Felip, el famós | CatalunyaReligió.cat\nFelip, el famós\nPer Josep Maria Solà. Dij, 18/05/2017\nEls fragments del llibre dels Fets dels Apòstols que llegim a la primera lectura d'aquest diumenge (Ac 8,5-8.14-17) s'ubiquen a continuació del relat de la mort d'Esteve, que marca l'inici d'una persecució contra el grup dels hel·lenistes, especialment contra els seus dirigents, els set escollits (Ac 6,5).\nLa persecució és la causa d'una gran dispersió que afavorirà la predicació en el territori de Samaria. Instigada per les autoritats jueves, dita persecució no afecta al grup dels dotze, dirigents de l'església ubicada a Jerusalem, perquè no comparteixen els punts de vista dels hel·lenistes, és a dir, la desvinculació de la institució jueva, que vol dir relativització de la Llei, del dissabte i de l'obligació de circumcidar-se. La predicació a Samaria que Jesús havia predit als apòstols (Ac 1,7) i que aquests encara no han començat a fer, tira endavant i serà realitat amb la predicació de Felip i dels hel·lenistes escapats de Jerusalem. Així, doncs, es complirà el programa de Jesús.\nFelip predica en camp contrari. L'enemistat entre samaritans i jueus ve de lluny. Malgrat tot, els samaritans admeten els cinc llibres de la Llei i esperen el seu messies que anomenen "ta'eb". Felip es val d'aquesta esperança per anunciar que Jesús és el Messies; l'anunci va acompanyat de molts prodigis. Aquesta manera de procedir és similar a la de Jesús que acompanya l'anunci del Regne de Déu amb senyals i prodigis (Lc 4,31-37; 6,18-19).\nFelip no intenta enlluernar els samaritans, sinó anunciar-los el missatge alliberador de Jesús. En això es contraposa a Simó el mag, personatge que s'infiltra en la narració (vv. 9-13) i que la lectura litúrgica omet. Aquest tal Simó, amb els grans poders obtinguts per l'art de la màgia, aconsegueix que tothom estigui pendent d'ell i els deixa bocabadats. L'advertiment de Lluc és clar: els poders de l'Esperit i els poders de la màgia no són el mateix.\nPere i Joan, representants de l'església de Jerusalem, volen saber què passa a Samaria. Comproven , amb estranyesa, que han rebut el baptisme, però l'Esperit Sant no ha irromput sobre cap d'ells. Han quedat vinculats a la persona de Felip, és a dir, han cregut en Felip, no en Jesús. Els samaritans entusiasmats no han fet gran cosa més que canviar Simó el mag per Felip. Pere i Joan fan una pregària personalitzada sobre cadascun d'ells a fi que rebin l'Esperit Sant, pregària que té en compte les particularitats singulars de cada persona. Els entusiasmes massius impersonals entorn d'un líder serveixen de poca cosa.\nEls imposaren les mans. Imposar les mans és un símbol que vol dir, sobretot, transmetre. El qui posa les mans transmet a un altre quelcom que ell té en propietat o perquè li ha estat conferit. En aquest cas transmet per compte de qui li ha conferit la qualitat o la capacitat. Bíblicament pot voler dir que es transmet una benedicció (Jacob beneeix els fills de Josep Gn 48,13-16); que es traspassa un poder (Moisès traspassa a Josué la missió de conduir el poble Nm 27,15-23; Dt 34,9); es traspassa una desgràcia o un mal a fi de ser-ne alliberat (confessats els pecats, el gran sacerdot els transmet al boc expiatori el dia de l'Expiació Lv 16,21-22) o bé també es traspassa la vida o la salut (Jesús ho feia per curar Mc 5,23; 7,32; 8,23-25, com també ho feien metges de l'antiguitat clàssica). Amb la imposició de les mans es vol introduir quelcom en la totalitat de la persona de l'altre, per això esdevé el símbol preferit de la transmissió de l'Esperit Sant. El dinamisme de l'Esperit, la força transformadora de Déu es comunica als seguidors de Jesús a fi que adquireixin el dinamisme que ha de transformar el món en Regne de Déu\nDiumenge 6é de Pasqua 21 de Maig e 2017\nFets dels apòstols. Esperit Sant. Baptisme. Felip. Dirigents hel·lenistes. Samaritans


L'Institut Menorquí d'Estudis (IME) és un organisme autònom del Consell Insular de Menorca (CIM) de caràcter administratiu, amb personalitat jurídica pròpia, creat pel CIM i destinat a la recerca, promoció, recuperació i difusió de la cultura de l'illa de Menorca, amb la voluntat d'esdevenir centre de recepció i intercanvi de pensament i ciència.\nL'Institut Menorquí d'Estudis és una entitat adherida a l'IEC des del 19 de juny de 2000.\nDurant el curs 2002-2003, l'IEC ha realitzat a Menorca en col·laboració amb l'IME les activitats següents:\nXVIII Trobades Científiques de la Mediterrània, 22, 23 i 24 de setembre de 2002. Organitzades conjuntament amb la Societat Catalana de Física. (Vegeu «Societat Catalana de Física», dins l'apartat «Comissió de societats filials».)\nII Escola de Primavera d'Història de la Ciència i Divulgació Científica: «El periodisme científic», del 3 al 5 d'abril de 2003. Organitzada conjuntament amb la Societat Catalana d'Història de la Ciència i de la Tècnica. (Vegeu «Societat Catalana d'Història de la Ciència i de la Tècnica», dins l'apartat «Comissió de societats filials».)\nS'ha anat desenvolupant els treballs previstos en el conveni per a la realització del programa «Publicació de l'obra gramatical d'Antoni Febrer i Cardona», del qual és director Jordi Carbonell i de Ballester, membre de la Secció Filològica. (Vegeu «Programes de recerca», de la Secció Filològica.)\nPresidenta del Consell Executiu: Joana M. Barceló Martí.\nPresidenta del Consell Científic: Josefina Salord Ripoll\nWeb de l'IME


DISSENY I CÀLCUL D'ESTRUCTURES DE FUSTA en Barcelona\nDISSENY I CÀLCUL D'ESTRUCTURES DE FUSTA\nS'inicia en el coneixement del material i les seves formes actuals d'utilització i es fa un recorregut per les prescripcions de la nova normativa bàsica i de futura aplicació. A partir d'una introducció al coneixement del material i les seves formes actuals d'utilització, es fa un recorregut per les prescripcions de la nova normativa bàsica i de futura aplicació.\nEs tracten els següents temes: comprovacions tensionals, deformatives i d'estabilitat aplicades a les tipologies estructurals usuals en fusta. Dissenys específics d'unions i d'enllaços.\nLa protecció i durabilitat del material i el comportament sota situació d'incendi. El reforç i la consolidació d'estructures antigues. Estudi de casos reals, ara que cada cop es vol intervenir més en aquest vell-nou material.\nNIVELL D'ADMISSIÓ: Arquitectes -superiors o tècnics-, enginyers, estudiants dels últims cursos d'aquestes llicenciatures pendents del projecte i professionals amb experiència en l'àmbit de l'arquitectura


malgratcomunicacio.cat - Portal multimèdia de l'Ajuntament de Malgrat de Mar - Les entitats, ànima de la festa major de Sant Nicolau\n09-12-2016 / 13:59:15\n09-12-2016 / 15:09:24\nEls actes més multitudinaris de Sant Nicolau van ser, com és habitual, el mercat i la trobada, plantada i cercavila de gegants, que van tenir lloc el dia 6 al matí juntament amb la sopa de pedres i el vermut solidari a benefici de la Fundació Vicenç Ferrer. La festa també va incloure, entre d'altres propostes, el concert i ball de festa major, les tabalades, els versots i els correfocs de la Colla de Diables Ratpenatsinfernals, i el Concurs de Colles Improvisades de l'Agrupació Sardanista Malgratenca La Barretina.\nEl regidor de Cultura Albert Cuní ha fet un balanç positiu de la festa major. Cuní ha explicat que "tot i caure enmig d'un pont, la participació als actes de Sant Nicolau ha estat bona". "També ens ha ajudat molt el factor meteorològic", ha afegit el regidor. Cuní assegura, però, que sense l'esforç de les entitats del poble la festa major no hauria estat possible. Precisament, la intenció de Cultura és reunir-se a partir de la setmana vinent amb les associacions per tal de valorar amb més profunditat el desenvolupament de totes les activitats. També es posaran sobre la taula les incidències que s'han produït aquests dies. Cuní ha destacat que dues persones van caure al Pavelló Municipal d'Esports de l'avinguda de Tarragona durant el Concurs de Colles Improvisades i que "són incidents que s'han d'intentar d'evitar i que es farà tot el possible per tal que no es torni a repetir un incident d'aquest tipus".\nfesta major Sant Nicolau 2016 Cultura Albert Cuní


La terra by María José - issuu\nEl planeta Terra Unitat 2 MartĂ Membrive 1r eso C\nNaturals U2 2 El planeta Terra\nINDEX CARACTERISTIQUES DE LA TERRA QUE LA FAN POSIBLE LA VIDA................................................. 3 Geocentrisme: ....................................................................................................................... 3 Heliocentrisme: ..................................................................................................................... 3 La forma i la mida de La Terra ................................................................................................... 4 PARAL·LELS I MERIDIANS........................................................................................................... 4 Meridians .............................................................................................................................. 4 Paral·lels: ............................................................................................................................... 4 Els moviments de la Terra ......................................................................................................... 4 Rotació: ................................................................................................................................. 4 Translació: ............................................................................................................................. 4 Solticis ........................................................................ Error! No s'ha definit l'adreça d'interès. Estiu / hivern ........................................................................................................................ 5 Estacions encara el sol .............................................................................................................. 5 Solstici d’estiu\nEquinotci de Tardor ................................................................ 5\nEquinotci de primavera ............................................................ 5\nLa Lluna...................................................................................................................................... 6 Com s’ha format la Lluna? (hi ha tres possibles teories) .......................................................... 7 Marees ...................................................................................................................................... 8 La Terra exerceix una força gravitatòria sobre la lluna i la lluna sobre la terra: ............... 8 Els eclipses:................................................................................................................................ 9 Eclipsis de sol ......................................................................................................................... 9 Tipus de eclipses solares ................................................................................................... 9 Eclipsis de Lluna..................................................................................................................... 9\nMartí Membrive 1r eso C\nNaturals U2 3 El planeta Terra\nCARACTERISTIQUES DE LA TERRA QUE LA FAN POSIBLE LA VIDA 1. Atmosfera % oxigen (325%) 2. Presencia d’aigua liquida ( hidrosfera) 3. Distància adequada al sol que permet que les nostres temperatures mitjanes siguin al voltant 20º AIXÒ ENS FA VIURE\nGeocentrisme: teoria que diu que La Terra és el centre de l’Univers. Tots els planetes i el Sol i la Luna giraven al seu voltant en unes esferes transparents. Envoltant-ho tot hi havia una última que no era transparent i estaven els estels fixos. Aquesta esfera ens protegia del foc extern i les estelles eren forats per on es veia el foc. La creien els antics savis i Aristòtil. A l’Edat mitjana els cristians també defensaven aquesta teoria. Els viatges marins van impulsar l’Astronomia ja que la necessitaven per orientar-se. Heliocentrisme: Al segle XVI en Nicolau Copèrnic va dir que el Sol era el centre del Univers i que els planetes giraven sobre ell, menys la lluna que girava al voltant de La Terra. Va tenir problemes amb la església i ningú la va publicar. Copèrnic es va morir sense publicar-la. Al segle XVII Galileo Galilei va descobrir el llibre i el va publicar. Ell pensava que no s’havia de creure a ningú perquè sirgués savi, sinó que s’havia de observar la natura i experimentar per conèixer la veritat. Va fer aportacions a la mecànica i a la ciència moderna. Galileu amb el seu telescopi va descobrir: 1. Que no tot girava entorn de La Terra. Júpiter tenia més d’una lluna. 2. El Sol no era un cos perfecte, tenia taques. 3. Venus tenia fases com la Lluna i que semblava més gran quan era creixent que quan era ple. Venus estava més a prop del Sol que La Terra. Al 1632 La Inquisició el va jutjar i el va fer renegar de les seves tòries i el vam empresonar de per vida. Martí Membrive 1r eso C\nNaturals U2 4 El planeta Terra\nLa forma i la mida de La Terra La terra està lleugerament aplanada pels pols. La força de la gravetat es la que evita que la gent caigui a la part de baix A Europa en l’Edat Mitjana es pensava que La Terra era plana. Però els Grecs ja s’avien adonat que era rodona perquè quan marxaven els vaixells primer desapareixia el cos i després la vela. Aristòtil es va adonar que en els eclipses de lluna la ombra era de la terra i que era rodona, així que la Terra havia de ser una esfera.\nPARAL·LELS I MERIDIANS Meridians: Són circumferències imaginaries que passen pels dos pols. El meridià zero es el meridià de Greenwich. Paral·lels: Els paral·lels són circumferències perpendiculars a l’eix de la Terra. El més gran és l’Equador.\nEls moviments de la Terra Rotació: genera el dia i la nit i dura 24h\nGira en un angle inclinat\nTranslació: la terra triga un 1 any ( 365 dies ) en fer una volta sencera\nNaturals U2 5 El planeta Terra\nLes estacions Moviment de translació + Inclinació de l’eix terreste\nDia i nit duren diferent Estiu Dies llargs Nits curtes\nhivern Dies curts Nits llargues\nDies i nits duren el mateix\nDia i Nit duren igual\nEstacions encara el sol Solstici d’estiu\nEquinocci de Tardor Nosaltres\nNaturals U2 6 El planeta Terra\nLa Lluna Fa dos moviments : Rotació\ntarda 28 dies\ntarda 28 dies Sempre es veu la mateixa cara ( la cara que no es veu es diu “cara oculta”)\nTe 4 fases: Lluna plena / quart minvant / lluna nova / quart creixent\nNaturals U2 7 El planeta Terra\nCom sâ€™ha format la Lluna? (hi ha tres possibles teories)\nMartĂ Membrive 1r eso C\nNaturals U2 8 El planeta Terra\nMarees La Terra exerceix una forĂ§a gravitatĂ˛ria sobre la lluna i la lluna sobre la terra:\nNaturals U2 9 El planeta Terra\nEls eclipses: Es un fenomen que es produeix quan la Lluna , el Sol i la Terra estan alineats. Eclipsis de sol\nTipus de eclipses solares TOTAL:


