/2021 - 13:32\nLa Mostra Gastronòmica d'Andorra arriba a la 29a edició, després d'un any d'aturada per la pandèmia de la Covid-19, i se celebrarà el diumenge 14 de novembre a l'Andorra Congrés Centre d'Ordino (ACCO). El Comú reprèn aquesta jornada culinària en un format més reduït que en edicions anteriors, per les restriccions d'aforament, però amb la voluntat de "recuperar l'essència social i festiva" de l'esdeveniment, ha indicat la cònsol menor i consellera de Cultura, Eva Choy, durant la presentació de l'acte.\nLa jornada, que atrau tant a gent del Principat com a turistes, serveix per fer un tast de la gran varietat gastronòmica que hi ha a Andorra on els diferents restauradors que hi participen mostren alguns dels seus plats i fins i tot, alguna novetat. "Sempre mirem de combinar tradició amb les últimes tendències culinàries", ha expressat Choy. Així, enguany hi haurà un total de quinze estands amb onze restauradors que oferiran als assistents un total de 22 plats. De fet, des del comú s'ha celebrat que tot i les restriccions, que han obligat a reduir el nombre d'estands, hi hagi restauradors fidels d'edicions anteriors i set de nous. A banda també hi haurà una parada de pans i la mostra dels productes agrícoles i artesans d'Andorra. A més, com cada any, la mostra també comptarà amb el servei d'hostaleria del Lycée Comte de Foix.\nDes del comú han remarcat que l'edició d'enguany encara estarà marcada per la prudència. Tot i que es mantindrà el mateix format, hi haurà un circuit marcat per anar a recollir els plats i l'ús de la mascareta serà obligatori. També es redueix el nombre de taules, les quals estaran més distanciades, i el nombre de coberts per taula. La cònsol menor i consellera de Cultura ha informat que hi haurà 264 localitats. Per accedir al recinte caldrà presentar el passaport Covid, una PCR o TMA de menys de 48 hores o bé un test d'antígens amb un màxim de 12 hores. Les entrades es posen a la venda aquest dimecres i es poden adquirir al servei de Tràmits del comú i a l'oficina de Turisme. El preu de les entrades serà de 35 euros per les anticipades i 40 euros a la porta de l'ACCO el mateix dia. A més, pels menors de 12 anys el preu serà de 20 euros.\nChoy també ha informat que a causa de la Covid, no se celebrarà la tradicional cursa de cambrers, com tampoc hi haurà l'Espai Gourmet. Tot i així, "mantindrem la votació popular per votar el plat més original i el plat més tradicional", ha manifestat la cònsol, afegint que les votacions les faran els comensals a través d'un codi QR que es trobarà a la taula i aquestes es veuran en temps real.\nMostra gastronòmica d'Andorra


Fitxa de Bolet -2 SUILLUS-GRANULATUS- Associació boletaire B de Bolets\nBoletus Granulatus, Boletus Schoberi, Boletus Circinans, Boletus Lactifluus, Plantarum sp\nLerdeki marroia, Pinudi-onddo bikordum\nEs pot confondre amb altres suillus com el mediterranensis o el collinitus però també són comestibles per tant la confusió no el fa perillós.\nSha de treure la cutícula pel consum ja que es creu que és purgant. Suillus significa del porc, es creu que se li va posar aquest nom perquè al ser de menor qualitat que els boletus era un menjar per tirar als porcs\nBarret de 4-10 cm. Cutícula llisa i viscosa en temps humit, fàcilment separable, brillant inclús sense humitat, de color sempre uniforme, sense clapes, que va del marró groguenc al marró rovellat , marge involut sobretot de jove, primer forma cònica i més tard convexa/plana.\nTubs adnats, fins, curts i angulosos, primer de color blanquinós a groc pàlid, més tard groguencs i quan envelleixen color groc olivaci. Els Tubs estan enganxats a la carn i costa una mica separar-los, de jove els porus segreguen unes petites gotetes de làtex blanquinós.\nPeu de 4-10/1-2.5 cm. cilíndric, plè, dret o una mica corbat, de color blanc groguenc i petits grànuls al terç superior de color marró-vermell formats per les gotetes de làtex que sua de jove. Sense anell.\nCarn consistent de molt jove, després tova, aigualida, de color blanca a groguenca, inmutable, gust lleugerament dolç, afruitat.\nOlor agradable, lleugerament afruitat.\nSota coníferes (pins) en sòls calcaris\nFinals destiu i a la tardor.\nFotografies de SUILLUS GRANULATUS


Mostrant documents 8.521 - 8.540 de 8.874 Cercar de nou\nPrimer Anterior 1 2 ... 423 424 425 426 427 428 429 430 431 ... 443 444 Següent Últim\nVestit curt d' home amb perruca del segl..\nVestit curt d' home amb perruca del segle XVIII\nVestit d' home per a Campanas de Viena ?\nVestit d' home amb barret de copa del segle XIX. A baix a l' esquerra hi ha una petita reproducció en llapis d' una locomotora.\nVestit d' home amb barret de copa del segle XIX. Hi ha un petit esbós d' una locomotora a la esquerra.\nVestit d'home del segle XVIII\nVestit d'home burgès del segle XVIII "a la francesa". Punt de vista del darrere-lateral. Jupa o jaqueta llarga fins als genolls de color vermell, amb faldons, amb amples mànigues blanques. A la part baixa duu malles blanques. Al clatell es tanca la llaçada de la bufanda o mocador. Destaca el treballat pentinat de cabell blanc, recollit als laterals. A més, el detall d'una màniga groga i gris, on sobresurt la camisa blanca, es troba ampliat vora la figura.\nJupes o jaquetes d'home per a vestit a l'estil del segle XVIII, "a la francesa". Dos dibuixos clars a color presenten la visió d'esquena i lateral de dues jaquetes de faldons, una groga i una taronja. La primera - jupa groga vista des de darrere - presenta l'obertura de la part baixa de la jaqueta, que permet el moviment del personatge, i les mànigues blanques. A baix, una visió lateral del mateix tipus de jaqueta en taronja. Amplia, amb faldons i mànigues blanques.\nVestit d'home burgès del segle XVIII "a la francesa". Jupa o jaqueta llarga fins als genolls de color blau clar amb amples mànigues vermelles. Al llarg de la jupa diferents botons i detalls en groc, així com algun toc de morat a conjunt amb la corbata de llaç. Sota la jaqueta una camisa blanca de màniga llarga i amb un detall típic del moment al coll. S'intueixen a la part baixa els calçons típics fins als genolls.\nVestit d'home burgès del segle XVIII "a la francesa". Jupa o jaqueta llarga fins als genolls de color verd clar amb amples mànigues grogues. La jupa oberta deixa veure el vestit interior de color groc, estampat amb flors rosa i verd. Sota la jaqueta una camisa blanca amb un llaçat negre al coll. A la part baixa duu malles blanques.\nDetalls d'indumentària. Per una banda, esbós de vestit i barret d'home. Vestit d'home burgès del segle XVIII "a la francesa". Jupa o jaqueta llarga fins als genolls. Al llarg de la jupa diferents botons i detalls, així com corbata de llaç. Sota la jaqueta una camisa de màniga llarga amb un detall típic del moment al coll. S'intueixen a la part baixa els mitjons alts i les sabates. Al voltant del figurí detalls de vestuari i d'un barret. A l'altra banda, esbós de jaqueta per darrere i perruca amb llaç s. XVIII. Jupa o jaqueta d'home per a vestit a l'estil del segle XVIII, "a la francesa". Esbós a llapis, visió d'esquena amb una obertura a la part baixa de la jaqueta que permet el moviment del personatge. A baix, detall d'una perruca o pentinat. Probablement, vestuari utilitzat per a diverses obres.\nVestit d'home per a dansa clàssica\nBallarí amb vestit d'ocell negre i taronja, amb dues figures blaques i roses al fons.\nMora, Evarist, 1904-1987\nVestit d'home per a Gal.la Placídia\nVestit - part d'una armadura.


27 extreballadors de la Taverna del Mar, pendents de qui paga l'acomiadament - Diari de Girona\n27 extreballadors de la Taverna del Mar, pendents de qui paga l'acomiadament\nAmb el canvi de responsable de l'establiment, es van quedar al carrer el 2013 i ara s'ha celebrat el judici del cas\ngirona | carles torramadé 24.07.2015 | 07:13\nAl judici van assistir 20 dels 27 extreballadors de la Taverna del Mar que van quedar-se sense feina. carles torramadé\nEl 4 d'octubre de 2013 es va produir el desnonament de la llogatera del restaurant de la Taverna del Mar, a Sant Feliu de Guíxols, que va passar a mans dels hereus del concessionari, Josep Ensesa i Montsalvatge, després que una sentència els donés la raó per recuperar l'establiment. Aquell dia, els 27 empleats del restaurant, que havien treballat sota les ordres de la llogatera Mercè Pellicer, no van poder-se incorporar al seu lloc de treball. Assessorats pel seu lletrat Lluís Abelenda, es van presentar tres dies més per fer la seva tasca, però es van trobar amb l'establiment tancat. Així, sense que ningú els hagués comunicat res ni cap document d'acomiadament a la mà, van trobar-se al carrer, sense feina. Ahir, el jutjat social número 2 de Girona va acollir el judici per la demanda que van interposar per acomiadament improcedent, on també s'haurà de determinar qui ha d'abonar les indemnitzacions: si la llogatera o les hereves Ensesa. En aquest sentit, es discuteix si és d'aplicació l'article 44 de l'Estatut dels Treballadors, segons el qual els treballadors haurien de quedat subrogats als responsables actuals del restaurant.\nL'advocat dels treballadors denunciants va interposar la demanda contra les germanes Ensesa i contra Mercè Pellicer. Les dues parts, com ja s'ha relatat al principi, ja van protagonitzar processos judicials pel contracte de lloguer de la Taverna del Mar, cosa que va acabar amb una ordre de desnonament. En aquest sentit, els treballadors comentaven ahir fora del judici que ells s'havien trobat enmig d'una disputa de caire personal i que, l'octubre de 2013, estaven sense feina i sense poder optar a una altra ni a l'atur ja que no tenien cap document d'acomiadament -situació que van poder arreglar un parell de mesos després amb les gestions d'Abelenda.\nEn la vista, la improcedència de l'acomiadament dels 27 treballadors va quedar reconeguda tàcitament ja que els lletrats de Pellicer i de les germanes Ensesa van utilitzar les seves intervencions perquè la responsabilitat dels acomiadaments recaigui sobre l'altre part. Ho va dir clarament l'advocat de l'exllogatera, Javier Pérez: «Es discuteix qui és el responsable d'abonar les indemnitzacions». Pérez va exposar que l'objecte de la comunitat de béns de les germanes Ensesa que dirigeix la Taverna del Mar és l'explotació de l'establiment i dels Banys de S'Agaró. Va recordar que posseeixen la marca Taverna del Mar i que quan van reobrir les portes, el juny de 2014, ho va fer amb el mateix número de treballadors que tenia el 4 d'octubre de l'any anterior. Per al lletrat de Pellicer, els treballadors «cessats i expulsats tenien dret a ser subrogats» pels nous responsables, que seguien amb l'activitat.\nNo coincideix amb el posicionament de les germanes Ensesa. L'advocat Gonzalo Valero va afirmar que «són treballadors de Mercè Pellicer», per això les germanes Ensesa no havien d'oferir-los res. Quant a l'aplicació de l'article 44 de l'Estatut dels Treballadors sobre la seva subrogació, Valero va defensar que hi havia alguns punts que s'incomplien: no hi havia canvi de titularitat en l'explotació ni els suficients elements patrimonials que acreditessin que l'empresa estava viva i el negoci podia seguir. En aquest darrer punt, va exposar que l'equipament i estat de les intal·lacions de la Taverna del?Mar no permetien continuar l'activitat un cop va retornar a les Ensesa (va afirmar que hi van invertir 700.000 euros per reobrir-lo), i que l'establiment no diposava de llicència ambiental. També va retreure a Pellicer fer contractes indefinits al seus treballadors quan tenia el lloguer de l'establiment per a un temps limitat.