Pecha Kucha al Rec.010 - REC.0 Experimental Stores\nPecha Kucha al Rec.010\nAquest Rec.010 tornem a organitzar el Pecha Kucha, una trobada creativa interdisciplinària, on camps com l’arquitectura, la sociologia, el disseny gràfic, la moda, la música, la fotografia, el disseny industrial, la innovació, la creació multimèdia o la publicitat tenen un espai d’[inter]acció.\nSón 10 ponents que mostraran els seus projectes en 20 diapositives, i tindran 20 segons per explicar-les.\nVols presentar la teva idea, projecte, organització o empresa a la jornada REC.0, UN MÓN CREATIU II?\nQualsevol persona pot ser ponent. Només és necessari tenir una idea, experiència o projecte que es vulgui compartir amb els demés. L’edat o la professió no són important, ni tampoc si ets una persona sola o un grup. Busquem gent original, creativa i sense por als micròfons o a l’escenari.\nRecorda que com a ponent tens un temps total de 6 minuts i 40 segons per exposar el teu projecte davant del públic, amb 20 imatges que hauràs escollit tu o el teu equip i que aniran passant automàticament cada 20 segons.\nSi estàs interessat en ser un ponent del REC.0, UN MÓN CREATIU, t’adjuntem aquest enllaç on hi trobaràs un formulari per omplir http://goo.gl/forms/G4IzlwDEIj\nLa data límit de recepció de projectes serà el 24 d’octubre de 2014.\nQuins criteris s’utilitzen a l’hora d’escollir un projecte?\nBusquem l’originalitat i idees creatives. Si tens un projecte interessant, el Pecha Kucha REC.0, UN MÓN CREATIU II pot ser una gran plataforma per llançar-lo al món.\n– Busquem idees noves\n– Ponents que realitzin una presentació diferent i original del seu projecte.\nPechakucha és un format de presentació (fonamentalment creativa) en la qual s’exposa un treball, projecte, idea, organització o empresa, de manera senzilla i informal mitjançant 20 diapositives mostrades durant 20 segons cada una. Originalment va ser creat per Astrid Klein i Mark Dytham de Klein-Dytham Architecture (KDa) a Tokio l’any 2003 com a punt de trobada per a joves dissenyadors on es poguessin mostrar les seves obres en públic i intercanviar opinions. Des d’aleshores, el format s’ha estès a altres ciutats de tot el món. Els ponents (i gran part de l’audiència) venen normalment dels camps del disseny, arquitectura, fotografia i art, encara que el fenomen s’ha estès recentment al món dels negocis.


Publicat per S.N. a 23:32 2 comentaris:\nPublicat per S.N. a 1:03 2 comentaris:\nPublicat per S.N. a 23:03 Cap comentari:\nPublicat per S.N. a 23:30 1 comentari:\nPublicat per S.N. a 0:03 3 comentaris:


12.11.2015 - Caixa Capital Micro II, Ciències de la vida\n•\tEls recursos obtinguts es destinaran a accelerar el desenvolupament i comercialització del seu primer producte, un innovador dispositiu mèdic de preservació i transport d’òrgans per a transplantaments.\n•\tL’operació està liderada per Kereon Partners conjuntament amb Caixa Capital Risc, la gestora de capital risc de “la Caixa” i varis inversors privats. A la ronda també s’ha de sumar finançament públic.\n•\tTransplant Biomedicals és una spinoff de IDIBAPS, fundada l’any 2014 amb la missió de fer arribar als hospitals, laboratoris i pacients de tot el món estratègies mèdiques innovadores per millorar la preservació i transport d’òrgans, teixits i cèl•lules per a transplantaments.\nNotegraphy, una aplicació web i mòbil que millora considerablement tot el que escribim i compartim online a través del disseny, tanca una segona ronda de finançament de 575.000€\n18.12.2014 - Caixa Capital Micro II, Internacionalización, Tecnologies digitals\n•\tLa start-up, que ha rebut inversió per part de Kibo Ventures, Caixa Capital Risc i ESADE BAN, tanca una segona ronda de €575.000.\n02.12.2014 - Caixa Capital Micro II, Tecnologies digitals\nLondres, Lisboa, París i Roma seran els primers destins d’un ambiciós procés d’internacionalització.\nA Crowd of Monsters realitza una ronda d’inversió de 450.000€ amb Inveready, The Crowd Angel i Caixa Capital Risc, la gestora de capital risc de “la Caixa”, per al desenvolupament de videojocs episòdics\nLa empresa desenvolupadora de videojocs A Crowd of Monsters anuncia avui el tancament de la seva primera ronda d’inversió per valor de 450.000 €. La operació té com a objectiu el desenvolupament de videojocs en format episòdic, una nova tendència en el sector.\n28.11.2014 - Caixa Capital Micro II, Internalización, Tecnologies digitals, Tecnologies industrials\nLa plataforma online dedicada a la personalització de productes rep finançament privat i prepara el seu gran any d’expansió de negoci internacional.


La Unió Pro Turisme proposa als infants d’Escaldes un concurs amb dibuixos sobre Sant Jordi - Altaveu el diari digital d'Andorra\nLa Unió Pro Turisme proposa als infants d’Escaldes un concurs amb dibuixos sobre Sant Jordi\nEls guanyadors de cadascuna de les dues categories (de 6 a 9 anys i de 10 a 14) tindran una plaça a la cavalcada de Reis de gener del 2021\nLa Unió Pro Turisme ha convocat un concurs per celebrar la diada de Sant Jordi. Des de l’entitat es demana que els infants d’Escaldes-Engordany que vulguin participar els enviïn un dibuix amb la llegenda del cavaller i el drac com a temàtica. El premi és una plaça en la cavalcada de Reis del proper mes de gener.\nL’associació vol col·laborar a celebrar la diada de Sant Jordi i, a la vegada, proposar una activitat més perquè els infants i adolescents puguin passar l’estona durant aquests dies de confinament. Per això, s’ha impulsat un concurs de dibuix amb el qual es reclama que els nens de la parròquia escaldenca els facin arribar les seves creacions, sempre amb la llegenda com a teló de fons.\nEs dividiran en dues categories. Una per als infants d’entre 6 i 9 anys. L’altra, de 10 a 14. Com a data màxima per rebre els dibuixos s’ha fixat el 6 de maig. Els dos millor guanyaran una plaça per a la cavalcada de Reis de gener del 2021. El correu electrònic al qual s’han d’enviar les il·lustracions és festesuptee@gmail.com.


Ombres sobre el tramvia de Barcelona: La sigil·losa operació d'una privatització encoberta - Converses a Catalunya\nEl Consell d’administració de l’Autoritat del Transport Metropolità (AMT) ha aprovat definitivament la construcció de la primera fase de la unió del tramvia per la Diagonal. Es tracta de la prolongació del Trambesòs des de la Plaça de les Glòries fins a la cruïlla de Diagonal amb el carrer Girona.\nEs pretén que aquesta obra s’iniciï l’any vinent i estigui acabada abans de les properes eleccions municipals. Aquesta actuació intermèdia hauria de culminar posteriorment amb la unió del tramvia per la Diagonal en el tram remodelat de la mateixa, el que implicaria desfer l’obra que va realitzar l’alcalde Trias. D’aquesta manera, es persegueix deixar assegurada la irreversibilitat del projecte.\nLa realitat és molt més complexa, perquè al marge de la discussió sobre l’impacte del tramvia en el funcionament de la ciutat, hi ha una caixa negra que, més aviat que tard s’ha d’obrir, i, o bé ho fa l’Ajuntament amb llum i taquígrafs, o bé ho faran els mitjans de comunicació amb notable escàndol.\nEs tracta del model de gestió del tramvia. Ara és una concessió a una empresa privada, que es presenta com un consorci públic-privat, encara que ser públic, com veurem, és només la guinda del pastís. Si la prolongació del tramvia es realitza sense rescatar la concessió, resultaria que els centenars de milions d’inversió pública, entre la Generalitat i l’Ajuntament, servirien per a atorgar beneficis a una empresa privada; però, si s’ha de rescatar la concessió, la indemnització prevista a pagar seria de centenars de milions, entre 227 i 440, que gairebé doblen el pressupost de l’obra i la torna econòmicament impresentable.\nEl tramvia, a més, té un impacte negatiu sobre l’explotació d’algunes línies d’autobusos de Barcelona, ja que les fagocita i minva els ingressos d’una empresa ja de per si deficitària. Si això es fa en benefici d’una empresa privada l’escàndol ja està servit.\nPerò, és que potser l’escàndol ja estigui present, perquè l’acord entre Damià Calvet, conseller de Territori, i Janet Sanz, tinent d’Alcalde d’Urbanisme, reflectit en l’acord de l’ATM, curiosament obvia el decisiu tema de qui gestionarà l’explotació . Però Ada Colau ja es va manifestar el gener de 2018 que no pensa revocar la concessió .\nSembla difícil justificar com una organització política, com la Barcelona en Comú de Colau, pot justificar una inversió pública tan gran per millorar una rendibilitat privada, i una privada que no és qualsevol cosa.\nTram, l’empresa concessionària, es defineix com un grup empresarial de transport públic. Està format, com a primer accionista, per Globalia una multinacional controlada per tres fons financers, OPtrust de Canadà, PGGM dels Països Baixos i USS del Regne Unit. El segon accionista en importància Moventia , i específicament el seu grup Moventis, una altra multinacional dedicada al negoci del transport urbà. I el grup es completa amb Alstom i Trasdev, dues multinacionals més amb presència a 17 països del món. Amb una participació simbòlica, estan també, TMB i Ferrocarrils de la Generalitat. Tots aquests grups hi són amb la finalitat ligítima de guanyar diners amb el transport de viatgers. Però, el que és nou, i radicalment diferent a l’explotació actual, és que l’obra del tramvia no la pagaria la concessionària, sinó els pressupostos públics de la Generalitat i l’Ajuntament. Un escàndol de proporcions majúscules.\nI encara ho és més perquè en tota aquesta anòmala situació apareix una altra vegada el “gen convergent”. Damià Calvet, el conseller que impulsa aquesta iniciativa des de la Generalitat, és en realitat un alt càrrec que ha viscut tota la seva vida al departament, ara de Territori, abans de Política Territorial i Obres Públiques, quan eren consellers Felip Puig i Pere Macias, dos pesos pesants de Convergència, que van regentar durant anys un departament clau en el famós 3% Convergent, la causa del qual ara ha quedat a punt per a judici.\nDoncs bé, Felip Puig és el president de Tram, i Pere Macias va ser el fitxatge sorpresa d’Ada Colau per aconseguir superar la resistència de la Generalitat a l’obra, ja que, per augmentar les ombres de l’assumpte, ni Trias com a alcalde, ni després el grup municipal post convergent han estat d’acord amb l’operació. Trias es va oposar i va remodelar la Diagonal per convertir-la en un passeig i CDC i els seus successors a l’ajuntament sempre van votar en contra.\nL’equació és clara. D’una banda, un grup de potents multinacionals, de l’altra 3 consellers de CDC del departament de Territori, ara vinculats al Tramvia, i en el tercer i sorprenent vèrtex, Ada Colau, la teòrica defensora de “el públic”, “el comú”. No em diran que tot això no mereix claredat concreció, llum i taquígrafs.\nPerò, el que és nou, i radicalment diferent a l'explotació actual, és que l'obra del tramvia no la pagaria la concessionària, sinó els pressupostos públics de la Generalitat i l'Ajuntament Click To Tweet\n13 desembre, 2020 08:59\nPerfecte la unió del tramvia per la Diagonal\n8 abril, 2021 09:38\nEs un desastre, ya se votó en su día por el barrio afectado y salió un NO rotundo, las asambleas y decisiones populares por lo visto sólo sirven según quien las proponga, destrozara la Diagonal, el tranvía es un paso atrás, al siglo pasado


Inici Notícies Prop d'un miler de persones es llencen pel tobogan d'aigua de la Festa Major\nProp d'un miler de persones es llencen pel tobogan d'aigua de la Festa Major\nEl tobogan d'aigua gegant s'ha convertit en un dels principals atractius del què portem de Festa Major. La prova en són les prop de mil persones que s'han donat cita al carrer Lòria durant aquest dissabte i diumenge a la tarda per gaudir de l'aventura.\nL'èxit de l'atracció, que enguany es presentava entre les principals novetats introduïdes al programa d'actes, ha fet necessària l'ampliació de l'horari previst inicialment. Dissabte, més de 200 persones van gaudir dels 85 metres de pendent lliscant per damunt el riu d'aigua. Per tal de fer més àgil l'activitat i reduir al màxim el temps d'espera, la conselleria de Cultura ha avançat aquest diumenge l'obertura de l'activitat una hora i el tobogan ha començat a funcionar a les 4 de la tarda fins a les 8 del vespre.\nMagrat que es tractava d'una atracció pensada inicialment per als menuts i joves, els més grans han rescatat l'esperit d'aventura i diversió per gaudir de l'experiència. Finalment, el tobogan d'aigua ha esdevingut un espai per gaudir dues tardes de Festa Major en família.


octubre 2012 - IncoviIncovi\nLa Generalitat aprova el nou decret d’habitabilitat\nEl Consell Executiu aprova un decret que pretén flexibilitzar les exigències de disseny dels habitatges, potenciar la rehabilitació, lluitar contra l’infrahabitatge i la sobreocupació i adaptar-se a la nova realitat socioeconòmica. El Govern ha aprovat avui un decret que regula les condicions mínimes que han de reunir els habitatges, tant de nova construcció com […]\n30 octubre, 2012 // Per : Incovi // Sense comentaris\nINCOVI presenta els avantatges de la rehabilitació energètica a Ordis\nEl passat divendres 19 d’octubre INCOVI va fer una sessió informativa al poble d’Ordis on es van exposar els beneficis de la rehabilitació energètica d’edificis existents. La jornada s’emmarcava dins de la iniciativa Ordis Sostenible que pretén convertir la població de l’Alt Empordà en un exemple de poble ambientalment sostenible. La presentació va tractar els següents punts: En què consisteix la renovació energètica dels […]\nNeix Eco8, model responsable de construcció sostenible\nNeix Eco8, un segell creat per fomentar l’arquitectura sostenible i estimular la innovació en el sector de la construcció. L’objectiu d’aquesta iniciativa és el de crear una eina assequible per promoure i certificar edificis responsables, innovadors i sostenibles. Des de INCOVI hem participat en el procés de creació de Eco8 des dels seus inicis i estem molt orgullosos de […]\n19 octubre, 2012 // Per : Incovi //


Confrontació i negociació (Albert Pla Nualart)\n3 min. 25/01/2020 18:02\nA més d’haver votat no en la investidura de Sánchez, la dreta espanyola i el puigdemontisme (que defuig el terme dreta ) tenen en comú la seva aposta per la confrontació enfront de la negociació. Els uns volen espanyolitzar Espanya des de la fòbia a la diversitat: negant i assetjant la plurinacionalitat i el plurilingüisme. Els altres volen marxar d’Espanya com a pas previ i prioritari a qualsevol altra política: destruint per amputació el referent nacional d’una gran majoria d’espanyols i de bona part de catalans (si entenem que ho són tots els ciutadans que voten a Catalunya). La confrontació comporta polarització i fa molt difícil, per no dir impossible, la gestió política. Fa seu el lema “Com pitjor, millor”.\nA més d’haver facilitat la investidura de Sánchez, l’esquerra espanyola i catalana (totes dues es volen dir esquerra encara que sovint no actuïn com a tals) tenen en comú la seva aposta per la negociació. Per tant, haurien d’estar disposades -i no dic que ho estiguin-a cedir en les seves posicions inicials. En un cas, reconeixent Catalunya com a subjecte polític a canvi de preservar la unitat d’Espanya. En l’altre, renunciant a la independència unilateral (ho admetin o no) a canvi d’aprofundir en l’autogovern respecte al seu moment de màxims i posar fi a la repressió i tot el que ha comportat. La negociació fa imprescindible la política i facilita la gestió del dia a dia perquè evita el bloqueig que deriva de la polarització. El seu lema seria “Com millor, millor”.\nPerò negociació i confrontació no són compartiments estancs. El catalanisme ha plantat cara -malgrat el seu profund tarannàpactista- responent a l’ofensiva involucionista d’un ranci espanyolisme. No hauria anat al xoc si no s’hagués fet marxa enrere en la tènue i ambigua obertura a la plurinacionalitat del règim del 78. El Procés és una reacció de dignitat davant un Constitucional que nega Catalunya com a nació i pretén subsumir-la en Espanya dissolent la seva identitat. La confrontació té sentit quan no hi ha alternativa o quan és possible vèncer a un preu raonable (i alguns diríem que és sempre massa alt).\nFora d’això hauria de ser només una estratègia per forçar la negociació, per crear prou problemes a aquell a qui t’enfrontes perquè li surti més a compte seure en una taula. Si no negocia -si només vol fer veure que ho fa-, caldrà tornar a plantar cara assumint-ne les conseqüències, però mai tancant la porta al diàleg, perquè només per la via del diàleg no es malmet la convivència.\nEl Suprem, la Junta Electoral i la dreta espanyola que s’hi ha parapetat fan tot el que poden i més per sabotejar una negociació que és el seu pitjor malson. Inhabilitant Torra com a diputat pretenen posar Torrent i ERC en una situació impossible, dinamitar la precària unitat sobiranista, posposar la inajornable gestió del dia a dia i donar ales a la repressió. Vull creure que el puigdemontisme no els ajudarà a aconseguir-ho.


L'Espanyol s'encalla a Elx i regala un empat (2-2) - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nUn gol de Benedetto, a les acaballes del partit, ha frustrat les aspiracions dels blanc-i-blaus. Els de Vicente Moreno, que havien capgirat la diana inicial de Boyé per l'Elx, no han sabut sentenciar i han cedit un empat\nRedacció Esport3 23/10/2021 - 20.33 Actualitzat 23/10/2021 - 20.59\nL'Espanyol ha deixat escapar una bona oportunitat per sumar la primera victòria de la temporada a domicili. Vicente Moreno ha sabut rectificar a temps, després d'un primer temps força discret, i els blanc-i-blaus, amb gols de Morlanes i RDT, han pogut capgirar la diana inicial de Lucas Boyé. Després, s'han confiat en excés i Benedetto, a vuit minuts del final, ha penalitzat el conformisme dels visitants.\nL'arrencada periquita ha estat fulgurant, amb tres rematades en menys de cinc minuts. De fet, el primer intent d'RDT ha estat als 10 segons de partit. El "pichichi" blanc-i-blau ho ha tornat a provar instants després, sense inquietar gaire Kiko Casilla. A Pedrosa, després de desempallegar-se de tres rivals, li ha faltat punteria.\nHo ha vist tan fàcil l'Espanyol que s'ha relaxat, tant que ha donat totes les facilitats a l'Elx en l'acció de l'un a zero, en el minut 23. David López ha rebut de Melendo i ningú l'ha avisat que tenia Lucas Boyé just al darrere. L'argentí li ha pispat la cartera i ha posat la directa cap a la porteria de Diego López. L'ha batut des de fora de l'àrea, amb un cacau ajustat al pal.\nL'Espanyol no ha exhibit gaire capacitat de reacció. Amb Darder desconnectat i Wu Lei desaparegut, Raúl de Tomás ha estat massa desassistit. L'Elx tampoc ha sabut treure'n gaire profit. No ha estat fins a l'últim minut del primer temps que els blanc-i-blaus, per mitjà de Melendo, han tornat a apropar-se amb cert perill a l'àrea rival.\nMorlanes i RDT, golejadors de l'Espanyol (@RCDEspanyol)\nVicente Moreno ha hagut de sacsejar l'equip i l'Espanyol ha tornar al camp, després del descans, amb dues novetats. Morlanes i Melamed han substituït Wu Lei i David López. L'ha encertat amb els canvis, el de Massanassa. La reacció de l'equip ha estat immediata.\nLa primera pilota que ha tocat Morlanes ha estat una passada mil·limètrica cap a Óscar Gil que no ha acabat en gol per ben poc. I la segona ha estat per marcar un golàs. L'ex del Vila-real ha rebut de De Tomás, a la frontal de l'àrea, i ha buscat l'espai per clavar-la a la porteria de l'Elx (minut 51).\nNo han passat ni dos minuts entre el gol de l'empat i la segona diana de l'Espanyol. Pedrosa ha arrencat amb força per la banda esquerra i l'ha centrat per a RDT, que no ha perdonat i ha capgirat el marcador (minut 53). El "pichichi" blanc-i-blau ja suma cinc gols aquesta temporada.\nDebut de Yangel Herrera\nEn ple vendaval, l'Espanyol ha pogut sentenciar amb un parell d'ocasions més de De Tomás. Fins i tot Cabrera, a la sortida d'un córner, ha enviat una pilota al travesser. Amb la situació controlada, Vicente Moreno ha fet entrar Yangel Herrera. El veneçolà, últim fitxatge en el mercat d'estiu, s'ha estrenat amb la samarreta blanc-i-blava.\nBenedetto celebrant el gol de l'empat (EFE)\nL'Elx, malgrat tot, no ha abaixat els braços. Fran Escribá ha hagut de recórrer a Tete Morente i Benedetto, i l'aposta ha estat encertada. L'argentí ha donat un primer avís amb un cop de cap que ha sortit fregant el pal. No ha malbaratat, més tard, un mal refús de la defensa de l'Espanyol. Li ha caigut als peus a Benedetto i, sol davant de Diego López, ha anotat el definitiu 2 a 2 (minut 84). I encara sort per a l'Espanyol de l'encert de Diego López en l'última acció del partit. Ha salvat l'empat una gran aturada després del xut de Gumbau.\nResum de l'Elx-Espanyol (2-2)