El Racó del Món: abril 2014\nS'apropa el Dia del Comerç Just!\nDegustacions - Venda de Productes de Comerç Just - Obsequis - Sorteig...Ja estem preparant la Festa del Comerç Just\ni la Banca Ètica 2014!!\nPròximament us informarem de les activitats,\nperò reserveu-vos el dia:\ndissabte 10 de maig, a les Cases d'en Puig!!\nUn Sant Jordi just i solidari amb el Racó del Món!\nDemà el Racó es va a la Plaça de la Vila de la nostra ciutat, amb una selecció de llibres sobre drets humans, medi ambient, cooperació, cultures i cuines del món i també llibres infantils, per celebrar un Sant Jordi just i solidari!\nRecordeu que durant tot el dia, la botiga del Racó de Cases d'en Puig romandrà tancada.\nUs esperem en la nostra parada!\nHoraris Botiga del Racó del Món Setmana Santa\nHoraris de Setmana Santa de la Botiga de Comerç Just del Racó del Món:\nDijous 17 d'abril: 10:30-13:00h OBERT\nDivendres 18, dissabte 19 i dilluns 21: TANCAT\nGràcies i que tingueu unes Bones Pasqües!\nConcurs de Mones de Pasqua de Comerç Just!\nEl nostre proveïdor de productes de comerç just, AlterNativa3 organitza la 5ª edició del concurs de mones de pasqua. Per participar només exigeixen una condició: que el Comerç Just sigui el protagonista!\nParticipar és molt simple: Prepara una mona amb productes de Comerç Just, fes-li una foto (abans de menjar-t'ho!) a la que surtin els productes de Comerç Just que has fet servir, i envia-la a ong@alternativa3.com abans del 30 d'Abril.\nPublicarem les imatges al facebook d'AlterNativa3 a partir del 5 de maig.\nAquest any com a novetat s'atorgaran 3 premis:\nMés original: seleccionat per un jurat\nMés popular: el més votat a facebook des que es publiquin les imatges\nInfantil: seleccionat per un jurat\nEl jurat estarà compost per la xef del Restaurant "El Diván de los sentidos", Eva Davó, un representant de la coordinadora estatal de Comerç Just, i un representant d'AlterNativa3.\nCada premiat rebrà un lot de productes de Comerç Just valorat en 100€.\nImatges de la nostra parada a la Festa de la Carxofa\nEl diumenge 13 d'abril es va celebrar la Festa de la Carxofa, organitzada pel Departament de Medi Ambient de la nostra ciutat. El Racó del Món va comptar amb una parada amb productes d'alimentació BIO com el Cafè El Prat, el sucre de canya, pastes amb quinoa, galetes diverses i begudes de comerç just.\nLes noves begudes de comerç just, BIO i solidàries!\nLes nostres veïnes del Mercat de Pagès\nEscarxofes del Prat i productes de comerç just,\nproductes a favor de la sobirania alimentària\nL' Associació Cultural Gastronòmica Les Escarxofes del Prat\nNova recollida de llibres solidaris!\nDesmarca't! Espot de la Festa del Comerç Just i la Banca Ètica 2014\nLa Festa del Comerç Just i la Banca Ètica 2014 arriba a Catalunya al voltant del proper 10 de maig, Dia Mundial del Comerç Just, organitzada per SETEM, Alternativa 3, FETS, Fiare, Oxfam Intermón, Xarxa d'Economia Solidària i Xarxa de Consum Solidari. Fem una crida a la ciutadania a desmarcar-se de la barra capitalista que ens immobilitza, a jugar un altre partit, el de les alternatives, el del benestar, el de la sostenibilitat, el partit en el que les persones són la prioritat. (Vídeo realitzat per Onphocus).\nManifest de la XV Festa del Comerç Just i la Banca Ètica\nLes dinàmiques humanes es poden representar com un camp de joc. I el capitalisme ens travessa com una barra de futbolí, intenta dirigir els nostres moviments, paralitzar-nos enlloc de generar mobilització social permanent davant la crisi sistèmica que estem patint. Amb motiu del Dia Mundial del Comerç Just, et volem convidar a driblar el sistema, a esquivar el capitalisme avançant amb la nostra pilota. Suma’t a l’equip del Comerç Just i de la Banca Ètica, el de les alternatives, el del benestar, el de la sostenibilitat i el de les persones com a prioritat. És l’hora de jugar el nostre propi partit!\nDesmarca't del model depredador actual que imposa unes regles de producció, comercialització, consum i vida indignes. Desmarca’t de les grans empreses que anestesien la consciència social amb etiquetes de moda mentre exploten els seus treballadors i treballadores. Desmarca't, mobilitza't i fes-li un gol a la banca convencional, a les grans superfícies, al comerç esclau i a l'explotació laboral… Fem-l’hi un gol al sistema capitalista!\nAplaudeix amb nosaltres, perquè cada dia guanyem el partit, perquè que cada vegada són més les iniciatives de l' Economia Social i Solidària a Catalunya. El marcador augmenta: La banca ètica creix un 60% anual, el Comerç Just assoleix els 30 milions d'euros en vendes, i l'economia solidària està creant ocupació per a unes 200.000 persones. Per això estem de Festa! I volem que hi participis!\nSigues part del gran equip de les alternatives, participa de la construcció del l' Economia Social i Solidària i suma't a la Festa del Comerç Just i la Banca Ètica que organitza SETEM, Alternativa 3, FETS, FIARE, Oxfam Intermón, Xarxa de Consum Solidari i Xarxa d'Economia Solidària.\nCelebrem que existeix un Comerç Just que beneficia a tothom qui juga el partit i que estableix unes regles del joc justes basades en el diàleg, la transparència, el preu mínim just i la corresponsabilitat entre qui produeix i qui consumeix! Celebrem que hi ha unes finances que ens permeten ser coherents amb els colors del nostre equip, garantint que els nostres estalvis s'invertiran en projectes socials i mediambientals respectant els drets humans! Visca el Comerç Just i visca la Banca Ètica!\nDesmarca't! Hi ha alternatives. Forma part de l'afició més constructiva i transformadora. Vine a la XV Festa del Comerç Just i la Banca Ètica!\nUn Sant Jordi just i solidari amb el Racó del Món!...\nImatges de la nostra parada a la Festa de la Carxo...\nDesmarca't! Espot de la Festa del Comerç Just i la...\nManifest de la XV Festa del Comerç Just i la Banca...


Llac Eduard - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl llac Eduard (en anglès: Lake Edward) és una unitat lacustre ubicada al centre del continent africà, i conforma un dels sis grans llacs d'Àfrica. Es troba al centre de la gran vall del Rift, a la frontera entre la República Democràtica del Congo i Uganda, uns quants quilòmetres al sud de l'equador.\n(en) Lake Edward\nRepública Democràtica del Congo i Uganda\n0° 20′ S, 29° 36′ E / 0.33°S,29.6°E / -0.33; 29.6\nSemliki River (en)\nNile basin (en)\n40 ( ) × 77 ( ) km\nEl llac es troba a 920 msnm, té 77 km d'ample per 40 llarg en els seus extrems, i és el 15è més gran del continent.\nAquest llac és alimentat pels rius Nyamugasani, Ishasha, Rutshuru, i Rwindi. La desembocadura natural es troba al seu extrem nord, des d'on descendeix el riu Semliki cap al llac Albert. Té una altra via de desguàs per mitjà del canal Kazinga, que dirigeix part de les aigües cap al llac Jordi (lake George), en direcció nord-est.\nFou descobert pel món occidental per l'explorador Henry Morton Stanley el 1888, i fou batejat com a llac Eduard en honor del llavors príncep de Gal·les i posterior monarca britànic Eduard VII del Regne Unit. Durant la dictadura d'Idi Amin a Uganda, el llac fou rebatejat com a llac Idi Amin, encara que després de la seva caiguda recuperà el nom "original".\nRius i llacs d'Uganda.\nAl llac Eduard, hi ha moltes espècies de peixos, incloent-hi els Bagrus docmac, Sarotherodon niloticus, Sarotherodon leucostictus, i unes 50 espècies del gènere Haplochromis (de les quals, sols 8 han estat descrites). El llac és una important font de treball per a les comunitats riberenques, que dediquen a la pesca gran part del seu temps. La fauna de la zona (composta per ximpanzés, elefants, cocodrils i lleons) es troba protegida gràcies a l'existència del Parc Nacional dels Virunga a la República Democràtica del Congo, i al Parc Nacional Queen Elizabeth a Uganda.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Llac Eduard\nWorld Lakes Database (anglès).\nLloc de la FAO dedicat a l'administració de recursos lacustres (anglès).\nCoord.: 0° 20′ S, 29° 36′ E / 0.333°S,29.600°E / -0.333; 29.600\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Llac_Eduard&oldid=25098014»\nDarrera modificació: 29 set 2020 a les 11:09\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 set 2020 a les 11:09.


Èxit de participació a la festa d'aniversari de la Penya Barcelonista calera - 24/05/2010 » La Cala RTV\nÈxit de participació a la festa d'aniversari de la Penya Barcelonista calera\n24 . Mai, 2010 a les 14:26\nDissabte al mati un bon grapat de barcelonistes van voler atansar-se fins al camp de futbol de La Cala per celebrar els 25 anys que l'11 de maig feia la penya blaugrana de l'Ametlla de Mar i també els títols de lliga de futbol i l'eurolliga de bàsquet aconseguits aquesta temporada. Va ser una gran festa en la que ens van veure cares conegudes com ara Joan Franquesa, ex vicepresident del Barça, i Tito Vilanova, segon entrenador del Barça i mà dreta de Pep Guardiola. L'acte central de la jornada, la triangular de futbol entre els equips infantils del FC Barcelona, el Centre d'Esports El Perelló i la SCER de l'Ametlla de Mar va tenir els següents resultats: La Cala 1-El Perelló 0, Barça 6-El Perelló 0 i Barça 4-El Perelló 0.\nSardinada i sortejos\nA més, per amenitzar el matí, es va fer una sardinada i es van sortejar centenars de regals, gentilesa del diari Sport, com ara samarretes, carmanyoles i clauers, tot productes de marxandatge. Fins i tot es van sortejar pollastres a l'ast, la festa acabava al migdia, amb la qual cosa els afortunats se'n va anar amb el dinar fet cap a casa. A més es va sortejar un pernil. També es va fer campanya per captar nous socis amb força bon resultats. Tanmateix, es va entregar la samarreta signada per Andrés Iniesta al seu guanyador del sorteig que va fer la penya fa dues setmanes i es va tenir un detall amb els tres nois de l'Institut Mare de Déu de La Candelera que s'encarreguen de fer la pàgina web de la penya barcelonista. Per arrodonir el matí, els blaugranes caleros van oferir un dinar als jugadors del Barça i de l'Ametlla de Mar.\nBateria de declaracions\nJosep Pallarès, membre de la Junta directiva de la penya barcelonista, explicava que "estem molt contents i amb moltes ganes de repetir-ho. Per poder celebrar el nostre 25è aniversari, el títol de lliga de futbol i l'eurolliga de bàsquet. Potser l'any que ve ens inventem una variant per combinar-ho d'una altra manera. A més crec que els nens més menuts amb aquest tipus d'acte agafen una mica més de sentiment barcelonista". Per la seva banda, Àlex Gómez deia que "des del primer dia que ens vam oferir la possibilitat de portar l'equip ens hem bolcat tant nosaltres, com el patronat d'Esports i la penya en aquesta festa. Crec que ha estat molt bé i hem xalat molt. S'ha vist bon futbol per part dels equips participants a la triangular". També Joan Pere Gómez Comes, regidor d'Esports, va opinar sobre aquesta matinal d'esport i festa. "Des de la regidoria d'Esports estem molt contents d'haver pogut col·laborar amb l'esport calero una vegada més. Vull felicitar a la penya i al seus voluntari que han estat treballant des de la set del mati perquè tot sortís perfecte. I així és com ha de ser. És molt gratificant que una entitat del poble a base d'esforç i il·lusió pugui organitzar una jornada tan bonica com aquesta. Dono les gràcies a tots els culés de La Cala i en especial als membres de la penya per haver-nos ofert una jornada tan bonica com la d'avui". Per últim, Joan Franquesa es mostrava "encantat d'estar a l'Ametlla de Mar, en una festa tan calera i tan culé. El sentiment barcelonista en aquestes terres sura per tot arreu. Ara, el Barça està on tothom sempre hem volgut però encara ens queden molts anys de cara al futur i ens esperem molts més èxits".\nFora dels actes de celebració, però també dins de l'àmbit barcelonista, dissabte a la tarda, a la sala de la societat, va tenir lloc un acte per recolzar la candidatura de Sandro Rossell a la presidència del Barça a la que van assistir una cinquantena de barcelonistes que van poder conèixer així el seu projecte per a la casa blaugrana.\n0 respostes a "Èxit de participació a la festa d'aniversari de..."\nDescarrega'l (26,83 MB)\nDescarrega'l (2,49 MB)\nLa Penya Barc...\nEl Bus dels C...\nL'Esport al n...\nEl Camp de Fu...\naniversari, barça, camp de futbol, la cala, penya barcelonista, perelló\nConsultes SQL per servir la pàgina: 104