28 | gener | 2018 | BELLATERRA.CAT\nArchive for 28/01/2018\nMor el fundador d’Ikea, Ingvar Kamprad, als 91 anys Ingvar Kamprad, un empresari visionari amb un passat controvertit pròxim al nazisme, ha mort a la seva casa de Smaland, a Suècia\nPosted in Bellaterra on 28 gener 2018| Leave a Comment »\nIngvar Kamprad, creador i propietari dels 411 centres d’Ikea\nLes 411 botigues Ikea d’arreu del món estan de dol. Ha mort el fundador de la famosa empresa de mobles sueca. Ingvar Kamprad tenia 91 anys.\nKamprad ha mort a la seva casa de Smaland, a Suècia, aquest dissabte, segons informa la companyia en un comunicat.\nEl nom d’Ikea neix de les seves inicial I i K en conjunció amb les inicials de la granja on va néixer i el poble on va créixer Elmtaryd i Agunnaryd.\nKamprad va crear Ikea el 1943 amb els diners, segons explica, que li va donar el seu pare per premiar-lo per les seves notes. Tenia 17 anys i va començar comprant i venent llumins. Amb el temps va ampliar el negoci a altres productes: decoració nadalenca, llavors i bolígrafs.\nEl 1948, Kamprad ven el primer moble: un sofà. I tres anys després, ja té un catàleg de mobles. El seu èxit va creixent fins que el gremi de venedors de mobles pressiona els fabricants que no n’hi venguin més. Aquest fet serà transcendental per al futur de l’empresa: Kamprad canvia la filosofia de l’empresa i passa a dissenyar i fabricar mobles, amb una estratègia d’internacionalització. 60 anys més tard, té 411 botigues arreu del món.\nKamprad no tenia cap funció operativa a IKEA des del 1988, però “seguia aportant al negoci com a assessor, compartint els seus coneixements i energies amb els seus companys d’IKEA”, segons l’empresa.\n“Plorem la pèrdua d’Ingvar, fundador i amic. El seu llegat serà admirat durant anys i la seva visió –crear un dia a dia millor per la majoria– seguirà guiant-nos i inspirant-nos”, ha afirmat el CEO i president de l’IKEA Group, Jesper Brodin.\nAfiliació amb el nazisme\nMés enllà de l’èxit empresarial, Kamprad també té ombres en el seu passat. El 1994, les cartes d’un reconegut feixista suec el situen com a afiliat a un moviment pronazi fins a mitjans del segle XX.\nEl mateix Kamprad va reconèixer els fets i va enviar una carta a tots els seus treballadors jueus per demanar-los disculpes. Assegura que va ser “l’error més gran de la seva vida”.\nKamprad també ha reconegut el seu alcoholisme.\nCentre Ikea de Sabadell, a 5 minuts de l’entrada de Bellatera.


Casa do Mar Lagoa Portugal - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nCasa do MarEstrada Das Sesmarias, Vale Da Azinhaga, Ferragudo, Ferragudo, Lagoa, Portugal, 8400-202 - Veure al mapaExcepcional9,6Basada en7comentarisCasa do MarVeure més fotos"Nice, large rooms, a great living room, very well equipped...."FlaviusPortugalplatjaVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nConvenientment situat a Ferragudo, Casa do Mar és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Casa do Mar, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Instal.lacions de barbacoa són només algunes de les comoditats que fan que Casa do Mar sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, despertador, ventilador, aparell de televisió per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Casa do Mar no troba competidors en cap categoria.


Saber més respecte al cognom Boxworth és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Boxworth sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Boxworth.\nEl cognom Boxworth en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Boxworth, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Boxworth és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Boxworth\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Boxworth en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Boxworth, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Boxworth que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Boxworth, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Boxworth. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Boxworth és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Boxworth del món\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Boxworth en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Boxworth poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Boxworth és un cognom més freqüent, i en quins països Boxworth és un cognom insòlit o inexistent.


Garland (Tennessee) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n35° 34′ 38″ N, 89° 45′ 21″ O / 35.577222222222°N,89.755833333333°O / 35.577222222222; -89.755833333333\nGarland és una població dels Estats Units a l'estat de Tennessee. Segons el cens del 2000 tenia una població de 309 habitants.\nSegons el cens del 2000, Garland tenia 309 habitants, 120 habitatges, i 95 famílies. La densitat de població era de 213 habitants per km².\nDels 120 habitatges en un 32,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60,8% hi vivien parelles casades, en un 15,8% dones solteres, i en un 20,8% no eren unitats familiars. En el 20% dels habitatges hi vivien persones soles el 10% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,58 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,94.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 24,9% tenia menys de 18 anys, un 8,7% entre 18 i 24, un 29,1% entre 25 i 44, un 21% de 45 a 60 i un 16,2% 65 anys o més.\nLa renda mediana per habitatge era de 47.083 $ i la renda mediana per família de 49.063 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.917 $ mentre que les dones 23.173 $. La renda per capita de la població era de 17.069 $. Entorn del 5,4% de les famílies i el 9,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nBurlison (4 km)\nGilt Edge (8 km)\nMunford (16 km)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Garland_(Tennessee)&oldid=20842042»


VIENTIANE. Que ver en Vientiane, la capital de Laos.\nQue veure a Vientiane, la capital de Laos.\nInici / PAÏSOS / Laos / Que veure a Vientiane, la capital de Laos.\nPosted on 4 de setembre de 2016 in Laos\nVientiane, la capital de Laos, mereix la visita d’almenys un dia, ja que no són pocs els monuments i temples a veure a Vientiane.\nDesprés d’haver recorregut bona part de les atrafegades capitals del sud-est asiàtic, a Vientiane són diverses les sorpreses amb què ens hem trobat. La primera, la tranquil·litat que traspuen els seus ordenats carrers que semblen ben allunyats de l’estereotip que hem coneguts en altres capitals de la regió com Hanoi o Bangkok. És cert que Vientiane, amb els seus pocs centenars de milers d’habitants, no resisteix comparació, a nivell de població, amb les anteriorment esmentades. Però la veritat és que és un plaer no haver de sortejar milers de motocicletes i cotxes cada vegada que es creua un carrer. A Vientiane els semàfors són alguna cosa més que un mer adorn i els automòbils no circulen a força de cops de botzina com en altres ciutats d’Àsia.\nTambé ens ha sorprès l’enorme quantitat de cotxes de gamma mitjana-alta que trobem als carrers de Vientiane. Particularment, tot terrenys i pick-up de fabricació japonesa. Sorprenent en tant estem en un país pobre, dependent gairebé per complet de l’ajuda exterior i que ocupa el lloc 139 en el rànquing de països per índex de desenvolupament humà. Ens havien comentat que a Laos, tot i ser un país comunista, hi ha força distància entre el poder econòmic dels més rics i dels més pobres. Però el que no sabíem és que entre els primers es troben tants ciutadans. Els tot terrenys es compten a centenars, però fins i tot trobem amb relativa freqüència cotxes de gamma alta com alguns Porsche Cayenne o Bentley. Francament sorprenent.\nTambé ens sorprèn la gran quantitat d’hotels boutique, així com de preciosos i cars restaurants o vinacoteques on es venen selectes vins d’importació. Un altre signe, aquests últim en particular, que a Laos i en concret a Vientiane, hi ha força gent que fa servir bastant diners, doncs la veritat és que el turisme és força escàs a la capital del país, com per absorbir tanta oferta.\nEn fi, que submisos en aquestes sorpreses i alguna de ben poc agradable per les nostres butxaques, com el comprovar que els preus a Vientiane s’acosten més als de Barcelona que als de Hanoi, ens dediquem a descobrir alguns dels monuments més interessants. Com he comentat, hi ha força coses a veure a Vientiane, de tal manera que si només es disposa d’un dia per visitar la ciutat, cal començar d’hora, ja que diversos dels monuments tanquen les portes, lamentablement, a les 4 de la tarda.\nQUE VEURE A VIENTIANE EN 1 DÍA\nEl Pha That Luang està considerat, ni més ni menys, que el monument més important del país. Tant és així, que des de 1992 forma part de la bandera del país. Una cosa semblant, per cert, al que passa a Cambodja, on en el centre de la seva bandera està representat el temple d’Angkor Wat.\nLa història d’aquesta sagrada estupa és bastant turbulenta. Va ser construïda al segle XVI per ordre del monarca Setthathirat després de traslladar la capitalitat de l’estat de Lan Xang des Luang Prabang a Vientiane. I sembla que va viure els seus millors temps durant el segle XVII, quan l’estupa va ser recoberta per pa d’or. No obstant això les repetides incursions dels seus veïns siamesos i birmans van acabar per destruir per complet el sagrat símbol budista, sent només restaurat a partir del segle XX, en temps (i per ordre) de la colonització francesa.\nEl Pha That Lang es tracta d’una alta estupa que s’alça fins als 45 metres d’altura, gràcies a una esvelta i daurada agulla. L’edifici està disposat en tres nivells rectangulars superposats. El primer de 68 metres de costat, el segon, de 38 metres i el tercer, de 20 metres. La disposició és tal que sembla assemblar-se a una flor de lotus.\nPer desgràcia no podem pujar a cap d’aquests nivells i ens hem de conformar en passejar pel claustre que envolta l’estupa, que és un afegit posterior a la construcció original, ja que va ser construït al segle XIX.\nEl primer dels temples que visitem durant la nostra estada a Vientiane. Si només es disposa d’1 dia per visitar la ciutat, es pot obviar ja que n’hi ha de més bonics. El primer que ens sorprèn, és una cosa que observarem també en altres temples de Vientiane: part del recinte emmurallat és utilitzat per aparcar cotxes. La qual cosa, no només ens sorprèn, sinó que li fa perdre força dels místic que tenen aquests llocs.\nLa qüestió és que també va ser el Rei Setthathirat qui va manar construir el temple original, encara que el que podem visitar és només una còpia de principis del segle XX, ja que el primer temple va ser destruït durant una de les incursions siameses.\nEl més destacat del temple és una imatge de Buda, de gairebé 6 metres d’alçada que es troba en el sim (o sala d’ordenacions), així com la façana de la pròpia sala d’ordenacions, amb una preciosa talla en fusta.\nUn dels temples més bonics que cal veure a Vientiane, sense cap dubte. Només que cal tenir en compte que, atès que té la denominació de Museu Nacional, tanca a les 4 de la tarda. Nosaltres, per exemple, ens el trobem tancat i hem de tornar el dia següent.\nLa veritat és que no es tracta d’un temple tan antic com un pogués suposar doncs va ser construït a partir de 1819. No obstant això, atès que la majoria de temples van ser destruïts pels siamesos (i en menor mesura, pels birmans) aquest és el més antic dels temples de Vientiane que no ha hagut de ser reconstruït.\nLa sala d’ordenacions o sim està envoltat d’un claustre, igual que el cas del Pha That Luang. Aquest claustre està decorat amb múltiples budes, igual que en el Pha That Luang, només que aquesta vegada estan en molt millor estat de conservació.\nL’estil del temple està més a prop del siamès que del laosià, encara que en al seu interior trobem alguns detalls ben curiosos, com la gran quantitat de petits nínxols a les parets que estan plens de petits budes. En total, les imatges totalitzen més de dos mil i tenen, gran part d’elles, una antiguitat major que el propi temple. Al claustre, també trobem els nínxols amb els petits budes. L’edifici en si, amb cinc teulades que es deixen caure en forma de cascada, és una autèntica meravella.\nDurant la nostra estada podem comprovar com un equip alemany està escometent la restauració de les pintures murals del temple. Bona falta feia.\nUn altre dels monuments que cal veure a Vientiane és l’immens Arc del Triomf, que un cop més, un podria pensar que és més antic. Així ho sembla, malgrat que aquesta mola de ciment i amb quatre arcs oberts als quatre punts cardinals es va construir el 1960. El Patuxai competeix amb el Pha That Luang com a imatge més icònica de la ciutat.\nEl curiós és que aquest arc del triomf es va construir amb el ciment nord-americà que en un primer moment estava destinat a la construcció d’un nou aeroport.\nLa decoració, de característiques laosianes, és ben curiosa i no passa desapercebuda. Per desgràcia, el ciment ha anat ennegrint amb el pas del temps i ara llueix bastant menys que en el moment de la seva construcció.\nEs pot pujar a dalt de l’arc del triomf des d’on, de ben segur, es divisa una bonica vista, però a la nostra arribada ja està tancat, de manera que ens hem de conformar en passejar pel petit però bonic parc que queda davant del Patuxai, on destaquen les dues senzilles fonts, donació del poble xinès, i el gong de la pau mundial, amb les banderes de tots els estats del món i els signes de les religions mundials més importants dibuixats a la cara frontal.\nESTUPA NEGRA O THAT DAM\nUn troba de sobte, en una cruïlla de carrers, una antiga estupa, força malmesa i que va passar fa ja molts segles, pels seus millors moments. Es tracta de l’Estupa Negra, que va ser construïda probablement al segle XVI. Segons sembla, el That Dam va arribar a estar recobert d’or que els siamesos no van dubtar a saquejar. Des de llavors, el venerable monument acampanat no és més que un enorme pasterada de maons ennegrits, amb múltiple males herbes que el colonitzen i que li ha donat el nom o sobrenom de estupa negra.\nEn un dels carrers que surten de la glorieta de l’estupa es troba la cuirassada ambaixada nord-americana.\nHa estat aquest l’últim dels temples important que visitem durant el nostre recorregut per Vientiane. Entremig, queden molts altres petits temples, que no gaudeixen de tanta importància històrica. Cal seguir pel carrer Setthathirat direcció est per trobar-nos amb un dels temples que gaudeix de més predicament entre la població local. Encara que temíem que estigués tancat per ser ja prop de les sis de la tarda, ens trobem amb l’agradable sorpresa que el grup de monjos residents del monestir associat al temple està procedint a les oracions de la tarda. Oracions (o en el que consisteixi la sort de mantres que no deixen de repetir a l’uníson) que ja hem tingut l’oportunitat de gaudir diverses vegades, tant a Vietnam com a Laos.\nAquestes tenen lloc en una cel·la que queda darrere de la sala principal del sim, que aquesta vegada queda dividit en dues parts.\nA l’estança principal, un monjo realitza una sèrie de ritus amb petits grups o famílies que s’acosten a ell. Sembla que d’alguna manera els beneeix, de manera que el ritu acaba amb la imposició d’una polsera de fil a cadascun dels fidels i amb la crema d’un paper enrotllat. Desconeixem l’exactitud del ritu, al que per cert, Marc és convidat pel monjo, de manera que el pot gaudir en primera persona i acaba, també ell, amb la polsereta al canell.\nAquesta sala és realment preciosa. Amb un altar principal adornat per desenes de budes, un sostre enteixinat exquisit i unes parets amb pintures murals d’excepcional bellesa.\nTambé ens crida l’atenció una imatge de Buda, de pedra, totalment fosa fins al punt que és gairebé impossible distingir els trets del il·luminat, i que els fidels veneren amb especial fervor. Després d’una espècie de ritu i unes oracions, ve la petició d’un desig, ja que sembla que la imatge en qüestió és bastant sol·lícita. En aquest moment els fidels agafen la pedra i l’eleven fins a tres vegades, per tornar-la a dipositar sobre un coixí sobre la qual s’assenta. La veritat és que quan ho intentem nosaltres quedem sorpresos pel pes de la pedra en qüestió.\nCom molts dels temples de Vientiane, l’actual Wat Si Muang, és una rèplica de l’original. En aquest cas, el primer temple va ser construït a mitjans del segle X i va ser destruït, un cop més, pels siamesos. Per cert, el temple està construït damunt d’on reposa l’esperit de la ciutat, el Si Muang, de manera que té especial importància per a la població local.\nDarrere de la sala d’ordenacions trobem les restes d’una antiga estupa d’origen khmer.\nLa llista dels monuments a veure a Vientiane no podria deixar d’incloure un dels més importants de la ciutat, encara que, per desgràcia, nosaltres el podem visitar per estar trobant-se en remodelació.\nDeixo apuntat, però, que aquest santuari va ser construït per albergar una de les més importants i belles imatges de buda que hi ha al món sencer: el Buda Esmeralda.\nEl temple va ser construït, com tants altres a la capital, pel Rei Setthathirat després de traslladar la capital de l’estat a Vientiane. I en aquest temple va ser on es va dipositar en famós Buda de jade, que no de maragda, fins que el 1779 els siamesos van decidir que estaria millor situat al seu país. De fet, vam poder visitar el Buda maragda durant el nostre viatge a Tailàndia, fa ja molts anys.\nCom tants altres temples, l’ara museu Haw Pha Kaeo va ser destruït durant una contesa posterior que va enfrontar a laosians amb siameses, de manera que l’actual temple respon a una reconstrucció de mitjans del segle XX. Pel que veiem, ara s’està remodelant novament.\nPARQUE DE BUDA DE VIENTIANE O XIENG KHUAN\nI finalment comentar un curiosos parc que està a les afores de la ciutat i al qual arribem després agafar l’autobús número 14 que parteix cada quinze minuts des de l’estació de Talat Sao. El cost del trajecte (6000 KIPP) i el de l’entrada al parc (20.000 KIPP) permeten que si el viatger té temps suficient, s’acosti a aquest curiós parc que està ple d’imatges budistes, però també de caràcter hinduista.\nNo es tracta d’antigues peces ni tan sols, d’imatges de gran valor. No obstant això, és curiós poder observar juntes tantes estàtues religioses i mitològiques, construïdes en ciment i dissenyada per un curiós personatge, de nom Bunleua Sulilat, i pels seus deixebles. Sembla que l’il·luminat en qüestió va aconseguir una bona quantitat d’adeptes tant a Laos com a la veïna Tailàndia, amb els que va concebre aquest parc i un de similar que es troba a Tailàndia.\nVal la pena dedicar una estoneta (en realitat en quinze minuts està llest) per visitar aquesta excentricitat.\nI amb això, acaba la nostra visita a la capital de Laos, on hem pogut conèixer els monuments més importants a veure a Vientiane en 1 dia, ciutat a la qual us recomano dedicar una o dues jornades, almenys.\nÀsia Laos Viaje a Laos Vientiane Vietnam-Laos-Brunei\n14 thoughts on “Que veure a Vientiane, la capital de Laos.”\nDos veces hemos estado a punto de cruzar la frontera de Tailandia con Laos para llegar a Vientiane y dos veces nos ha ocurrido algo que lo ha impedido. Debo tener gafe con esa ciudad 🙂 pero leyendo tu relato, no me cabe duda de que lo seguiremos intentando.\njejeje, no hay 2 sin 3…o sea que seguro que tenéis otra oportunidad. El país lo vale!\nPor lo que nos cuentas y las bonitas fotos, veo que, efectivamente Vientiane está algo infravalorada. A veces da la sensación como si lo único que mereciera la pena en Laos fuera Luang Prabang. Lo mismo pasa con Camboya, parece que sólo exista Angkor.\nAsí es Maria Teresa. Luang Prabang es preciosa, pero creo que todo el país merece una oportunidad. Por desgracia nosotros solo pudimos disfrutar de los alrededores de Luang Prabang y de Vientiane, pero dicen que la selva es también bellísima.\nMira por donde he aprendido cuál es la capital de Laos, hasta ahora no había oído hablar de ella, y mucho menos todo lo que tiene para ver. Hay sitios de esa zona que me suenan de haberlos leído en algunos posts, pero de Vientiane no había leído nada hasta ahora.\njejeje, pues me alegro que haya servido de algo Mar. A menudo, Vientiane pasa desapercibida en favor de Luang Prabang. y aunque es compresible, la capital también merece una visita.


LA DATA DE LLANÇAMENT DE LA TEMPORADA 2 DE DEMON SLAYER S'ANUNCIARÀ OFICIALMENT - ENTRETENIMENT\nLa data de llançament de la temporada 2 de Demon Slayer s'anunciarà oficialment\nS'ha anunciat la segona temporada de Demon Slayer i s'ha publicat un tràiler. Consulteu aquí per trobar més detalls sobre la data de llançament.\nA qui no li encanta Demon Slayer? Si ets fanàtic de l'anime, probablement hagis vist Demon Slayer, que només té una temporada amb 26 episodis i es va estrenar el 6 d'abril de 2019 i va acabar el 28 de setembre de 2019. Demon Slayer: Kimetsu no Yaiba és una animació. sèrie basada en la sèrie de manga del mateix nom de Koyoharu Gotouge, que també va ser escrita i il·lustrada per ell. La sèrie es va emetre a Tokyo MX, GTV, GYT, BS11 i altres canals. I no només això, sinó que també està disponible a Netflix.\nDemon Slayer és una sèrie fantàstica amb lluites d'espases impressionants i habilitats sobrenaturals, conseqüències enormes, molta emoció i fins i tot una mica d'humor. Es tracta de Tanjiro, que marxa de les muntanyes amb Nezuko després que tota la seva família sigui assassinada. El xoc arriba, quan descobreix que la seva germana s'ha transformat i ja no és qui era. El viatge de l'adolescent de la sèrie està ple de girs i voltes. En els seus viatges, busca venjar-se. Després de la temporada 1, el programa va cridar molta atenció i va ser adorat pels fans de tot el món. Hi va haver un anunci sobre el llançament de la temporada 2 de The Demon Slayer. I tenim algunes novetats al respecte.\nData de llançament de la temporada 2 de Demon Slayer\nLa temporada 2 de Demon Slayer seguirà la zona de Yoshiwara de Tòquio en una nova tasca perillosa que ha d'acomplir. Encara no s'ha anunciat la data d'estrena. Però hi haurà una temporada 2 i per obtenir més informació, hem trobat una font a la qual podeu consultar per obtenir més actualitzacions.\nAniplex Es preveu que el canal de YouTube en publiqui més detalls 13 de juliol per als aficionats. La retransmissió en directe de YouTube començarà a les 19:00. (JPT) i inclourà una declaració dels actors de veu de Tanjiro i Tengen Uzui, a més de més coneixements sobre la temporada 2 de Demon Slayer. Bé, si teniu curiositat per més actualitzacions, podeu esperar al 13 de juliol de 2021. també a l'aire ABEMA el mateix dia.\nS'ha publicat el tràiler de la temporada 2 de Demon Slayer\nNo només tenim la informació actualitzada sobre les dates de llançament, sinó que també tenim un teaser per als espectadors que es va publicar fa aproximadament una setmana. Aniplex va revelar la propera segona temporada de Demon Slayer: Kimetsu no Yaiba, un programa d'anime de gran èxit. La següent missió té lloc al districte d'entreteniment de Yoshiwara, tal com s'explica al tràiler ple de vanitat i desig d'homes i dones. Un poble de la nit arremolinat d'amor i odi. Tot i que el teaser no va revelar cap detall addicional sobre la propera temporada 2, podem esperar més informació de la propera emissió esmentada anteriorment.\nAquí teniu el tràiler que es va publicar:\nPròxima actualització de la temporada 2\nJuntament amb la temporada 1 de Demon Slayer, també hi ha 1 pel·lícula basada en el mateix anime. És probable que torni el nucli del repartiment de veu de la temporada 1 i la pel·lícula Demon Slayer. A més, es veuran alguns novells per destacar els misteriosos enemics del programa. La segona temporada també serà dirigida per la mateixa persona. Bé, la temporada 2 s'estrenarà aviat, tot i que no s'ha donat cap data de llançament oficial. Si hi ha alguna actualització a la data de llançament, els espectadors s'actualitzaran aquí.