Detenen a Sabadell cinc persones per participar a la vaga general del 29-M\nEntre els arrestats hi havia Pau Llonch, un dels cantants d'At Versaris. L'operació eleva a 113 les persones detingudes arran de l'aturada general del març. Han sortit en llibertat amb càrrecs hores més tard, després de declarar a la comissaria dels Mossos\nHan passat tres mesos i mig des de la vaga general del proppassat 29 de març, però l’espiral repressiva contra les persones que hi van participar continua. Aquest dimecres al matí, els Mossos d’Esquadra han detingut a Sabadell sis persones, entre les que hi ha Pau Llonch [a la imatge], un dels dos cantants del grup At Versaris i conegut pel seu activisme. A Llonch se l’acusa de participar en un piquet de treballadors en la passada vaga general i li imputen els delictes de coaccions, danys i desordres, com a la resta d'arrestats.\nLa reacció a la notícia no s’ha fet esperar i ja s’han convocat mobilitzacions de suport reclamant l’alliberament de Llonch, que també és membre del Moviment Popular de Sabadell (MPS) i de la Plataforma d’Afectats per la Hipoteca (PAH) de la seva ciutat. Una estona més tard s'ha conegut la detenció de tres persones més a la ciutat, militants de Sabadell Lluitant, l'MPS i la CNT. Les dues restants s'han personat a la comissaria. Una cinquantena de persones s'han concentrat a mig matí davant la comissaria dels Mossos de la Gran Via de Sabadell, en protesta per la ràtzia policial. Una de les sis persones detingudes inicialment ha sortit en llibertat sense càrrecs poc després, un cop els Mossos han reconegut que l'haurien confós amb una altra persona, fet que l'ha portat a afirmar que la policia catalana utilitza fitxers il·legals. Els cinc restants han sortit en llibertat amb càrrecs durant la tarda, després de declarar a la comissaria.\nL’MPS, que ha donat a conèixer la detenció de Llonch, ha denunciat que es viu, de nou, “la repressió contra les qui lluitem en defensa dels drets socials de totes”. “Un detingut més i en van més de cent, amb l’únic delicte de sortir al carrer el dia de la Vaga General per plantar cara a l’aniquilació de les conquestes aconseguides durant segles per part de la classe treballadora”, afegeix el text. La CUP de Sabadell havia emès un comunicat exigint l'alliberament dels detinguts, petició que també ha fet Propaganda pel Fet, la discogràfica d'At Versaris.\nAmb l'operació endegada pels Mossos aquest dimecres, ja són 113 les persones detingudes al Principat en l’onada repressiva que va desfermar la el 29-M. L’última onada es va portar a terme el propassat 15 de juny a Badalona, quan sis activistes, tres de la CUP i tres més de la CNT, van ser arrestat, quedant en llibertat hores després. Fins al moment, sis persones han passat per la presó arran de la seva participació a la vaga: els estudiants Javi, Isma i Dani, la sindicalista de la CGT Laura Gómez i els activistes de Sants Rubén M. i Andreu C.


21. Què pensa Max Cahner\n«Madrid no suporta la iniciativa política dels catalans, que siguin diferents; els molesta la diversitat. Ells voldrien un model com el de França, homogeni.»\n«Durant aquella època el franquisme, que encara havia de fer molt de mal, havia afluixat una mica la prohibició que hi havia sobre la publicació de llibres catalans. I vam aprofitar aquella escletxa per tirar endavant el projecte editorial d'Edicions 62.»\n«Jo sóc català d'adopció i ateses les circumstàncies de subjugació cultural i lingüística, aquest fet fet et converteix en catalanista. El catalanista és un català que aspira a la normalitat. I normalitat vol dir independència.»\n«El projecte de fer una enciclopèdia catalana es va concretar durant el meu exili a Perpinyà. La idea que jo tenia era fer un llibre de consulta que donés solidesa a la cultura catalana.»\n«He fet política perquè m'hi he trobat. Mai no n'he fet un modus vivendi. Vaig acceptar la proposta de Jordi Pujol de ser Conseller de Cultura perquè em va semblar que el país podia necessitar alguna cosa de mi.»


Taller d’escriptura creativa – Sac de sastre\nSAC DE SASTRE ÉS…\nTaller d’escriptura creativa\n8 Octubre 2014 carmedolz 1 comentari\nAquest any tornem amb el taller d’escriptura creativa a Torroella de Montgrí, i ho farem per mòduls. Durant el primer mòdul, que farem al novembre, treballarem sobre com desencarcarar la creativitat, que sembla que en aquest país tothom escrigui igual. De cares a l’hivern veurem què més fem.\nEl taller d’escriptura de Torroella de Montgrí vol ser un espai on explorar noves formes creatives, sense judici ni expectatives més enllà del fet d’escriure. Perquè ja tenim massa condicionants i etiquetes a sobre, no us sembla?\nL’aportació inclou el material didàctic per treballar a l’aula i a casa i una ajuda puntual per a l’associació Xibeques del Cau (ehem… Xibeques d’òlibes, no de cerveses). Si us hi voleu apuntar, només heu d’escriure un correu electrònic a xibequesdelcau@gmail.com.\nDesempalleguem-nos les lletres!\n← Setge d’hivern\nDiàleg amistós obligat →\nUn pensament sobre “Taller d’escriptura creativa”\n9 Octubre 2014 a les 8:21\nDoncs sinó hi ha birra…\nM'agrada que comentis Cancel·la la resposta\nSegueix Sac de sastre\nCorredora de fons\nNo sempre sé què dir… Però ara sí: gràcies!\nReflexions al voltant de no fer el que no vull fer. O com m’interessa el canvi.\nGent que m’agrada\nRes a explicar?\nCatxalot i jo\nJa, uns quaranta\nL’arbre de l’amor\nEncara hi sóc, eh?\nA mi m’agrada…


Projecte educatiu de centre | Institut-escola Baldomer Solà\nAl Baldomer Solà creiem en la riquesa infinita de les potencialitats dels infants, la seva capacitat de sorprendre’s i investigar, la seva capacitat de construir el coneixement a través de l’acció, la creativitat i les relacions personals.\nAl Baldomer Solà els nens i les nenes:\nEl Baldomer Solà és una escola on:\nLa cura i el respecte pel medi ambient defineixen la nostra manera de fer\nDes de l’institut-escola volem despertar el desig per conèixer, per saber, per comunicar. Un infant competent serà aquell que sigui capaç d’incorporar els seus sabers i habilitats per poder actuar i prendre decisions en situacions diverses i quotidianes.\nEl nostre institut-escola acaba d’obrir les portes i estarà en permanent construcció. Des del seu principi, pel fet de ser centre de nova creació que any rere any incorporem nou alumnat, noves famílies i nous mestres, i sobretot, perquè el nostre és un projecte dinàmic que evoluciona a partir de la reflexió conjunta i l’anàlisi de la nostra pràctica.


ULTRAMONOS: Segueix la germanor animal: marató pirata de Montserrat\nPublicat per Xavi a 14:06\nPepe Ventura 30 de novembre de 2011, a les 3:30\nQuins collons! Això sí que és nivell!\nCom et pots imaginar, m'ha encantat el tema volldamm. L'any vinent no me la perdré. Tot i que hauré d'entrenar força.\nSort a Lisboa!


Tarifa d'1 a 2 dies inclou 200 Kms per dia.\n+ de 3 dies 300 Kms per dia.\nLa tarifa Cap de setmana és de tot el cap de setmana de divendres tarda a diumenge tarda.\n4 portes i aire condicionat.\nSilla de bebè: 5€/dia\nLa fiança de l'assegurança de 400 € es dipositará abans de la sortida i només amb targeta de crèdit tipus VISA.


Una giornata particolare a La Biblioteca ~ Temps de música, Temps d'espectacle\n"UNA GIORNATA PARTICOLARE" al Teatre de La Biblioteca, a partir de l'11 de març\nText: Ettore Scola i Ruggero Maccari En col·laboració amb: Gigliola Fantoni\nTraducció: Anna Madueño Col·laboració en el text: Marc Artigau\nAmb: Clara Segura, Antonietta Pablo Derqui, Gabriele Màrcia Cisteró, Portera\nMentre la família nombrosa de l'Antonietta surt de casa per anar a veure la marxa militar organitzada per Mussolini amb presència del mateix Hitler, ella descobreix que al pis del costat un home viu angoixat la resistència al règim.\nEs coneixen, parlen i de sobte l'Antonietta descobreix que la vida pot tenir moltes contradiccions, pot anar molt més enllà de la seva petita quotidianitat com a mestressa de casa. Un intercanvi intens de poques hores que farà passar una bona estona als dos personatges, però sobretot els canviarà per sempre. L'obra es planteja com un duel interpretatiu entre dos actors. En el seu moment ho van fer Josep Maria Flotats i Anna Lizaran; en la nostra versió seran Clara Segura i Pablo Derqui els valents que hi posaran el seu bon fer.\n“En aquella època encara vivíem a Nàpols"... i aleshores a mi se'm fa un nuset a la panxa. Perquè en aquesta obra res es diu clarament, tot va sortint, a poc a poc, com en el bon teatre, pels matisos dels actors, els sons, les llums, una música, un jersei, un tros de fusta, una roba estesa...\nUna frase com aquesta, que em porta a casa dels Cupiello, sense ells saber-ho, em fa plorar. I miro com el Pablo escolta, i com la Clara plora, i la Màrcia al meu costat, esperant aparèixer a escena. I sóc feliç. Aquest potent món del cinema, confós amb el món del teatre, i commovent les nostres vides, èpiques de tan quotidianes, de tan miserables, de "...tan pobres com som". Sí, hem tornat amb vosaltres, amics, per explicar-vos aquesta nova història, i tots estem contents i feliços, i tristos i desesperats alhora.\nL’Antonietta Tiberi, fascinada també per Mussolini, no és ni de bon tros aquesta dona impulsiva, decidida, i ambiciosa. És una dona atrapada, infeliçment casada, i mare de sis fills. L’antiheroïna. Una dona que no s’ha plantejat mai que la vida pot ser diferent, sigui tant per l’educació que ha rebut, com per les directrius del règim feixista. Que difícil no jutjar-la, amb la perspectiva històrica d’uns fets tan pròxims.. I que bonic i real veure a escena personatges d’una senzillesa aparent i alhora rics en una sensibilitat amagada.\nLes hores que passarà amb el Gabriele, malgrat el vertigen de sentiments que ell generarà en ella, faran que si més no, per uns instants, pugui obrir els ulls que duia mig tancats per la por.\n(Quina sort que tinc que cada nit me’l demanis, Pablo…)\nClip de l’espectacle: https://www.youtube.com/watch?v=C7b05qG3B64\nL'Associació d'Amics de La Perla 29, #AsSocPerla, han organitzat diverses activitats perquè us pogueu endinsar més en aquesta Giornata. Us animem a participar-hi!\nProjecció de la pel·lícula Una giornata particolare, d'Ettore Scola\nDimarts 17 de març a les 20h, a la Filmoteca de Catalunya (Pl. Salvador Seguí, 1)\nL'activitat comptarà amb una presentació a càrrec d’AsSocPerla i col·loqui amb la companyia.\nCol·loqui després de la funció\nDivendres 27 de març en acabar la funció, al teatre de la Biblioteca de Catalunya.\nConduït per Gemma Ruiz, peridosita de TV3. Amb: Clara Segura, Pablo Derqui i Màrcia Cisteró.\nLa Bufetada, Jordi Balló i Antonio Monegal\nDimarts 14 d’abril a les 19h, al teatre de la Biblioteca de Catalunya.\nJordi Balló i Antonio Monegal, professors de la UPF, conversaran sobre el llenguatge del cinema i del teatre al voltant d’Una giornata particolare.\n* Aforament limitat. Cal reservar plaça a: assocperla29@gmail.com / 93 217 17 70\nDijous 23 i 30 d’abril en acabar la funció, al bar del teatre de la Biblioteca de Catalunya.\nConverses guiades per la Carla Muntané, tècnica de participació i sòcia d’AsSocPerla per aprofundir més en l’obra. Un espai de debat i reflexió pels espectadors que ho vulguin.\nMicrorelats "La teva jornada particular"\nUs animem a participar al concurs de microrelats:\nEnvieu els textos (màx. 100 paraules) a assocperla29@gmail.com entre el 16 de març i el 17 d’abril.\nMés informació sobre les bases a www.assocperla.cat.