Pàrquings a prop de Port de Màlaga a Málaga\nTots els pàrquings Málaga Port de Màlaga\nBusques pàrquings a Port de Màlaga?\nTroba un pàrquing al centre de Málaga i reserva plaça al millor preu\nAPARCAR A PORT DE MÀLAGA\nOn aparcar a prop de Port de Màlaga?\nEl port de Màlaga està compost per diverses zones. Entre elles destaca el moll Uno Sea Shopping, on es pot trobar una àmplia varietat de restaurants i botigues, així com activitats per a famílies o amics. També hi ha el Palmeral de Las Sorpresas, una bonica i enjardinada avinguda amb diversos parcs.\nAl port de Màlaga hi ha diversos dels atractius principals de la ciutat, com és el cas de la Farola de Málaga o la capella del port, un edifici de dimensions reduïdes que mostra gran austeritat en la seva composició.\nAl costat del moll u hi ha el passeig de la Farola. A més ser la gran zona d'oci, s'hi poden veure iots atracats, així com les embarcacions dels serveis portuaris.\nPel que fa a l'art, principalment hi destaca el Museu Pompidou de Màlaga, un dels edificis més importants i atractius de la ciutat, i considerat un dels millors museus de la ciutat. Respecte a la gastronomia, un lloc molt recomanable és Casa de Botes, un restaurant de peix i marisc, també especialitzat en arrossos. I tot plegat amb unes vistes al port immillorables.\nOpcions per aparcar al port de Màlaga\nEn general, aparcar a qualsevol port acostuma a ser una tasca complicada per l'alt nombre de carrers limitats exclusivament als vianants. Per això, per gaudir de totes les alternatives d'oci que ofereix el port de Màlaga, es recomana deixar el cotxe en qualsevol dels pàrquings públics dels voltants. Així, podràs passejar tranquil·lament per la zona sense preocupar-te de trobar un aparcament lliure. Reserva fàcilment una plaça de pàrquing al Port de Màlaga des del mòbil i evita amb ElParking les complicacions a l'hora d'aparcar.\nTroba el pàrquing que necessites a prop de Port de Màlaga


Els 9.000 visitants del 2019 als Embarrats de Sant Joan van gastar 39 euros de mitjana - Regió7\nEls 9.000 visitants del 2019 als Embarrats de Sant Joan van gastar 39 euros de mitjana\nLa darrera edició de la fira va tenir un públic majoritàriament familiar i de la comarca\nPúblic en un dels espectacles de la fira, l'any passat sílvia belmont\nEl treball de camp es va fer durant els dos dies de fira\nQuatre de cada deu persones que van visitar la fira hi van fer una despesa d'entre 20 i 50 euros. A més, un 78 % van quedar-se a dinar o a sopar al municipi, si bé la meitat ho va fer a casa d'un familiar, mentre que la resta es va repartir pràcticament a parts iguals entre l'oferta gastronòmica de la fira i els bars i restaurants.\nEl perfil del visitant que va tenir la fira l'any passat es reparteix en un 53 % de dones i un 47 % d'homes, que majoritàriament hi van assistir amb la família, mentre que un 26 % ho va fer amb amics i només un 7 % hi va anar tot sol. En ser un públic familiar, les franges d'edat també estan força repartides, però amb un lleuger predomini dels majors de 55 anys, que suposen el 40 % del total, mentre que la franja dels 35 als 54 es queda en el 35 %.\nEl que sobresurt és la repetició: un 70 % dels visitants ja hi havia estat anteriorment (i un 94 % tenia la intenció de tornar-hi); i també hi ha un clar predomini sobre la procedència, tenint en compte que el 59 % dels assistents a la fira era de Sant Joan mateix, el 21 % era de Manresa, i només el 5 % era de fora de la comarca. Una mica més de la meitat va visitar la fira els dos dies.\nPel que fa als serveis, la neteja és el més ben valorat, per sobre dels labavos i la seguretat. I quant a la valoració global, els visitants li posen un 8,2 de nota, i els expositors un 6,9.


El dilema d’ERC. Una oportunitat històrica | Diari de Tarragona\nEl dilema d’ERC. Una oportunitat històrica\nDues visions. En aquests moments, la gran distància no està tant entre partits o ideologies, sinó entre els qui defensen el diàleg i els qui aposten per la confrontació\n30 de Noviembre de 2019 - 12:10 hs\nEl dilema al qual s’enfronta Esquerra Republicana de Catalunya és d’aquells que fan època. No és un joc de paraules. La posició que prengui respecte a la investidura del president del Govern marcarà el futur d’Espanya i de Catalunya. És d’aquelles decisions polítiques veritablement transcendents, que poden marcar un abans i un després en la història dels països. Poques vegades un partit polític té a la seva mà canviar d’etapa. Tancar un cicle i obrir-ne un altre. ERC ho pot fer.\nÉs comprensible que els republicans sentin el vertigen de les grans decisions. I més amb un context tan difícil. Amb líders a la presó complint una sentència que ha indignat a una majoria social a Catalunya. Amb els sectors més radicals de l’independentisme que ja tenen als llavis la paraula «traïdors». Amb la memòria d’aquella tardor del 2017 molt viva, quan la pressió a les xarxes i al carrer van empènyer als responsables del Procés a l’abisme.\nPerò més enllà de les ferides profundes, el mapa polític dibuixat per les eleccions obre una gran oportunitat. L’acord de Govern entre el PSOE i Unidas Podemos representa el millor dels escenaris possibles per explorar el diàleg com a solució al conflicte polític entre l’independentisme i l’Estat. Els republicans ho saben. Per això després de la primera trobada de les negociacions amb el PSOE mesuren cada una de les seves paraules. Tot segueix obert, però les dues parts coincideixen en una constatació, «existeix un conflicte polític», i en una voluntat, la de resoldre’l amb el diàleg.\nUn Govern de PSOE i Unidas Podemos és l’únic escenari possible per explorar el diàleg\nEl PSOE i ERC són dos partits històrics. Van viure la democràcia de la República i la tragèdia de la guerra, la repressió i la dictadura. Són, també, dos partits d’esquerres i saben que l’alternativa al seu desacord és la confrontació oberta amb un govern espanyol de dretes, on seria el feixisme de Vox qui marcaria el pas. El PSOE i ERC haurien de tenir la memòria necessària per no cometre la irresponsabilitat de jugar amb la història.\nI malgrat aquests escenaris, la temptació del «com pitjor, millor» està latent entre alguns sectors de l’independentisme. Unes hores abans de la primera reunió negociadora, el mateix president de la Generalitat, Quim Torra, llençava un tweet fent seves unes paraules de l’autor del llibre Manual de desobediència civil, Paul Engler: «si els catalans voleu guanyar, heu de polaritzar molt més, escalar molt més, i acceptar alts nivells de sacrificis». Torra deia que eren unes reflexions «que tot l’independentisme hauria d’escoltar atentament». Un missatge directe als negociadors republicans.\nEn el fons, en aquests moments la gran distància no està tant entre partits o ideologies, sinó entre els qui defensen el diàleg i els qui aposten per la confrontació. Entre els interessos i les estratègies d’uns i altres. Tant en l’àmbit independentista com en l’escenari polític espanyol. En aquest context és molt important no simplificar, estar atent als matisos. A la pluralitat de veus. Als gestos. Perquè si mai és bo caure en les simplificacions, aquests dies menys.\nÉs l’hora de la responsabilitat de dos partits amb una llarga memòria democràtica i progressista\nPer això em sembla molt significatiu que David Fernández, una de les veus més respectades de la CUP, vagi a contracorrent del seu partit i parli de la necessitat d’aprofitar «la segona oportunitat inesperada» pel diàleg que ofereix el pacte PSOE-Unidas Podemos. O que Jordi Sánchez, des de la presó, faci una encesa defensa de les solucions polítiques dialogades, malgrat que Junts per Catalunya no li posi gens fàcil a ERC. O que el PSC torni a insistir que Catalunya és una nació, i que ha de ser reconeguda com a tal dins d’un Estat plurinacional.\nSón només paraules i gestos, però obren l’esperança que, al final, els qui aposten per la reconciliació guanyin la batalla. Aconsegueixin configurar una majoria social i política d’enteniment, com diuen ERC i PSOE en els seus comunicats, i no de confrontació, com volen els dos extrems, d’aquí i d’allí. Aquesta és la immensa responsabilitat de dos partits amb una llarga memòria democràtica i progressista. El dilema crucial d’ERC. O el coratge del PSOE a l’hora de defensar l’acord a la resta d’Espanya. La història dirà si han estat a l’altura.


Plataforma per la Llengua: ‘El moment de fer un pas pel valencià és ara’ - Diari La Veu\nEscriba el número 423397\nManuel Carceller i Francesc Marco.\nPlataforma per la Llengua presenta a València l’InformeCAT del 2016, que reflecteix “avanços” i “vitalitat” en l’ús de la nostra llengua excepte allà on hi ha intervenció de l’Estat espanyol.\nL’ONG del català fa una crida als valencians a participar en la campanya ‘El català sense fronteres’ per tal de reclamar a Europa la reciprocitat total dels mitjans en llengua pròpia als territoris de parla catalana.\n“La llengua és ben viva, ara cal que el govern valencià i el teixit associatiu donen un nou impuls perquè aquest camí siga real. El moment de fer un pas pel valencià és ara”.\nEn aquests termes s’ha expressat, aquest matí, Francesc Marco, membre de l’executiva de la Plataforma per la Llengua (PxL), acompanyat per Manuel Carceller, delegat de l’ONG del català al País Valencià, durant l’acte de presentació a l’Octubre CCC de València de la cinquena edició de l’InformeCAT sobre l’estat actual del valencià, que inclou 50 dades estadístiques d’arreu dels territoris de parla catalana.\nAmbdós membres de la PxL han mostrat el seu “optimisme” respecte dels avanços registrats, en distint grau, en l’ús de la nostra llengua en diferents àmbits –cultura i mitjans de comunicació, empresa i consum, arrelament lingüístic, ensenyament, justícia, oficialitat i reconeixement i Internet i noves tecnologies–, però no ha estat així allà on hi intervé l’Estat espanyol. En aquest sentit, Manuel Carceller ha insistit que l’Estat espanyol és l’estat “de les barreres, de les fronteres i de les limitacions”, ja que malgrat que el català és una llengua “global i present en tot el món”, troba “fronteres, obstacles i barreres” –al seu ús i normalització- quan ens ensopeguem amb els governants del PP”.\nTant Marco com Carceller han destacat l’oportunitat del “moment polític valencià” per fer avançar l’ús de la llengua i, en aquest sentit, han destacat que el suport institucional, amb el canvi de govern, és “fonamental” per aprofitar totes les potencialitats que la llengua ja demostra en les diferents xifres de l’InformeCAT 2016.\nL’estudi del 2016 mostra, en 50 punts de distints àmbits, quina és la situació actual de la nostra llengua en xifres i inclou les especificacions pròpies del País Valencià. El seu objectiu és impulsar l’ús social de la llengua catalana, la millora del seu estatus legal i la consciència lingüística de la societat “des del convenciment que la llengua catalana ha d’esdevenir l’eix vertebrador de la diversitat social i cultural que conviu a casa nostra”.\nEn l'informe detallista s’evidencia un clar creixement del valencià en àmbits com el cultural i el d’Internet i noves tecnologies, si bé també reflecteix una manca de reconeixement oficial i jurídic, precisament com a resultat de “l’ofensiva” per part de l’Administració estatal “amb el clar objectiu d’obstaculitzar la normalització de la nostra llengua”.\nAixí, l’estudi mostra la “vitalitat” de la llengua catalana i els seus usos al País Valencià, encara que hi ha àmbits en què troba més dificultats per normalitzar-se a causa de la regulació de l’Estat espanyol. De l’estudi, així mateix, es desprèn l’impacte en contra de la normalització de la llengua també dels anteriors governs ‘populars’ al País Valencià.\n30.000 firmes per a Europa\nL’acte celebrat aquest dimecres també ha servit per presentar al cap i casal del PV, de forma oficial, la campanya ‘El català sense fronteres’, engegada fa uns pocs dies i amb la qual es pretén recollir 30.000 signatures per tal de reclamar a Europa i a tots els estats implicats la reciprocitat total dels mitjans en català als territoris de parla catalana.\nLes firmes recollides es presentaran al Comissionat de Drets Humans i a la Comissió Europea per tal que siga l’Administració europea la que pose fi a l’incompliment de la Carta Europea per part de l’Estat espanyol pel que fa al dret de reciprocitat total dels mitjans en llengua pròpia als diversos territoris de parla catalana i de cara a la prevista posada en funcionament de les emissions de la nova RTVV. Podeu donar el vostre suport a la campanya a través d’aquest enllaç.\nI és que, segons es desprèn de l’InformeCAT16, el valencià mostra una “gran força” en el sector cultural i sobretot en l’àmbit dels mitjans de comunicació. També es destaca que el govern valencià podria reobrir els espais comunicatius públics en valencià, els únics mitjans que eren íntegrament en català al País Valencià, amb un pressupost anual de 142 milions d’euros.\nActualment, a la major part del domini lingüístic, la reciprocitat dels mitjans audiovisuals és nul·la o parcial. Fins i tot, en aquells casos en què s’han signat acords entre estats, com és el cas d’Espanya i França, hui en dia aquests acords “s’incompleixen per manca de voluntat política, de manera que la reciprocitat total no existeix”. Per això, la campanya ‘El català, sense fronteres’ demana el compromís “ferm” i “inequívoc” dels quatre estats perquè garantisquen legalment i tecnològica la reciprocitat total.\nLa campanya està centralitzada en un portal web on les persones interessades poden signar el manifest ‘Prou fronteres en les emissions en català!’ i dinamitzar-ne la difusió a través de les xarxes socials amb l'etiqueta #CatalàSenseFronteres.\nEn l’àmbit de l’ensenyament, el valencià ha millorat la seua situació segons les xifres de l’InformeCAT16, que indiquen que la llengua catalana és apresa per molts a tot arreu del món. Segons dades de l’Institut Ramon Llull, 161 universitats imparteixen docència de català i el nombre d’alumnes que segueixen aquests cursos de llengua i cultura catalanes supera la xifra de 6.000.\nTot i això, es posa de manifest que l’Estat espanyol continua incomplint la Carta Europea de les Llengües Regionals o Minoritàries (CELRoM) i no ha rectificat en cap dels sis advertiments sobre l’ensenyament al País Valencià.\nEn el món de la justícia, el valencià continua rebent forts impactes negatius, clarament perjudicials, per part de l’Estat espanyol. Les dades mostren que el govern espanyol desatén la petició per fer l’examen d’accés a l’advocacia en les llengües cooficials de cada comunitat autònoma. Per tant, hi ha 1.155 graduats en dret que fan les proves d’accés a l’advocacia a Barcelona i a València sense poder-ho fer en català. Tampoc cap text del BOE publicat en valencià no té validesa jurídica.\nLa Constitució Espanyola és una de les dues úniques del món que estableix el deure de saber una llengua i, d’aquesta manera, “impedeix fer extensible aquest deure per al valencià en una part del territori”. La situació no sembla que haja de millorar atès que, en les darreres eleccions, 4 dels 5 partits parlamentaris d’àmbit estatal volien mantenir aquest règim discriminatori per al valencià. També cal destacar el mal que han fet les polítiques dels governs autonòmics governats anteriorment pel PP, com ha passat al País Valencià, on l’anterior executiu va tractar de limitar la presència del valencià com a llengua d’ús social i va atacar la unitat lingüística del català. Ara, en canvi, el nou govern ha incrementat un 97% el pressupost per a l’ús i promoció del valencià amb l’objectiu de protegir la llengua.\nEl Diccionari Normatiu Valencià de l’Acadèmia Valenciana de la Llengua (AVL), inaugurat el 2014 amb més de 93.000 entrades, porta ja més de 5,7 milions de visites i 716.000 descàrregues als mòbils.\nTambé és significatiu que la versió en català de la Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure promoguda per l'associació Amical Wikimedia, ha arribat, aquest 2016, als 500.000 articles. Aquest fet, segons PxL, revela la “vitalitat” del català en aquesta xarxa “que és, per tant, molt més alta que la d’altres llengües molt més parlades”.\nUn moment de la presentació celebradade l'InformeCAT16, aquest dimecres a l'Octubre CCC.\nEl 88,8% dels habitants del PV entén el valencià\nFinalment, i pel que fa les xifres posades sobre la taula per l’InformeCAT 2016, el qual es pot descarregar en aquest enllaç, cal subratllar que, segons apunta el seu primer punt, en el territori del País Valencià, del total del seus pocs més de 5 milions d’habitants, més de 4,4 milions (el 88,80%) entenen el valencià mentre que 2,56 milions (el 51,18%) s’estima que el parlen. En xifres globals, la xifra de persones que parlen català supera el 10 milions, mentre que 12,4 milions l’entén.\nEscriba el número 343683


Agenda de la setmanaHimneCant responsorialLectura de la Paraula de DéuLletania dels santsParenostreCant finalLa pregària\nLectura de la Paraula de DéuAl·leluia, al·leluia, al·leluiaVosaltres sou llinatge escollit,sacerdoci reial, nació santa,poble que Déu s’ha reservatper a proclamar les seves meravelles.Al·leluia, al·leluia, al·leluia1r Macabeus 10,51-89Aleshores Alexandre va enviar ambaixadors a Ptolemeu, rei d'Egipte, amb aquest missatge: «Hem tornat al nostre regne i hem pres possessió del tron dels nostres avantpassats. Hem ocupat el poder després d'esclafar Demetri i ara controlem el nostre territori. Entaulada la batalla, hem derrotat completament Demetri i el seu exèrcit i hem pres possessió del seu tron reial. Signem, doncs, una aliança. Dóna'm la teva filla per muller. Jo seré el teu gendre i et faré a tu i a ella regals dignes de la teva persona.» El rei Ptolemeu va respondre: «Feliç el dia en què has tornat al país dels teus avantpassats i has pres possessió del seu tron reial! Jo estic disposat a fer el que m'escrius, però primer vine a Ptolemaida a celebrar una entrevista. I et donaré la meva filla per muller, tal com tu demanes.» Ptolemeu sortí d'Egipte amb la seva filla Cleòpatra i arribà a Ptolemaida l'any cent seixanta-dos. També hi va anar el rei Alexandre, i Ptolemeu li donà en matrimoni la seva filla Cleòpatra. La boda se celebrà a Ptolemaida amb gran pompa, com escau a reis. El rei Alexandre va escriure a Jonatan que el vingués a trobar a Ptolemaida. Jonatan es presentà pomposament a Ptolemaida i es va entrevistar amb tots dos reis. A ells dos i als anomenats amics del rei els va obsequiar amb plata, or i molts regals, i es va guanyar la seva simpatia. Llavors uns quants jueus infidels, que eren la pesta d'Israel, es van reunir per anar contra Jonatan. Es presentaren davant el rei Alexandre per acusar Jonatan, però el rei ni se'ls va escoltar. Ben al contrari, va manar que canviessin els vestits a Jonatan i li'n posessin uns de porpra. I així es va fer. El rei el va fer seure al seu costat i digué als seus oficials: --Sortiu amb Jonatan cap al centre de la ciutat i proclameu-hi que ningú no li ha de fer cap acusació per cap motiu i que no ha de ser molestat sota cap pretext. Quan els acusadors van veure els honors que li retien, d'acord amb la proclama del rei, i que anava vestit de porpra, van fugir tots. El rei li féu encara l'honor d'inscriure'l al primer rang dels anomenats amics del rei i el va designar general i governador. Jonatan se'n tornà a Jerusalem en pau i ple de goig. L'any cent seixanta-cinc, Demetri II, fill de Demetri I, va tornar de Creta al país dels seus avantpassats. El rei Alexandre va arribar a Antioquia molt preocupat per aquesta notícia. Demetri confià a Apol·loni el govern de Celesíria. Apol·loni reuní un gran exèrcit i va instal·lar el campament a Jàmnia. Després envià aquest missatge al gran sacerdot Jonatan: «Tu ets certament l'únic que t'has rebel·lat contra nosaltres, i jo per culpa teva sóc la riota i l'escarni de tothom. De què et serveix demostrar el teu poder contra nosaltres a les muntanyes? Si tan segur estàs de les teves forces, baixa a mesurar-te amb nosaltres a la plana, que jo tinc de part meva la força de les ciutats. Informa-te'n i sabràs qui sóc jo i qui són els qui ens fan costat, i et diran que no teniu cap possibilitat de plantar-nos cara. Els teus avantpassats ja van ser derrotats dos cops en el seu propi país. Tampoc tu ara no podràs resistir la cavalleria i un exèrcit com el meu en una plana on no hi ha cap roca ni palets de riu, ni menys encara un lloc per a refugiar-se.» Jonatan, molt trasbalsat pel missatge d'Apol·loni, escollí deu mil homes i va sortir de Jerusalem. El seu germà Simó s'apressà a ajudar-lo amb reforços. Jonatan acampà davant de Jafa, perquè els habitants de la ciutat li havien tancat les portes, forçats per la guarnició que Apol·loni hi tenia. Però, davant la imminència de l'atac jueu, els habitants de Jafa van agafar por i obriren les portes a Jonatan, que es convertí en l'amo de la ciutat. Quan ho va saber, Apol·loni posà en ordre de batalla tres mil cavalls i una nombrosa tropa, i emprengué la marxa cap a Asdod, aparentant d'anar-hi directament. Però en realitat es dirigia cap a la plana, refiat de la seva nombrosa cavalleria. Llavors Jonatan el va perseguir des del cantó d'Asdod, i els dos exèrcits entaularen batalla. Apol·loni havia deixat mil genets emboscats rere l'enemic. Jonatan va comprendre tot d'una que l'enemic l'atacaria per l'esquena i que el seu exèrcit quedaria copat. Des de bon matí fins al vespre els homes d'Apol·loni van disparar els seus dards contra els jueus, però la tropa aguantava ferm, seguint les ordres de Jonatan, tot esperant el desgast de la cavalleria enemiga. Llavors Simó, veient la cavalleria extenuada, va fer avançar la seva tropa i atacà la infanteria. L'enemic, derrotat, va fugir. La cavalleria es dispersà per la plana i els fugitius van arribar a Asdod buscant de salvar-se dins el temple de Dagon, el seu ídol. Però Jonatan va incendiar i saquejar Asdod i els pobles de la rodalia. També va calar foc al temple de Dagon amb els qui s'hi havien refugiat. Les baixes, entre els morts per l'espasa i els morts pel foc, foren unes vuit mil. Jonatan se n'anà d'allí i va acampar prop d'Ascaló. Els habitants de la ciutat sortiren a rebre'l triomfalment. Jonatan i els seus se'n tornaren a Jerusalem, carregats de botí. Quan el rei Alexandre va saber aquestes noves, atorgà nous honors a Jonatan. Li va trametre una fíbula d'or de les que se solen regalar als anomenats parents del rei i, a més, va donar-li en propietat Ecron amb tot el seu terme. Al·leluia, al·leluia, al·leluiaVosaltres sereu sants, perquè jo sóc sant, diu el Senyor.Al·leluia, al·leluia, al·leluiaAlexandre, després de la victòria sobre Demetri, es trasllada de Ptolemaida al palau reial d’Antioquia. Des d’allà envia els seus ambaixadors a Ptolemeu, rei d’Egipte, per comunicar-li la seva arribada al poder. Vol segellar una aliança mitjançant matrimoni amb la filla d’aquest, Cleòpatra. Alexandre, per la seva banda, volent establir una aliança amb Jonatan, el convida a la seva festa de noces, on és present també Ptolemeu. Durant el banquet, tot i l’oposició d’alguns homes considerats «la pesta d’Israel» (v. 61), Jonatan rep la investidura oficial i és revestit de porpra, rep el títol de «primer amic» del rei, i a través d’un edicte és nomenat general (strategos) i governador (meridárch??) de l’àmplia regió de Judea. És un relat que recorda la història de Josep, quan va ser proclamat virrei d’Egipte. Ens trobem en l’imperi selèucida i el poble d’Israel depèn totalment del govern central d’Antioquia. Però, tot i estar en una situació de dependència, Jonatan aconsegueix obtenir per al seu poble la millor de les condicions possibles. És el camí de la salvació que recorre la història dels homes i segueix el seu itinerari de vegades tortuós. Tres anys després apareix en escena un nou pretendent al tron, Demetri II, fill de l’assassinat Demetri I. Després de salpar de Creta amb mercenaris encapçalats per Làstenes (11,31), Demetri va desembarcar a Cilícia i aviat es va convertir en una seriosa amenaça per a Alexandre que es va afanyar a tornar al seu país per fortificar Antioquia. Demetri va confiar a Apolloni probablement el mateix que havia ajudat al seu pare, Demetri I, a fugir a Roma la regió de Celesíria, és a dir la província occidental de l’imperi selèucida que s’estenia des de l’Eufrates fins a la frontera amb Egipte. Apolloni va entrar immediatament en acció i va assetjar Jàmnia. Jonatan va respondre a l’atac intentant flanquejar a l’adversari: va sortir de Jerusalem amb deu mil homes i, amb l’ajuda del seu germà Simó, va prendre Jafa per tallar les vies de comunicació i de proveïment d’Apolloni. Però Apolloni va reaccionar amb astúcia: va fingir retirar-se cap Asdod. Després es va endinsar en la plana però va deixar darrere seu un nodrit destacament de cavalleria, per assetjar Jonatan, que va caure en el parany. Jonatan, malgrat tot, va aconseguir resistir i, quan la cavalleria de l’adversari ja flaquejava pel cansament, amb l’ajuda dels homes de Simó (que probablement havia mantingut com a reserva), es va llançar contra l’enemic ja debilitat, i el va derrotar. Jonatan va seguir els fugitius fins Asdod. Va incendiar la ciutat i amb ella també les del voltant assassinant aquells que es refugiaven a la fortalesa de Dagon. Jonatan va tornar triomfant a Jerusalem. Alexandre, satisfet per la victòria, el va recompensar donant-li Ascaló i els seus territoris i nomenant-lo «parent dels reis», és a dir, membre de la classe més elevada entre els dignataris de les corts hellenístiques amb el privilegi de portar una fíbula d’or que cordava el mantell de porpra a l’espatlla.