Couto, Mia EDICIONS DEL PERISCOPI Ref. 9788417339135 Ver otros productos de la misma colección Ver otros productos del mismo autor\nDer Landbote – «Terra somnàmbula és una novel·la original en l’estructura i brillant en la narració. Pot ser considerada com una de les obres de la literatura africana contemporània més destacades.»\nLibération – «Amb la primera novel·la de Mia Couto assistim al naixement d’una literatura sorprenent: feta d’històries mítiques, d’inspiració mestissa i de llengua encara més mestissa. Una obra màgica que beu de l’imaginari africà i de la riquesa inventiva d’una llengua portuguesa, moçambicada, mestissa, densa, més propera al Brasil que a Portugal.»\nCarlos Martínez Shaw, El Periódico – «Àfrica no havia produït una novel·la tan extraordinària des que el nigerià Amos Tutuola va escriure El bevedor del vi de palma i My Life in the Bush of Ghosts (‘La meva vida al bosc dels fantasmes’). No se la perdin!»\nBadische Neueste Nachrichten – «És indiscutible: Couto ha escrit una gran novel·la.»\nMundo Negro – «Couto és un escriptor sorprenent, i no només per les seves grans qualitats literàries. El seu nom convida a pensar en una dona, però és un home. El seu país d’origen convida a pensar en algú negre, però és blanc. Els seus llibres transformen la parla popular i la història quotidiana dels habitants de Moçambic en literatura viva, vivíssima.»\nHenning Mankell – «Mia Couto és un dels autors més interessants i importants d’Àfrica.»\nNeues Deutschland – «És com si els lectors hagin estat embruixats. Tenim davant nostre un mag de les paraules.»\nLa Quinzaine – «L’obra de Mia Couto és de les que compten de veritat.»\nSébastien Lapaque, Le Monde diplomatique – «És un artesà de la llengua clàssica, precisa i sòbria. S’apropia del portuguès per a reinventar-lo. Crea un model narratiu nou.»\nDóris Graça Dias, Ler – «Una narrativa bellíssima.»\nThe New York Times – «Moltes grans novel·les han mostrat un món esquinçat per la brutalitat de la guerra. Per a això, els seus autors han fonamentat els textos en els detalls de destrucció i decadència. Però la novel·la de Couto fa una altra cosa: mostra\nel món que crea la guerra, un paisatge oníric incert on els personatges i els lectors no es meravellen de la transformació del que és anormal en normal, sinó de la forma com acceptem l’impossible com a realitat.»\nBelen Ginart, El País – «El títol Terra somnàmbula és “un elogi a l’últim bastió de resistència, a la capacitat dels homes de reinventar-se a si mateixos”, subratlla l’autor. El llibre està carregat de superstició, de tradicions, de morts que turmenten els vius. No en va els moçambiquesos creien que la guerra civil es devia al descontentament dels difunts amb els seus descendents. Es tracta, però, d’una religiositat tan plural com la llengua amb què està escrita originàriament la novel·la.»\nGustau Nerín, El Nacional – «Couto és un poeta. De fet, té publicats dos llibres de poesia. Però quan escriu en prosa també és un mestre de les metàfores, de les imatges, de les paraules. Couto és capaç de trobar bellesa als llocs i les situacions més extrems.»\nSonia Fernández, Altaïr Magazine – «És un mestre a l’hora d’aixecar universos sobre el fràgil sòl dels somnis. Ens ofereix atmosferes complexes que freguen el límit entre el que és versemblant i el que està encantat.»


Descobrint Vilanova — Ajuntament de Vilanova de Meià\nDescobrint Vilanova https://www.vilanovameia.cat/descobreix/dscobrint https://www.vilanovameia.cat/@@site-logo/logo.png\nIndret ideal per realitzar nombroses excursions a peu, amb bicicleta de muntanya i amb cotxe tot terreny (veure itineraris adjunts). Entre els esports d'aventura es practica l'escalada a la roca dels Arç, al congost de l'Escala del Pas Nou, al Rocar i la cova de les Monges de Fabregada. També es pot practicar el vol lliure amb ala de pendent (parapent) des del cim del Cogulló i des de Sant Alís.\nEls fòssils. La Pedrera de Meià: La paleontologia és una cita obligada en parlar del Montsec i de la Coma de Meià degut a la gran quantitat i varietat de fòssils que afloren en molts indrets. Els més valorats pels experts són els que es troben a la Pedrera de Meià. A començaments del segle XX, quan d'aquesta pedrera se n'extreien calcàries litogràfiques, entre les que sortien els fòssils, Lluís Marià Vidal va aconseguir que prestigiosos científics com els francesos Fernand Meuinier o Emile Sauvage i el belga René Zeiller descrivissin els exemplars més importants que anaven apareixent. L'explotació del jaciment va durar fins cap a l'any 1920 i és en aquest període quan es van trobar els fòssils més notables. En aturar-se les extraccions de pedra i després amb la Guerra Civil i la postguerra els fòssils de la Pedrera van caure en un cert oblit. Va tornar a ressorgir l'interès pels mateixos cap als anys cinquanta amb Lluís Ferrer i Condal i més tard amb els Amics de la Paleontologia de Lleida. El paleontòleg que actualment la coneix més a fons és Antoni Lacasa. S'hi ha trobat vegetals (equisetum, zamites); insectes (l'escarabat o panerola, larva de cavall de serp...), peixos, anurs (la granota més antiga del món: Montsechobatrachus gaudryi); rèptils (essent el més conegut el petit cocodril Alligatorium depereti Vidal). Recentment (1995) es va trobar el fossil d'un ocell que va viure en període Cretaci i que demostra l'evolució dels dinosaures cap a les aus. Molts dels fòssils provinents de la Pedrera de Meià es poden veure i estudiar al Museu de Geologia de Barcelona, al del Seminari Conciliar de Barcelona, al Paleontològic de Sabadell, al de l'IEI de Lleida i als de Ciències Naturals de Madrid, París i Londres.\nLa prehistòria: Aquestes terres són poblades des de molt antic com ho demostra les restes d'eines de pedra polida (destrals, càvecs, percutors,...) o petits microlits de sílex trobats en diversos indrets del municipi, tots ells del Neolític o Eneolític.\nDe la cultura del Bronze han estat estudiades la Cova dels Picals a Lluçars i la Cova de la Bauma a Santa Maria de Meià, que en part foren coves habitades però també coves sepulcrals. Són de molt interès els enterraments megalítics (dòlmens), sepultures col·lectives de cambra pirinenca simple i de reduïdes dimensions, també de la cultura del Bronze Mig-Final. D'aquestes sepultures hom se'n tenen localitzades de moment unes deu, essent les més conegudes: la Lloelle del Llop I i II, el dolmen de sol Joaquim, el del Tossal de les Torretes, el del Cogulló, el de la Serra la Llosa, el del Pelat,... D'aquest mateix període s'han trobat restes de pintura rupestre esquemàtica a la cova del Macià, la qual forma part de les pintures rupestres de l'arc mediterrani que la UNESCO va declarar Patrimoni Mundial de la Humanitat l'any 1998.


Èxit de saló del Videojoc amb uns tres mil assistents i la conducció virtual com a gran atractiu - Poble Andorrà\nÈxit de saló del Videojoc amb uns tres mil assistents i la conducció virtual com a gran atractiu\nAndorra Telecom comunica que dissabte van produir-se cues per entar\nUna de les zones de jocs.\nUnes 3.000 persones han passat al llarg dels tres dies, des de divendres i fins aquest diumenge, pel Saló del Videojoc a la sala Prat del Roure d’Escaldes-Engordany. Des de l’organització fan un balanç molt satisfactori d’aquesta 12a edició, pel gran repte de controlar l’afluència pel tema de seguretat per la Covid-19. La sala estava limitada a unes 350-400 persones i la responsable d’esdeveniments d’Andorra Telecom, Inés Martí, ha comentat que dissabte a la tarda es van viure llargues cues per entrar. “La gent es va mostrar molt comprensiva, no van marxar i van fer la cua per esperar i poder entrar al saló”, ha manifestat, agraint la gran tasca dels voluntaris de la Creu Roja que han controlat durant tot el cap de setmana els passaports Covid i les mesures de seguretat.\nEnguany, el saló ha comptat també amb quinze tornejos amb 346 inscrits. “Hem consolidat un saló molt familiar”, ha remarcat Martí, ja que hi ha jocs per a totes les edats a partir dels 3 anys i “és curiós veure com participen tan joves o infants com pares i mares”. De fet, ha manifestat que el saló es troba completament consolidat al país en aquestes vacances de Carnaval i des de l’organització esperen que l’edició del 2023 es pugui tornar a celebrar amb normalitat.\nEntre les diferents propostes, la realitat virtual i el Sim Racing han estat les zones més demandades. “Ha sigut constant la quantitat de gent que ha volgut fer proves del seu pilotatge en el circuit andorrà”, ha expressat la responsable d’esdeveniments d’Andorra Telecom. Martí també ha comentat la dificultat que ha tingut l’empresa organitzadora per aconseguir certes màquines. El saló també és una oportunitat per donar a conèixer les propostes andorranes d’aquest tipus i des d’Andorra Telecom asseguren que sempre tenen les portes obertes, ja que és molt important crear un nínxol al voltant dels ‘e-sports’.\nPer contra, les sessions de conscienciació, una de les novetats d’enguany, no ha tingut el retorn que esperaven per la poca afluència que han tingut. Tot i així, tant Andorra Telecom com el Govern continuen apostant per aquest acompanyament en el món dels videojocs per “conscienciar de les fortaleses i les amenaces”. Finalment, Martí ha volgut agrair als responsables del saló la paciència i l’amabilitat que han tingut amb tots els assistents.\nGossos sense lligar maten dues vaques en una granja i deixen una malferida


鈻稴imat presenta la programaci贸 d鈥檈nguany per al Dia de la Valldigna 馃搶\nEst谩s aqu铆: Inicio / Real de Gand铆a / Simat presenta la programaci贸 d鈥檈nguany per al Dia de la Valldigna\nSimat presenta la programaci贸 d鈥檈nguany per al Dia de la Valldigna\nmarzo 15, 2019 por admin Deja un comentario\nEs celebrar脿 els dies 23 i 24 de mar莽 i compta amb una variada programaci贸 cultural i d鈥檕ci\nSimat de la Valldigna ho t茅 ja tot enllestit per tal de celebrar el Dia de la Valldigna, que enguany es commemorar脿 els dies 23 i 24 de mar莽. Aix貌 no obstant, aquest cap de setmana ja hi haur脿 dos esdeveniments culturals que serviran d鈥檃vantsala a les diverses activitats programades per a eixa fita.\nLa primera tindr脿 lloc esta vesprada a les 19.00 hores a l鈥橝lm脿ssera del Monestir i ser脿 la presentaci贸 del llibre de fotografia 鈥楨l Monestir i la Valldigna鈥�, de Joan Aguilar, i la posterior inauguraci贸 de l鈥檈xposici贸 fotogr脿fica del mateix autor al Refectori.\nD鈥檃ltra banda, dem脿 dissabte, a les 20.00 hores, l鈥橝lm脿ssera s鈥檕mplira amb la m煤sica del Cor de Cambra Quinze de Mar莽 i la Coral Istravagant de la zona d鈥櫭峴tria (Cro脿cia), en l鈥橢ncontre Coral Internacional.\nJa el divendres, 22 de mar莽, el Monestir obrir脿 les seues portes amb la visita guiada teatralitzada 鈥楿n Monestir de Cine鈥�, una activitat gratu茂ta per貌 cal fer-ne la reserva al tel猫fon 962 81 16 36.\nEl dissabte 23 s鈥檌naugurar脿 el Mercat Medieval al carrer del Convent, el qual estar脿 obert dissabte i diumenge, de 10 del mat铆 a 10 de la nit. A m茅s a m茅s, comptar脿 els dos dies amb tallers infantils a les onze i mitja del mat铆 i a les cinc de la vesprada. Tamb茅 per als m茅s menuts de la casa, el dissabte a les 12 del migdia hi haur脿 una exhibici贸 del 鈥楥irc Piruleta鈥� i a les 17.30 l鈥檈spectacle 鈥楥anta i Juga鈥�.\nMentrestant, al Monestir continuaran les visites guiades gratu茂tes pr猫via reserva a les 11, les 12 i les 13 hores tant dissabte com diumenge.\nLa nota musical del dia la posaran el grup Dixiland a les 17.30 al jard铆 del Monestir i La Hornet Covers, que actuar脿 a les 18.30 a la Font Gran.\nA les 20.00 hores est脿 previst l鈥檃plec de la 鈥榅XIV Marxa amb Torxes鈥� i la lectura del manifest a la porta del Monestir.\nEl diumenge a les 9.30 hores tindr脿 lloc la Passejada de la Dona, des del Monestir fins a la Font Menor, amb el corresponent esmorzar posterior i ball en l鈥橝vinguda de la Safor, davant del local de la Llar dels Jubilats. Aix铆 tamb茅, continuar脿 durant eixa jornada el Mercat Medieval amb els seus tallers infantils aix铆 com les visites guiades al Monestir.\nA les 11.30 es dur脿 a terme l鈥檃cte institucional del Dia de la Valldigna a l’Esgl茅sia del Monestir, al qual acudiran representants pol铆tics de diverses institucions p煤bliques. Seguidament, a les 12.00 hores, actuar脿 l鈥橭rfe贸 Universitari.\nA les 12.30 tindr脿 lloc el teatre infantil 鈥楢ventura Medieval鈥� a la Font Gran, i com a colof贸 d鈥檃questes celebracions, a les 17.30 comen莽ar脿 la revetlla, tamb茅 a la Font Gran, de l鈥檕rquestra Montecarlo.\n15 de mar莽, Dia de la Valldigna\nL鈥檕rigen d鈥檃questa commemoraci贸 es remunta al 15 de mar莽 de 1297, dia en qu猫 el rei Jaume II el Just, n茅t del Conqueridor, va posar el nom de 芦Vallis Dignae禄 a l’antiga vall d’Alf脿ndec o Mariny茅n.\nTal com exposa V铆ctor Mansanet, alcalde de Simat de la Valldigna, fins al segle XVI, 芦la Valldigna va ser un model de conviv猫ncia, amb pobladors musulmans, jueus i cristians禄. L’expulsi贸 dels moriscos el 1609, dictada per Felip III, nascut a Madrid i pertanyent a la dinastia dels 脌ustries, va causar una greu crisi econ貌mica, sobretot al Regne de Val猫ncia, que va perdre un ter莽 de la seua poblaci贸 i amb ella, gran part de l’economia agr脿ria.\nLa hist貌ria de la Valldigna est脿 铆ntimament lligada al seu Monestir, situat a Simat, que va ser un dels m茅s importants de la Corona d’Arag贸 i que compt脿 amb abats com Roderic de Borja, futur papa Alexandre VI, i el seu fill, C猫sar Borja. A m茅s a m茅s, figura en l’article 57 de l’Estatut d’Autonomia, i t茅 una norma legal pr貌pia (la Llei 10/2008, de la Generalitat), la qual el converteix en un referent d’identitat del poble valenci脿.\nL鈥檃lcalde simater declara que la Valldigna 芦茅s un referent d鈥檌dentitat i model de conviv猫ncia禄 i ha felicitat a tots els ve茂ns i ve茂nes per l’efem猫ride. A banda, ha convidat tots els valldignencs, valldignenques i persones que visiten el municipi 芦a participar dels actes culturals i l煤dics que hem programat per als dies 23 i 24 de mar莽 d’enguany禄.\nI 茅s que aquesta completa programaci贸 cultural i d鈥檕ci per a tots els p煤blics, ha estat possible gr脿cies a la col路laboraci贸 de l鈥橝juntament de Simat de la Valldigna, la Mancomunitat de la Valldigna i els ajuntaments que la componen, el patronat provincial de Turisme i la Generalitat Valenciana a trav茅s de Fes Cultura.


La paret del Sindicat - Calderí\nIniciOpinióLa paret del Sindicat\nLa paret del Sindicat\n> Oriol Valls\nLa plaça U d’octubre llueix esplendorosa. Les entitats independentistes de Caldes han pintat un mural (Mural de la Llibertat?) a la Paret del Sindicat. S’hi demana la llibertat dels presos polítics, singularment els vinculats a Caldes, la Xènia i en Raül, i es posa en valor la voluntat del poble en general.\nL’obra, feta per uns artistes grafiters, només mereix elogis. Cal destacar que el mural s’ha realitzat a la Paret del Sindicat. És important de dir-ho. Es tracta de la resta de la paret lateral dreta de l’edifici del Sindicat que va ser adquirit l’any 1993 per l’Ajuntament. En aquella data el municipi va passar a ser propietari dels terrenys, on ara hi ha la plaça U d’octubre, juntament amb les edificacions que hi existien.\nL’any 1994 es van enderrocar les edificacions, i es va conservar part de la paret lateral dreta de l’edifici principal, en una alçada de 2 a 3 m. Aquesta paret és de propietat municipal i així consta, per les indagacions que s’han fet, tant en el Registre de la propietat com en el Cadastre.\nNo hi hauria d’haver cap controvèrsia al respecte, però sembla que el Bisbat de Terrassa (o la parròquia, com preferiu) es postula com a propietari de la paret municipal. Sí, ho heu llegit bé. És el mateix Bisbat que va immatricular, gràcies a una llei del període Aznar, la plaça Pau Surell i el carreró, en altres temps, d’ús públic que separava l’edifici del Sindicat i la rectoria. Sí, el mateix Bisbat que reclamava al municipi, sembla, alguns milions d’euros per l’expropiació de la plaça Pau Surell.\nPer què hem arribat a aquest extrem? Hi ha hagut desídia municipal en la defensa del nostre patrimoni? O només és producte de l’afany del Bisbat d’augmentar les seves propietats?\nSigui com sigui, som on som. Ara és imprescindible que el govern municipal adopti una actitud valenta, no s’arronsi davant de persones jurídiques privades que només miren pels seus propis interessos, i exerceixi les accions necessàries perquè ningú pugui posar en dubte la propietat municipal de la Paret del Sindicat.\nAh! i el temps juga en contra de nosaltres els mortals, davant de persones jurídiques amb dos mil anys d’història. Els 30 anys d’una hipotètica apropiació, per usucapió de la paret, per part del Bisbat es podrien complir el 2024. No podem perdre el temps. La pilota és a la teulada de l’Ajuntament.\nGrup d'Entitats per la Independència de Caldes\nMural de la Llibertat\nparet del Sindicat\nplaça d'U d'octubre


Estimar l’ Església > Lleialtat a l’Església > Punt 7\nDemostraria poca maduresa qui, davant la presència de defectes i misèries en qualsevol dels qui pertanyen a l’Església —per enlaire que estigui col·locat en virtut de la seva funció—, sentís minvada la seva fe en l’Església i en Crist. L’Església no està pas governada ni per Pere, ni per Joan, ni per Pau. Està governada per l’Esperit Sant, i el Senyor ha promès que romandrà al seu costat dia rere dia fins a la fi del món.\nEscolteu el que diu Sant Tomàs, abundant en aquest punt, sobre la recepció dels Sagraments, que són causa i signe de la gràcia santificant: qui s’apropa als Sagraments, els rep certament del ministre de l’Església, però no pas en tant que és tal persona, sinó en tant que ministre de l’Església. Per això, mentre l’Església li permeti d’exercir el seu ministeri, qui rep de les seves mans el Sagrament no participa del pecat del ministre indigne, sinó que comunica amb l’Església, que el té per ministre. Quan el Senyor permeti que la feblesa humana aparegui, la nostra reacció ha de ser la mateixa que si veiéssim la nostra mare malalta o tractada amb desafecte: estimar-la més, mostrar-li més manifestacions externes i interiors d’afecte.\nSi estimem l’Església, no sorgirà mai en nosaltres aquest interès morbós d’airejar, com si fos culpa de la Mare, les misèries d’alguns dels fills. L’Església, Esposa de Crist, no té motiu per a entonar cap mea culpa. Nosaltres, sí: mea culpa, mea culpa, mea màxima culpa! Aquest és el veritable meaculpisme, el personal, i no pas el que ataca l’Església, assenyalant i exagerant els defectes humans que en aquesta Santa Mare resulten de l’acció dels homes en Ella, fins on els homes poden, però que no arribaran mai a destruir —ni tan sols a tocar— allò que anomenàvem la santedat original i constitutiva de l’Església.\nDéu Nostre Senyor ha comparat certament l’Església a l’era on s’apilona la palla amb el blat, del qual en sortirà pa per a la taula i pa per a l’altar; ha comparat l’Església a una xarxa d’arrossegament ex omni genere piscium congreganti: que aplega peixos bons i peixos dolents, que després es llençaran.


El bloc d'Iñaki Escudero: De Núria al Pic de l’Àliga\nRessenya gastronòmica: Vam dinar a Ca La Mari de Queralbs. Vam trucar des de Núria per a reservar puesto i ja ens van dir que no hi hauria cap problema, i no anaven desencaminats. Durant el dinar només dues taules de dues persones ocupades, i una era la nostra. El menú no era gaire variat, tres primers i tres segons, em vaig decidir per unes mongetes a la catalana de primer i per unes cuixes de pintada arrebossades de segon. De postres, músic amb ratafia. Tot molt bo, però les quantitats no eren excessives. El preu anava en consonància amb la zona turística (d’esquiadors) en que estàvem: 24€ amb cafè. Va estar bé, però no em quedarà gravat com un lloc de referència.\nPublicat per iescudero a 19:12


Notícia UPV Alcoi: Creat pel grup de recerca GIITEX de la UPV. | Campus d'Alcoi de la UPV\nMOOC dirigit a estudiants i treballadors del tèxtil\nCreat pel grup de recerca GIITEX de la UPV.\nEl grup de recerca Grup Gestió Integral de la Indústria Tèxtil (GIITEX) de la UPV, situat en el Campus d'Alcoi, està ultimant un MOOC (Massive Open On-line Course i en valencià, Curs On-line Massiu i Obert) d'accés lliure amb la finalitat de facilitar a estudiants i treballadors tèxtils ampliar els seus coneixements sobre tecnologies de control de qualitat dels teixits de calada. D'aquesta manera s'aconsegueix que tant estudiants que s'incorporen al mercat laboral com a treballadors, actualitzen els seus coneixements mitjançant l'aprenentatge de tecnologies avançades de control de qualitat mitjançant visió artificial.\nL'equip de treball ha estat integrat, a més de per el grup GIITEX de la UPV, per altres entitats tant d'Espanya com d'altres països europeus, com són AITEX, l'empresa Antecuir per part d'Espanya, BEST (Institut fur Berufsbezogene Weiterbildung und Personaltraining) d'Àustria i CITEVE (Centre tecnològic das Indústrias Têxtil e do Vestuário) de Portugal.\nEl Campus d'Alcoi ha acollit al setembre d'enguany l'última reunió de treball abans de llançar el MOOC el pròxim mes d'octubre.\nEste MOOC estarà estructurat en 4 unitats:\nEl projecte LEARNINGTEX\nAquest projecte està cofinançat per la Unió europea a través del programa Erasmus Plus, programa únic que tracta d'impulsar les perspectives laborals i el desenvolupament personal, a més d'ajudar als nostres sistemes d'educació, formació i joventut a proporcionar un ensenyament i un aprenentatge que doten a les persones de les capacitats necessàries per al mercat laboral i la societat actual i futura.\nGrup Gestió Integral de la Indústria Tèxtil (GIITEX)\nGIITEX també treballa en altres projectes centrats a modernitzar el sector tèxtil. Alguns d'aquests treballs es basen en microcàpsules aplicables al sector tèxtil, desenvolupament de productes i processos per al sector tèxtil, gestió de la qualitat en indústria tèxtil o control de qualitat i seguretat, entre uns altres.\nGrups d'I+D+i del Campus d'Alcoi de la UPV


← 28 d’abril Dia Mundial de la Seguretat i Salut en el Treball\nAnisakis… de tres a cinc — CAP Llibertat ICS →\nLa higiene de les mans és un hàbit senzill, que dura menys d’un minut i que comporta grans beneficis. Cal adquirir-lo des de la infància i integrar-lo a la vida diària, des que ens despertem fins que ens anem a dormir.\nA les mans hi ha milers de microbis, com ara bacteris, virus i fongs, que són imperceptibles per a l’ull humà i que es van recollint de l’entorn (a casa, a l’escola, a la feina, al jardí i d’animals, de mascotes, d’aliments, etc.). Rentar-se les mans freqüentment contribueix a eliminar-los i a evitar que es propaguin i puguin causar malalties i infeccions.\nAbans i després de visitar una persona malalta.\nDesprés de tocar baranes d’escales o barres per agafar-se del transport i d’altres llocs públics.\nLes mans s’han de rentar amb aigua tèbia i sabó, preferiblement líquid i amb PH neutre, fins a l’alçada dels canells, amb moviments de fricció i rotació. Cal fregar bé palmell contra palmell i posar el palmell de la mà dreta sobre el dors de l’esquerra i viceversa. S’han d’entrellaçar els dits, per netejar bé els espais que hi ha entre ells, i rentar-ne el dors contra el palmell oposat amb els dits travats. A continuació i amb moviments rotatoris, cal fregar bé els polzes (cadascun amb la mà contrària) i, posteriorment, les puntes dels dits d’una mà sobre el palmell de l’altra mà, fent especial atenció a les ungles. Finalment, cal esbandir les mans sota el raig d’aigua i eixugar-les amb una tovallola neta, un paper d’un sol ús o un assecador.\nAltres pautes per a una higiene de les mans correcta inclouen treure’s les joies (rellotges, anells i braçalets) prèviament, perquè poden interferir en el rentat.\nPer saber-ne més: Higiene de mans