Reeflowers Pond Clarify - AquaClear - Animal Sapiens\nREEFLOWERS POND CLARIFY AQUA CLEAR és un clarificador i purificador d'aigua que prevé les algues.\nLes petites partícules suspeses a l’aigua poden fer que l’aigua aparegui tèrbola. ReeFlowers Pond Clarİfy ajuda les petites partícules que causen terbolesa a coagular-se i precipitar-se, eliminant així l’aigua filtrant el precipitat. També manté l’aigua lliure d’altres efectes nocius. Ajuda a prevenir el creixement de molsa.\nAfegiu lentament 25 ml per 1000 lt d’aigua en un lloc per on flueixi l’aigua. Espereu almenys 2 dies entre les sol·licituds. No excedeixi la dosi recomanada.\nControl de l'aigua Reeflowers Pond Clarify - AquaClear 500ml\nEAN: 8680716337953 Properament disponible Properament disponible Properament disponible Poques unitats en estoc\nControl de l'aigua Reeflowers Pond Clarify - AquaClear 1000ml\nEAN: 8680716337960 Properament disponible Properament disponible Properament disponible Properament disponible


Fragments de camins i curses: La primera amb 50\nLa primera amb 50\nAquesta temporada per un motiu o altre no he acabat de trobar el ritme dels entrenaments d’altres anys. Surto menys dies a entrenar i no faig massa kilòmetres. De fet no entreno de forma sistemàtica.\nDesprés de dues setmanes sense entrenar per una estrebada muscular al panxell del bessó esquerra i dues setmanes amb un entrenament molt irregular no podia esperar massa bona cursa d’avui. He decidit sortir a regular l’esforç, per poder arribar al final sencer i sense patir.\nMalgrat que la sortida era tard (9.45) i lluïa el sol, a Ripoll feia fresqueta. Era una cursa nova per tothom ja que havien canviat totalment el circuït. Correm una mica pels carrers de Ripoll, però aviat sortim a camp obert i en pujada. Als 10 minuts de cursa fem un tros de baixada, per continuar pujant ben aviat. De fet poc o molt no deixarem de pujar fins a Sant Amand. Els avituallaments estan ben assortits tant de begudes com de fruita i algunes menudalles. Passo el km 5 amb 35 minuts.\nM’agrada el terreny, petits corriols per sota d’arbres, a l’ombra, amb no massa pedres i un terra tou per les darreres pluges, les fulles seques i l’herba en algun tram. Després del segon avituallament, enfilo la pujada final cada cop més dreta. En el km. 10 el rellotge marca 1-30. Està clar que el ritme ha disminuït i que ja fa estona que camino i bufo. La pujada a la xemeneia és espectacular amb una senyera a dalt i molt bona animació per les persones del control i avituallament. Poc més i faig el cim. Porto 1-53 i ara ja només queda baixada.\nUna primera part de baixada en la que cal anar en compte i més en el meu cas que porto unes sabatilles velles i gastades. Aquesta serà la darrera cursa per elles. Ja els hi ha arribat l’hora de descansar. Totes les zones perilloses estan molt ben senyalitzades i vigilades per tal que ningú prengui mal.\nUn cop travessat un petit prat seguim baixant però per uns corriols més transitables. Agafo un ritme regular per anar fent, però no em veig amb forces per accelerar com vaig fer a la baixada del Puigneulòs. Passo el km. 20 en 3-00 justes. Ja falta poc, però abans d’encarar directes cap a Ripoll hem de superar una pujada que es fa molt llarga.\nJa es veu Ripoll, baixar una mica i estem als carrers de la vila, fins a la plaça del Monestir on arribo després de 3-20-08.\nAmb aquesta cursa dono per acabada la temporada de curses de muntanya fins passat l’estiu.


nat oli amb queratina - GLOBElife ☎ - calmar els productes especials per als cabells\nNAT OLI AMB QUERATINA - CALMAR - Els productes especials per als cabells\ntint taca de protecció solar Crema adequada per protegir la pell de les taques de tint. mètode d'ús: abans de tenyir, apliqui NAT COLOR BARRERA a prop de la línia del cabe...\ntint taca de protecció solar Crema adequada per protegir la pell de les taques de tint. mètode d'ús: abans de tenyir, apliqui NAT COLOR BARRERA a prop de la línia del cabell. Traieu amb un xampú al esbandir el tint. No utilitzeu d'una manera diferent a l'esperada. No s'ha d'abusar i mal ú...


Peschadora - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Peschadoires)\n45° 49′ 34″ N, 3° 29′ 33″ E / 45.826111111111°N,3.4925°E / 45.826111111111; 3.4925\nPeschadoires és un municipi francès, situat al departament del Puèi Domat i a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. L'any 2007 tenia 2.006 habitants.\nEl 2007 la població de fet de Peschadoires era de 2.006 persones. Hi havia 855 famílies de les quals 225 eren unipersonals (92 homes vivint sols i 133 dones vivint soles), 281 parelles sense fills, 285 parelles amb fills i 64 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 932 habitatges, 853 eren l'habitatge principal de la família, 26 eren segones residències i 53 estaven desocupats. 819 eren cases i 108 eren apartaments. Dels 853 habitatges principals, 652 estaven ocupats pels seus propietaris, 180 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 21 estaven cedits a títol gratuït; 2 tenien una cambra, 39 en tenien dues, 145 en tenien tres, 250 en tenien quatre i 417 en tenien cinc o més. 638 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 387 habitatges hi havia un automòbil i a 396 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Peschadoires el 2009.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 1.297 persones, 971 eren actives i 326 eren inactives. De les 971 persones actives 874 estaven ocupades (477 homes i 397 dones) i 97 estaven aturades (39 homes i 58 dones). De les 326 persones inactives 111 estaven jubilades, 113 estaven estudiant i 102 estaven classificades com a "altres inactius".\nEl 2009 a Peschadoires hi havia 960 unitats fiscals que integraven 2.200,5 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 17.983€.\nDels 130 establiments que hi havia el 2007, 3 eren d'empreses extractives, 2 d'empreses alimentàries, 1 d'una empresa de fabricació d'elements pel transport, 27 d'empreses de fabricació d'altres productes industrials, 15 d'empreses de construcció, 29 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 5 d'empreses de transport, 8 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 1 d'una empresa d'informació i comunicació, 3 d'empreses financeres, 3 d'empreses immobiliàries, 14 d'empreses de serveis, 12 d'entitats de l'administració pública i 7 d'empreses classificades com a "altres activitats de serveis".\nDels 28 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era una oficina de correu, 1 funerària, 4 tallers de reparació d'automòbils i de material agrícola, 1 autoescola, 7 paletes, 1 fusteria, 3 lampisteries, 1 electricista, 1 empresa de construcció, 2 perruqueries, 2 restaurants, 2 agències immobiliàries i 2 salons de bellesa.\nDels 8 establiments comercials que hi havia el 2009, 2 eren botiges de menys de 120 m2, 2 fleques, 2 carnisseries, 1 una llibreria i 1 una botiga d'equipament de la llar.\nL'any 2000 a Peschadoires hi havia 20 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 627 hectàrees.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Peschadora\nRésumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Peschadoires a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Peschadoires a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Peschadora&oldid=19586640»


El PP denuncia la situació "inquietant" a l'Alameda: el 17% dels locals comercials estan tancats | ARA Multimèdia\nEl PP denuncia la situació "inquietant" a l'Alameda: el 17% dels locals comercials estan tancats\nUn dels comerços tancats a l'Alameda Camilo Sesto.\nEls populars advoquen perquè el Govern municipal aplice en l'Alameda mesures similars a les ja existents en la zona Centre.\nEl Partit Popular ha exigit al govern municipal mesures urgents de suport al comerç local, concretament a l'Avinguda Camilo Sesto, on el 17% dels 123 locals comercials estan tancats. La situació és especialment "inquietant" en el tram des del carrer Alfafara fins al pont de la Petxina, on el percentatge de locals tancats és del 63%.\n"Una ciutat amb vocació comercial com Alcoi no pot permetre's que el tram final del carrer tinga el 63% dels locals buits" afirma la regidora popular Lirios García. Els populars advoquen perquè el Govern municipal aplice en l'Alameda mesures similars a les ja existents en la zona Centre. "Les ajudes a l'obertura de comerços en el Centre ha tingut bona resposta, per això pensem que no sols han de mantenir aquestes mesures, sinó ampliar-les a altres zones de la ciutat", ha afirmat García, qui avança que el PP continuarà treballant en aquesta línia de suport al comerç local i aquest tipus d'anàlisi el durà a terme en totes les zones comercials d'Alcoi. "El mètode de treball és molt clar: recollir tota la informació, analitzar-la i plantejar solucions per a millorar la nostra ciutat", conclou.\nEl PP demana millores en les voreres de l'Alameda Camilo Sesto