El Secretari General de la CGT de Catalunya es declara objector de consciència a una mesa electoral aquest 20 de desembre de 2015 – CGTCatalunya\nInici > General > Notícies > Comunicació > El Secretari General de la CGT de Catalunya es declara objector de consciència a una mesa electoral aquest 20 de desembre de 2015\n2. Una crítica a un sistema polític centrat en el màrqueting dels i les candidates i buit de debat real en base programes i continguts, però en canvi sotmès als dictats de les grans organitzacions del capitalisme internacional (l'OTAN, la UE, el BM, l'FMI..).\nLa CGT de Catalunya defensa la llibertat de pensament que reivindica amb aquest acte el seu Secretari General, i la necessitat imperiosa de promoure una política basada en la lliure participació de tota la població resident al territori, ja que els propis processos electorals neguen el dret a vot a una gran quantitat de persones migrants que resideixen entre nosaltres, i circumscriuen la participació exclusivament a delegar a representants institucionals cada 4 anys, la qual cosa no garanteix l'accés a la participació real de la societat en la presa de decisions sobre aspectes com el model econòmic i de relacions laborals, entre molts d'altres.\nPer tot plegat, la objecció de consciència del Secretari General de CGT Catalunya s'emmarca en el qüestionament d'un model de participació política exclusivament institucional. La desobediència civil és i ha estat un dret inalienable per qüestionar l'status quo al llarg de la història, i la reivindiquem com una eina per aconseguir una societat socialment justa i lliure.\nTelf. contacte: 691209981 (Moisès Rial. Secretari Comunicació) i 692057651 (Ermengol Gassiot, Secretari General)\nEscrit que demà presentarà a la Presidència de la mesa electoral del #20D:\nNotificació Ermengol Gassiot Ballbè, secretari general de la CGT de Catalunya, manifesto la meva objecció de consciència a la participació en una mesa electoral aquest 20 de desembre.\nErmengol Gassiot Ballbè, secretari general de la CGT de Catalunya, manifesto la meva objecció de consciència a la participació en una mesa electoral aquest 20 de desembre.\nMolts de nosaltres som ja de les generacions que tenim consciència d’haver viscut sempre sota una democràcia parlamentària de base electoral. Una vegada i una altra hem vist com cada quatre anys se’ns crida a votar en un procés electoral per cobrir vacants a una determinada institució, des dels ajuntaments fins al Parlament europeu. Potser algunes vegades hem votat i potser en altres ocasions no ho hem fet. El cas és que ens hem acostumat a viure sota un règim on es limita la nostra capacitat de fer política, com a persones normals, que treballem per guanyar-nos la vida, a aquest acte puntual de votar. Un dia, uns minuts, cada cert temps. I quan decidim fer política al carrer i a la feina manifestant-nos, ocupant places, tractant de frenar mesures injustes o de crear espais de contrapoder, se’ns envia la policia o se’ns apliquen mesures legals aprovades per aquestes mateixes institucions.\nEl funcionament de l'actual sistema representatiu està limitat a prendre decisions cada vegada més anecdòtiques doncs el poder econòmic, el capitalisme, és realment el posseïdor del poder real. Un poder que disciplina governs, quan no els controla totalment. Què ens permeten que decidim, doncs? Com gestionar les engrunes de l'explotació i la injustícia i legitimar aquesta submissió com la forma adequada de fer política?\nEn contra del que hauria de ser, aquestes institucions monopolitzen la política i ens alienen de la nostra capacitat de decidir en el dia a dia com volem que sigui la nostra vida col·lectiva i individual. Hem vist aquests darrers anys a la presó massa companys pel simple fet de fer política, des de l’Alfon de Vallecas a sindicalistes com la Laura de Barcelona, passant per membres de moviments socials com en Sergi o, a un altre nivell, el mateix Arnaldo Otegi.\nI també ens hem acostumat a observar com al cap de pocs dies d’un procés electoral, quan ja no hi ha cadires en joc, aquestes mateixes institucions anuncien mesures que no formen part de cap programa electoral o, fins i tot, contravenien les promeses i compromisos en campanya de qui les governa. Pujar l’IVA quan es deia que es baixaria, retallar unes pensions que es va garantir que es millorarien, facilitar la privatització de l’energia després de dir que se’n garantiria un accés universal. L’obediència a la Troika i als poders financers internacionals, feta llei en la reforma constitucional de fa pocs anys, exemplifica també com de normal és fer una política oculta. És a dir, diferent de la que es diu que es faria.\nUn sistema de presa de decisions col·lectiu, a banda de ser constant, ha de fonamentar-se en la participació activa i voluntària. L’actual no ho és. Ho hem patit i ho sabem. Simptomàtic és que, per exemple, l’assistència a les meses electorals estigui garantida per mesures punitives com les que estableix l’art. 143 de la Llei Orgànica del Règim Electoral General (LOREG). Allà on no arriba el convenciment, s’imposa la por.\nPer raons com aquestes, però sobretot com a crida a rebutjar activament que el monopoli de la política recaigui en unes institucions allunyades de la població, Ermengol Gassiot, secretari general de la Confederació General del Treball de Catalunya declaro i porto a la pràctica avui, 20 de desembre, la meva objecció de consciència a participar en una mesa electoral a les eleccions parlamentàries espanyoles. Junt a aquest rebuig reitero el compromís de fer de la política part del nostre dia a dia. A transformar la delegació en implicació i participació. A ser un més en la creació i consolidació d’espais de contrapoder popular a places i centres de treball amb la finalitat de construir un món coherent amb els interessos de la gran majoria de la població.\nAnarquisme, Comunicats, Garraf/Alt Penedès, Legislació neoliberal


Publicado por Cristina Heredia Fernández en 12:59 No hay comentarios:\nEl Palamós club de Futbol celebra l’èxit de la quina nadalenca\nLa nau dels 50 metres de Palamós va acollir la gran quina nadalenca que el Palamós Club de Futbol va organitzar, en tres sessions diferents, durant les passades vacances de Nadal. Com en anys anteriors, el club no ha dubtat en tornar a emprendre aquesta iniciativa, que els ha permès assegurar les previsions d’aquesta nova temporada 2012-2013.\nEl Palamós va celebrar la seva quina popular els dies de Nadal, any nou i Reis. La rifa es va fer a la nau dels 50 metres i amb una gran participació de públic. La nau va obrir portes, en tots tres cassos, a les 17:30 de la tarda. Veïns i Vilatans de la zona van acudir a l’acte recordant que la primera quina de cada sessió estava prevista per les 18:00 hores.\nEls encarregats de dur a terme la quina formaven part\ndel Palamós Club de Futbol\nEl preu dels cartrons va variar entre un i dos euros, depenent del premi que és rifava. Els obsequis van ser molt variats; des de paneres de vi,cava, torró, embotits i altres aliments, fins a electrodomèstics i nits d’hotel per a dues persones pels voltants de la comarca gironina.\nToni Heras, vicepresident del Palamós Club de Futbol ha expressat recentment, en declaracions a l’emissora ‘ràdiopalamós’, l’èxit produït aquest any per la iniciativa i, tot i no fer públiques les xifres de recaptació de les tres sessions de l’activitat, Heras va assegurar que les expectatives previstes pel Palamós CF per a la temporada van quedar totalment complertes.\nPublicado por Cristina Heredia Fernández en 10:29 No hay comentarios:\nPalamós va rebre la tarda del 5 de gener als reis mags d’orient i ho va fer, com cada any, amb una cavalcada pels diferents carrers del municipi. Com mana la tradició palamosina, Ses Majestats van arribar per mar, específicament van desembarcar a la platja gran de Palamós, al costat del moll vell. Un cop allà, la vila va preparar una xocolatada popular per a tothom que s’hi va acostar a rebre als reis i, tot seguit va començar el recorregut d’aquests tres pels diferents carrers principals del municipi.\nEls tres reis van repartir caramels a tots els vilatans\npresents en la cavalcada\nEl recorregut de la cavalcada va ser el mateix de cada any. Els reis, un cop arribats al port, es van dirigir fins al barri de Sant Joan, lloc que donaria inici a la cavalcada. El recorregut va començar a les 7 de la tarda i va constar de tres carrosses, una per cada majestat, i una última que portava el carbó per aquells que no han estat, durant aquest any, bones persones. La desfilada va anar acompanyada dels patges reals i va fer la seva parada final al teatre La Gorga , on els tres reis van rebre les últimes cartes i desitjos dels nens i nenes del municipi.\nAltres músics desfilaren pels carrers acompanyant\nals reis Melcior, Gaspar i Baltasar\nCom a novetat d’aquest any, Melcior, Gaspar i Baltasar no van arribar a bord del veler ‘Rafael’ sinó que ho van fer amb l’embarcació ‘Cunillera’. Un toc de corn va avisar de l’arribada dels tres reis mags al moll i aquests, acompanyats per les veus dels palamosins allà presents, que cantaren tots junts la cançó dels Tres Reis Mags, van donar inici a la gran cavalcada. Abans de realitzar el recorregut es va dur a terme la popular xocolatada per celebrar l 'arribada de Ses Majestats a Palamós.\nPublicado por Cristina Heredia Fernández en 22:32 No hay comentarios:\nEl radar situat en el tram de la carretera C-31 a l’altura de Castell-Platja d’Aro, en direcció a Palamós, ha recollit, en menys de mig any, la meitat de multes que el total de sancions imposades per excés de velocitat durant tot l’any 2010 en la província gironina. Aquest aparell va començar a funcionar el passat 25 de juliol i, fins a finals de desembre, milers de conductors han estat enxampats en aquesta via conduint a més velocitat de la permesa.\nSegons dades facilitades pel Servei Català de Trànsit les sancions imposades per aquest radar fix han arribat a les 20.973 durant aquest últim any. Això es tradueix a una mitjana de gairebé 4.200 infraccions al mes, unes 133 multes al dia. Molts són els veïns dels pobles pròxims a aquesta zona de la Costa Brava els que han estat sancionats per aquest radar. Per a sorpresa dels infractors palamosins, les denúncies imposades per aquest aparell els hi arriben de dos en dos.\n“Vaig quedar sorpresa al veure que tenia sis multes imposades pel mateix radar, però encara va ser més sorprenent al veure que molts dels meus veïns palamosins van rebre més d’una denúncia del mateix tram de carretera”, explica Encarnación Fernández, comercial resident al barri del tennis de Palamós, que realitza diàriament el trajecte entre Palamós i Platja d’Aro. En tant sols una setmana, aquesta ciutadana havia acumulat dues multes per anar a 106 i 108 km/h en un tram que obliga a anar a una velocitat màxima de 80 km/h.\nLes denúncies s'acumulen entre els ciutadans dels pobles\npròxims a la zona del radar\nL’ import de cadascuna de les sancions imposades suma 100€, encara que si són pagades dins del límit del descompte queden reduïdes a la meitat. Molts dels denunciats palamosins han realitzat tant sols el pagament d’aquestes denúncies, però hi han hagut d’altres que no han tingut tanta sort i han perdut algun punt del permís de conduir a més de realitzar el pagament de la infracció.\n“El punt on es troba situat aquest aparell és estratègic i té l’objectiu de caçar el màxim de conductors possibles”, va assegurar Manolo Garcia, veí del municipi i víctima d’aquest radar durant aquest últim any 2011. El senyal que obliga a anar a 80 km/h es troba a escassos metres del radar cosa que incrementa la perillositat de la carretera. Molts conductors frenen de sobte al trobar-se amb la senyal posant en perill la vida d’altres conductors de la via.\nPublicado por Cristina Heredia Fernández en 15:46 No hay comentarios:\nUn accident elèctric deixa sense llum a un miler de veïns palamosins\nEls habitants de Palamós van quedar sense llum el passat dia 2 de gener a causa d’una avaria en una línia de mitja tensió. L’incident es va produir després que una de les maquinàries que actualment treballa al projecte de les obres ‘Palamós Millora’ trenqués accidentalment un cable soterrani . Segons dades de l’ajuntament de Palamós, la incidència va deixar sense llum durant 5 hores a un miler d’abonats de la companyia Endesa.\nL’accident va tenir lloc en les obres que actualment s’estan produint al voltant de l’Hospital de la vila, a la cruïlla dels carres Pompeu Fabra i Hospital. A quarts d’onze del matí, una màquina retroexcavadora que treballava en les reformes del carrer va tallar accidentalment un dels cables que feia possible el subministrament elèctric a un miler de veïns del municipi. Ràpidament, l’ajuntament es va posar en contacte amb la companyia de llum Endesa per solucionar el problema.\nLes obres del carrer que donen accés a l'hospital\nvan començar ara fa un mes\nJoan Gea, regidor que coordina el projecte ‘Palamós Millora’, va aclarir en una entrevista al programa ‘és l’hora’, de ràdio Palamós, que aquest és el segon accident que les obres han provocat al llarg de l'any en les seves actuacions dins del municipi. Alhora, va destacar que l’entramat soterrani en el qual realitzaven les reformes del passat dilluns no reunia les condicions tècniques per treballar amb comoditat i va expressar les dificultat que els treballadors de les obres han trobat al llarg de l’any per realitzar els treballs del projecte en zones amb un subsòl tan precari com aquest últim.\nEls veïns més propers a la zona del centre de Palamós van quedar sense corrent elèctric durant cinc hores, en canvi, els vilatans més allunyats de la zona centre només quedaren sense llum durant uns pocs instants. El barri del tennis, per exemple, va ser un dels espais que va patir en un segon pla les conseqüències de l'apagada. Tot i així, la totalitat del municipi va quedar afectat per l'incident i restar d'electricitat a primeres hores del dia.\nEl regidor del projecte, Joan Gea, en nom de l’ajuntament de Palamós, va lamentar les molèsties produïdes als veïns de la zona i va aclarir que la solució al problema va ser atesa amb la màxima rapidesa possible, tant per part dels treballadors del projecte com per la companyia Endesa. Tot i així, va assegurà que una avaria com aquesta, que afecta a milers d'abonats, sempre es una tasca difícil de solucionar i comporta un gran treball a fer.\nPublicado por Cristina Heredia Fernández en 20:28 No hay comentarios:\nEls comerços palamosins presenten el balanç econòmic de l'any 2011\nEn èpoques de vacances de Nadal l’afluència de gent als carrers és abundant, però la compra per part d’aquests en les diverses botigues de l’indret són escasses. Aquest es el balanç que els comerços del carrer major de Palamós han realitzat abans de finalitzar aquest any. Molts dels botiguers de la zona han remarcat que aquest any 2011 ha estat un dels pitjors anys respecte a vendes. La crisi ha afectat negativament al Nadal, època on les despeses familiars solien augmentar en la vila.\nTots els comerços del carrer major; botigues d’aliments, de roba, calçat i complements, coincideixen. En la darrera setmana de festa els visitants han augmentat però les vendes no. Un dels dependents de la botiga ‘Calçats Massague’, va afirma que: “Els vilatans miren molt per la economia familiar i per això quan entren als locals intenten només comprar allò que veritablement els hi fa falta. En èpoques com aquestes miren més que mai els preus dels productes”.\nAnys enrere, en dates tan senyalades com aquestes, els carrers de la plaça de la vila s’inundaven de gent. Era freqüent trobar a les famílies comprant els últims regals de reis o fent les últimes compres del sopar de fi d’any. Les coses han canviat, el 2011 ha creat una tònica molt diferent a la existent i com va expressar José Fernández Heredia, ciutadà de Palamós i propietari del local ‘Calçats Massague’ al carrer major: “ La crisi ha afectat molt al sector terciari palamosí, sobretot a botigues i restaurants, però tots esperem que amb l'entrada del nou any les coses millorin".\nUna tònica molt diferent a la dels comerços del carrer major ha estat la que ha experimentat, durant aquest darrer any, el Mercat Municipal de la vila. Al maig passat tots els locals del Mercat Municipal estrenaren un nou horari d’atenció al públic. Aquest permetia als ciutadans visitar les instal·lacions del mercat els divendres per la tarda. El fet d’afegir un horari de tarda al ja existent horari de matins comportà pel Mercat una millora en l’afluència de clients als locals i com a conseqüència, una millora en les vendes.\nPublicado por Cristina Heredia Fernández en 16:54 No hay comentarios:\nLa nit del caga Tió a Palamós\nEl departament de Joventut de l'ajuntament de Palamós, amb la participació i col·laboració de diverses entitats del poble palamosí, va organitzar ahir al vespre a la plaça del carrer major de la vila el tradicional caga Tió. Aquesta activitat torna cada any al municipi per donar la benvinguda a les festes de Nadal i per aportar il·lusió als més petits del poble. Aquest any, l'acte ha comptat amb un taller previ d'elaboració de pals per fer cagar al Tió instal·lat al mig de la plaça i tingué altres novetats per fer gaudir a nens i grans en aquest dia.\nNo es el primer any que l'ajuntament celebra aquesta activitat. Des de fa uns anys i fins a l'actualitat el gran caga Tió, que dies abans del 24 de desembre s'ubica a la plaça de la vila, reparteix la nit abans de Nadal obsequis i petits regals als més petits del municipi. Aquest any l'activitat ha estat oberta al públic fins les vuit del vespres i com a novetat, l'acte ha comptat amb un taller previ d'elaboració de pals per fer cagar al Tió. Nens i nenes van acudir a partir de les cinc de la tarda al centre de la plaça per realitzar aquesta activitat.\nL'acte comptar amb la presencia de grups d'animació infantil els quals ajudaren a crear un ambient nadalenc fent cantar i animant als nens i nenes a participar en l'activitat. Finalment, Pares i nens acabaren cantant tot junts diverses nadales per donar pas a l'inici del Nadal al municipi. Al acabar, els més petits van poder marxar amb els petits obsequies que el gran caga Tió Palamosí els hi regalar i amb el pal que ells mateixos van fabricar al seu gust en el taller.\nPublicado por Cristina Heredia Fernández en 18:21 No hay comentarios:


Dr. Francesc Tort. Rector de Santa Maria del Mar i Sant Pau del Camp.: 2015\nSANT JOSEP OBRER 2015\nSant Josep Obrer 1-05-2015\nJesús parlant a la Sinagoga de Natzaret, a on havia viscut els anys de la seva vida privada, familiar, sofrí els prejudicis dels oients, simplement, perquè eren coneguts els seus pares Josep i Maria, els seus parents, l`ofici de fuster...\nEl comentari pot relacionar-se a les reflexions del mateix Senyor de que es valoren mes als de fora que els de casa... Pot associar-se, també, al concepte de classe..., Com si el fill del antic fuster del poble no pogués avantatjar amb virtuts, capacitats, saviesa, als altres fills de pares, diguem-ho eixí, d`altra classe social...\nEs ben evangèlic que, amb motiu del dia Primer de Maig, de context social i sindical a favor de la classe obrera, la Litúrgia, unint-se a tota justa reivindicació obrera... ens posi a la vista a Sant Josep, obrer, fuster, para de Jesús, espòs de Maria, exemples de bondat, gracia i justícia...\nLa major part del Poble de Déu pertany a la classe obrera... L'Església al vindicar llurs valors no cau en el parany de discriminar altres realitats econòmiques i socials...\nEn el fons i realitat humana de la vida, l`ètica, la caritat i la justícia... aboguen per l`igualtat... Les diferencies entre uns i altres, entre oficis i serveis en el cos de la Comunitat, objectivament parlant, no permeten sobrevaloracions injustes...\nPer els batejats el primer i millor tractat de Justícia Social el tenim en l`Evangeli, en el manament de l`amor...\nSi be Aristóteles en el seu trectat sobre Etica i Socrates en els seus pensaments ajudaren a tenir conciencia social en l`antigor grega i Agustí, i Tomàs d`Aquíno ho havien fet, entre d`altres, com a pensadors cristians..., avançat el segle XIX, Karl Marx publicava, en el context e influencia de la tradició cristiana, El Capital...\nL`Esglesia repren de forma solemne el seu dialec amb la societat a través de l`Enciclica Rerum Novarum de Lleó XIII publicada el 15 de maig de 1891. En seguiren, entre d`altres, "Mater et Magistra" "Populorum Progresio!, "Solicitudo Rei Socialis" y "Lumen Fidei" del papa Francesc....\nA partir de les reflexions pontifícies y universitàries s`estructurà el tractat Catòlic de Justícia Social...\nLa Teologia de l`Alliberació no ha pretès ser com rèplica de la Lluita de Classes del segle XIX i XX...\nLa lluita de classe, avaluables llurs fruits positius de justícia a llarc termini..., no ha produït sempre, a primera vista, tots els efectes desitjables... Algunes vegades: Pobresa, misèria..., lluites sagnants i mort...\nLa doctrina de l'Església defensa la justícia des de la base, des de la realitat natural de les coses... Un pagès pot treballar terres fèrtils o aspres i poc productives... La collita serà diferent, el preu dels seus productes variarà...\nLes diferencies poden atribuir-se a: Naturalesa, genètica, l’herència natural...: Bona salut, mala salut; capacitat intel·lectual...: Pares, família, clan, organització, justa o injusta... L`amor, la misericòrdia cristianes son en qualsevol circumstancia, bàlsams de just equilibri...\nEs diu que la societat es "com un vestit vell que quant se sorgeix per un costat es trenca per l’altra"... Caldrà, en tot cas, sorgir be...: Objectiu, aquet, prioritari dels governs, partits polítics i, també, dels cristians inserits en la societat...\nTems ha es deia: “Vuit obrers poden fer ric a un amo, però un amo no pot fer ric a vuit obrers”… Tot hi fonamentar-se la dita amb la naturalesa de les coses, està clar, que també en aquest cas, com en totes les relacions laborals, caldrà la justícia, l’equitat...\nL`emprenedor no pot gaudir de guanys tant superiors als que col·laboren amb llur esforç i treball... Si..., però, no...\nL’Església catòlica, si be ha sigut contaminada amb les adherències dels temps..., en general, ha predicat i practicat la justícia social... Que els drets d`uns acabem on comencen els dels altres... Quant, potser, no ho ha fet del tot... ha tingut la valentia de confessar els seus pecats... i renovar-se...\nL' examen d’una conducta passada contraria al be i a la justícia no ha sigut, després, defensada com a bona per l`Esglèsia… En axó hi ha una gran diferencia en la majoria de respostes de la societat als fets reals...\nEs ben cert, però, que la majoria de doctrines, persones e institucions, biològicament caduques en el temps, no tenen la possibilitat de rectificar i començar de nou, com si la te la perennitat de l`Església...\nPublicado por Fraancesc Tort Mitjans en 9:01 No hay comentarios:\nEPIFANIA 2015: RAÓ, LLIBERTAT, DUBTE, FE I AGNOSTICISME\nEls dos episodis bíblics més significatius en l`Epifania del Senyor, que es obertura, manifestació de Crist a tots els homes, els troben en l`Estrella del Messies, que els Mags d`orient veieren aixecar-se. Situats ja a Jerusalem, en els moments de desorientació, vingué la recerca. Dos realitats i situacions que podríem, be, comparar amb la certesa i el dubte.\nNo hi ha, de fet, confluència obligada del home amb la llum, amb la veritat en qualsevol realitat i ciència.\nNo hi ha manifestació, o Epifania de Déu, en el pessebre interior de la fe, sense l`anunci i l`estrella del dubte connatural a la recerca. Dubte dinàmic que pot arribar a la llum.\nEls Mags d`Orient, que avui la Litúrgia, i l`historia, contemplen plens d`una immensa alegria, per haver, finalment, trobat el Messies, feliç meta del seu viatge, premi del seu esforç, eren astrònoms de professió. Per a ells l`anunci del naixement de Jesús, el seu llibre, es configurà en el signe d`una Estrella.\nCada un de nosaltres, cada home, en la catolicitat de la manifestació del Senyor, veu lluir un anunci, una estrella en l`immens univers del mon on vivim: En la Família, la Comunitat, en la Vocació, en la Societat... s`alça l`Estrella.\nEls homes, les persones, de qualsevol temps, podem sentir-nos cridats a descobrir a Crist que viu en l`Església, com puntualitzava el Papa, el dia de Cap d`Any, e iniciats, a partir d`algun signe, singular i propi, continuar la ruta, no sempre fàcil, a través de la raó, la llibertat, i del dubte possible conseqüència dels dos...\nLa trobada de Jesús, glossant lo que ens deia san Pau el dia primer de l`any, demana una il·luminació interior, do sobrenatural.\nJa hem vist que els Mags foren il·luminats a través dels signes que llur circumstancies i raó els permeté processar.\nCamí d`esforç, una llarga peregrinació. Ja situats a Israel, davant del dubte a on havia nascut el Messies: Preguntaren, investigaren, fins a retrobar la senyal de pista certa, llur Estrella, que els menà al Pessebre.\nEstà clar, dons, que si be la fe es un do sobrenatural, l`albirar-la, com quelcom conegut, visible, reflexa, -això es havent-se situat en el camp de lo ja conegut i acceptat- com a part d`un eisbert, pertany, passa al domini de la naturalesa racional del home.\nUn fet que, al menys de forma, com he dic reflexa, s`edifiqui sobre la nostra raó, limitada en si mateixa, i que pugui rebre les influencies, positives o negatives de l`imaginació, com s`esdevé en tot sentiment, component primari en el procés de la maduració de la Fe, pot o ha de conviure, quasi necessariament, amb el dubte.\nEl dubte podríem dir que, en certa manera, es raó i llibertat. Sinó fóssim racionals i lliures no podríem dubtar...\nLa raó i la llibertat, reals, amb el dubte conseqüent, identifiquen l`evolució, el patrimoni de les persones. Peró, heus ací, com aquesta dimensió racional, el dubte conseqüent, ni que resti íntimament relacionada amb la llibertat, amb tots els valors essencials que implica, pot dificultar progressar vers la llum quant les nostres rodes quedem com atrapades, com enganxades en el llot del camí...\nEl dubte, considerat com paràlisis, tot i poder ser noble i racional, pot identificar-se moltes, o algunes vegades, amb l`obsessió.\nJa sabem que tota idea obsessiva ens paralitza, ens pot esclavitzar... i no sempre està a l`abast de tothom sortint-ne`n. No hi ha cap obsessió, com furgar, excavar cap avall vers la foscor progressiva, que ofereixi llum, serenitat, felicitat..\nLa nostra cultura racionalista es jutjada, al menys per nosaltres mateixos, com l`etapa evolutiva mes avançada de l`Historia del home, persona, sobre la terra.\nEl dubte, provinent de l`anàlisis crític de qualsevol matèria, resulta ser conseqüència lògica, normal, ordinària de tot procés de coneixement, de descobriment, de certesa, de llum.\nCal sapiguem dubtar i àdhuc acostumar-nos-hi. No quedar-se, però, en el dubte, no instal·lar-se en ell. L`Agnosticisme, o el dubte general, no com a mètode, sinó com a final d`etapa, no seria del tot justificat...\nNo es, ben mirat, quelcom del tot racional en cap ciència instal·lar-se definitivament en el dubte. Quant l`estrella s`amaga, quant s`apaga la llum, en el dubte, cal posem en marxa els generadors de la raó a vera si ens en sortim, per albirar, al menys, la llum al final del túnel...\nEls humans, també elevats al nivell de persona, som tots molt complexes, i pecaríem de simplistes, sinó admetéssim que, en principi, hi poden haver-hi germans nostres que siguin agnòstics en mataria religiosa i àdhuc que es trobin, còmodes en el dubte.\nPesi a lo dit, amb tots els respectes, l`Agnosticisme pot ser, en algun casos al menys, com una moda. Altres, ¿perquè no?, condicions naturals de llur intel·lecte.\nJa hem dit abans que el fet de ser lliures ens permet poguer dubtar, i que el dubte sistemàtic que ens paralitza, pot considerar-se com quelcom difícil de conjugar amb la raó, l`únic instrument a l`abast, per mes que no podem pas, situar-la, en un pedestal incontestable. La raó també ens pot desorientar. ¿Com s`explicaria, sinó, els errors i estultícies humanes de que n`esta plena l`Historia, d`abans i d`ara?\nLa persona mai sol emparar-se o reposar definitivament en el dubte. Quant el malalt es troba sense forces, mancat de defenses intel·lectuals, de coneixements, pot arrivar, a través de la crisis curativa del dubte, a la salut, d`albirar l`Estrella...\nL`Agnosticisme, segurament, no provoca, en si, cap èxtasis. La troballa o aproximació a l`Estrella, a qualsevol veritat, si.\nL`Evangeli ens diu dels Mags: “Que la seva alegria al veure allà l`Estrella –l`Estrella retrobada- va ser immensa”. La veritat, per els que gaudim de la Fe en L`Església de Jesús, es l`Estrella que, per nosaltres, al menys, te llum pròpia i ens dona goig...\nPartint de la capacitat i necessitat de dubtar, nosaltres, que gracies a Déu hem trobat, o retrobat, l`Estrella, la Fe reflexa, quedaríem en situació avantatjosa...\nCom més intel·ligents siguem i millor hàgim estudiat la Teologia, més possibilitats de dubte haurem pogut tenir, es cert, però, també, majors motius de sortir-nos-en.\nPregant, meditant, llegint, estudiant, analitzant els Criteris de Credibilitat de la nostra Confessió Cristiana, amb l`ajuda de "l`il·luminació interior" de la gracia, com acompanyà als Mags fins el Pessebre, també, oïda ens hi acompanyi i mantingui...\nCom a creients ens unim a l`innombrable comitiva dels que reconeixen i adoren a Crist: Pastors, Mags, Apòstols, sants de tots els temps entre els que hi trobem també molts savis erudits.\nPublicado por Fraancesc Tort Mitjans en 11:16 No hay comentarios:\nEPIFANIA 2015: RAÓ, LLIBERTAT, DUBTE, FE I AGNOSTI...


Innovació digital per construir el futur | Barcelona Ciutat Digital\nHome / Blog / Innovació digital per construir el futur\ndivendres, 5 novembre, 2021 - 13:44\nL’aplicació mòbil que ofereix els principals serveis mòbils municipals per a la ciutadania en un sol punt d’accés. Ofereix informació d’actualitat, serveis, tràmits, tota l'agenda de la ciutat, accés a la resta d'apps i la possibilitat de comunicar incidències amb l'enviament d'imatges.\nPortal que agrega, en un únic lloc web, les dades municipals, les eines per la seva anàlisi i les informacions que se'n deriven, facilitant la seva difusió i reutilització, per ajudar en la presa de decisions basades en l'evidència.\nProcés de participació a partir del qual els veïns i veïnes de Barcelona poden definir, prioritzar, votar i escollir projectes d’inversió que l'Ajuntament executarà a cada districte.\nEstimació de l'aforament de persones a les platges de Barcelona mitjançant l'ús de drons i tècniques d'intel·ligència artificial (IA) per raons de seguretat pública en el context de la Covid-19.\nRobots de companyia i assistència amb capacitats digitals, d'interconnexió i d’integració de tots els dispositius que es poden instal·lar en l'entorn d'una persona gran o dependent. Un sistema de teleassistència avançada amb mobilitat i elements d'intel·ligència artificial configurables.\nUn model de transformació dels carrers de la ciutat, de referència mundial, que persegueix recuperar per a la ciutadania una part de l’espai que actualment ocupen els vehicles privats, amb l’objectiu de construir una ciutat saludable i verda, amb més interacció comunitària i que impulsi l'economia de proximitat.\nMillorem la gestió dels espais públics a partir de tecnologies d'identificació per radiofreqüència (RFID), analitzant els fluxos de les persones vianants en entorns tancats amb alt interès turístic sota sistemes de suport a les decisions (DSS).\nConsulta aquí la programació de xerrades i tallers de l'estand de l'Ajuntament de Barcelona a l’Smart City Expo Word Congress 20201


Pastissets - Primera Comunió de l'Annie (I)\nAquí la teniu, la nina que ha inspirat totes les cosetes que hem preparat per la Comunió de l'Annie. I és que va ser veure-la i enamorar-nos d'ella. Buscàvem un dibuix pel recordatori i varem topar amb la web de MGMayora i el dibuix. Va ser llavors quan varem decidir fer-la la protagonista de totes les cosetes. Ens vam posar en contacte amb MGMayora i ens vam entendre de seguida. Us recomano de totes totes els treballs d'aquestes dissenyadores. Tots els seus dibuixos són preciosos, no només els de Comunió també tota la resta. Feu-hi una ullada segur que us encantaran. Vull remarcar la seva professionalitat, són un encant d'equip. Adapten els escrits a diversos idiomes, en el nostre cas el català. I abans d'imprimir res t'envien una prova amb les modificacions demanades. Nosaltres, a part de l'idioma, varem voler que la nina tingues el cabell castany. I és que, encara ara, me la miro i veig a l'Annie, amb el seu gran somriure repartint amor i alegria per allà on passa. Serà amor de mare.....\nEls varem encarregar un Llibre de Records i un Àlbum de Fotos . I a partir d'aquí nosaltres ens varem dissenyar la invitació, un punt de llibre de recordatori, la targeta del regalet, la nina que va fer de topper del pastís i el pastís de xuxes. I l'estètica dels cors, també ens va servir per dissenyar la foto recordatori i el regalet. Així que ara, mica en mica us ho anirem ensenyant tot, tal com varem prometre. I, si de pas, li fa servei a algú, millor que millor. Som-hi doncs.....\nLa invitació (anava dins d'un sobre de color vermell)\nEl Punt de Llibre (a la part de dalt hi varem posar una cinta de quadre de vichy)\nLa Minuta del Restaurant (perquè els convidats sabessin on seure varem posar un cor vermell amb el nom de cadascú)\nLa targeta del Regalet (ja veureu com va quedar amb el regalet)\nA la propera entrada us ensenyarem el pastís de postre, el pastís de xuxes i el regalet.\nLlegir 17275 vegades\tDarrera modificació el Dimarts, 27 Agost 2013 21:06\nMés en aquesta categoria: « Primera Comunió de l'Annie (III)\tPrimera Comunió de l'Annie (V) i Bones Vacances »\n0 #11 Eva 16-07-2011 10:25


[ÚLTIMA HORA] La Manada : 9 anys de presó per abús sexual, no per violació en grup | Català Digital Cataladigital.cat AMP\n[ÚLTIMA HORA] La Manada : 9 anys de presó per abús sexual, no per violació en grup\n9 anys de presó per a José Ángel Prenda, Ángel Boza, Manuel Guerrero Escudero, Alfonso Jesús Cabezuelo per un delicte d’abús sexual continuat i no per violació durant els sanfermines del 2016.\nEl tribunal també condemna als cinc membres de La Manada a cinc anys de llibertat vigilada i prohibició d’apropar-se a la denunciant en una distància inferior als 500 metres així com de comunicar-se-hi-.\nEl president de la Sala Segona de l’Audiència de Navarra ja n’ha començat la lectura en una audiència pública, cinc mesos després d’un dels judicis més mediàtics. És una lectura resumida, ja que es preveu una resolució llarga.\nNo hi són presents els cinc acusats, que coneixeran la sentència des de la presó, on hi són des de juliol del 2016. S’enfronten a una pena de més de 20 anys de presó per la suposada violació grupal a una noia de 18 anys en els Sanfermines del 2016.\nEstan acusats d’un delicte d’agressió sexual, contra la intimitat i de robatori amb intimidació. La sentència pot ser recorreguda al Tribunal Superior de Navarra i també al Tribunal suprem, pel que pot no ser definitiva fins d’aquí un any.\nCol·lectius feministes s’han citat a les portes de l’Audiència, on hi ha una gran expectació mediàtica. Al voltant de 60 mitjans s’han acreditat per seguir la lectura de la sentència.\nLa resolució judicial s’esperava per als mesos de gener o febrer i el retard ha generat tota mena d’especulacions, com discrepàncies entre els tres membres del tribunal.\nUna de les claus de la sentència serà si consideren que hi va haver sexe consentit o agressió sexual anal, vaginal i bucal en grup i de manera simultània.\nLa fiscal ho tenia molt clar en acabar el judici: va valorar que van tenir a la víctima sotmesa i sense possibilitat de ressistència. Un dels exemples que va posar va ser que un dels acusats va obrir-li la boca amb els dits a la noia, per la força. En canvi, les defenses dels cinc acusats mantenen que no hi va haver agressió.\nPerquè per les defenses, segons van manifestar a judici, si no hi ha rebuig explícit, hi ha consentiment. Per això van exposar i interpretar que la noia no feia ni expressió de dolor, ni de fàstic ni de pena. Una altra interpretació és que estava en estat de xoc i amb por.\nLes defenses també van treure a relluir la culpa i la moral: que la noia va denunciar, diuen, per vergonya, en adonar-se del que havia fet, és a dir, sexe en grup.\nEl jutge sobre la víctima de La Manada: “Lo que sugieren sus gestos, expre...