Coral Laroc - 1991-1996\nLa Coral Laroc va començar els assaigs el mes de setembre de 1991, integrada per joves estudiants de música o amb coneixements musicals. El 8 de desembre ja feia el primer concert, a Llorenç del Penedès, amb el Cor Joves Veus del Vendrell.\nDurant els primers anys, a més de fer nombroses actuacions amb repertori heterogeni, ja es van afrontar obres de més compromís. Entre elles cal ressenyar la Cantata 147 de Johan Sebastian Bach, el Salm 117 de Georg Philip Telemann, el Credo d’Antonio Vivaldi i, sobretot, l'òpera Dido i Aeneas de Henry Purcell (dirigida per Francesc Llongueres), que va servir per celebrar el cinquè aniversari.\nEl primer viatge a l'estranger es va fer a l'octubre de 1994 i va ser a Itàlia, concretament a Melzo. La coral hi va anar com a part de la comitiva de l'agermanament entre Vilafranca del Penedès i la ciutat italiana. A Melzo, la Laroc hi va fer un concert i també va cantar en diversos actes protocolaris.


Aquest dijous ha declarat com a testimoni del judici del cas Nóos 1 exasistenta personal d'Iñaki Urdangarin que ha manifestat que exduc es va reunir en sengles ocasions amb l'expresident de la Generalitat Valenciana Francisco Camps i el seu homòleg a Balears Jaume Matas. Ella mateixa havia concertat aquestes trobades.\nAixí ho ha posat de manifest a preguntes del fiscal anticorrupció Pedro Horrach durant un interrogatori en què ha recordat que es va encarregar de l'assistència al exduc de forma temporal en substitució de l'exsecretària d'aquest Julita Cuquerella. Va romandre un any i mig a Nóos Consultoria estratègica, des de 2005, mercantil de la qual cobrava.\nTal com ha explicat, malgrat la seva tasca "no manejava" informació, alhora que ha recordat que s'encarregava d'ajudar els consultors. "Bàsicament feia fotocòpies i s'encarregava material d'oficina", ha precisat.\nInquirida sobre les factures presumptament falsificades en el marc de l'entramat empresarial ordit per Urdangarin i el seu exsoci Diego Torres, ha manifestat que aquestes eren ordenades pel excomptable de Nóos Marc Antoni Tejeiro, qui en la seva declaració com a acusat va assenyalar que actuava d'aquesta manera seguint instruccions de tots dos exsocis.\nDe fet, la testimoni ha manifestat desconèixer si Tejeiro atenia a ordres d'Urdangarin o de Torres.\nD'altra banda, la exasistenta ha recordat que el exduc li va demanar que busqués informació a Internet sobre esports per la Fundació Esport, Cultura i Integració Social (FDCIS), entitat considerada successora de l'Institut Nóos i que també ha estat objecte d'investigació en el marc d'aquesta causa.\nLa testimoni ha recordat que la dona de Torres, Ana María Tejeiro, qui s'encarregava de les qüestions del personal, el va acomiadar un cop Urdangarin va abandonar l'Institut Nóos el març de 2006.


Galetes d'anàlisi: aquelles que són ben tractades per nosaltres o per tercers, ens permeten quantificar el nombre d'usuaris i, per tant, realitzar el mesurament i l'anàlisi estadística de l'ús que fan els usuaris de l'servei ofert. Per a això, analitzem la seva navegació en el nostre lloc web per tal de millorar l'oferta de productes o serveis que oferim.\nGaletes tècniques: són aquelles que permeten a l'usuari navegar per l'àrea restringida i l'ús dels seus diferents funcions, com, per exemple, portar el procés de compra d'un article.\nGaletes de personalització: són aquelles que li permeten a l'usuari accedir a el servei amb algunes característiques generals predefinides basades en una sèrie de criteris en el terminal de l'usuari, com l'idioma o el tipus de navegador a través del qual es connecta a l'usuari. Servei.\nGaletes publicitàries: són aquelles que, ben tractades per aquest lloc web o per tercers, permeten gestionar de la manera més eficient possible l'oferta dels espais publicitaris que es troben al lloc web, adaptant el contingut de l'anunci a l'contingut de l'servei. Sol·licitat o a l'ús que faci de la nostra pàgina web. Per a això, podem analitzar els seus hàbits de navegació a Internet i podem mostrar publicitat relacionada amb el seu perfil de navegació.\nGaletes de tercers: aquest lloc web utilitza serveis de tercers per recopilar informació amb fins estadístics i l'ús de la pàgina web. Específicament, utilitzem els serveis de Google Analytics per a les nostres estadístiques i publicitat. Algunes cookies són essencials per al funcionament de el lloc, per exemple, el motor de cerca integrat.\nConfigura galetes de Mozilla Firefox: https://support.mozilla.org/en/kb/Deshabilitar%20cookies%20de%20terceros\nConfigura galetes a Microsoft Internet Explorer: http://windows.microsoft.com/es-xl/internet-explorer/delete-manage cookies\nPot eliminar i bloquejar totes les galetes d'aquest lloc, però part de el lloc no funcionarà o la qualitat de el lloc pot veure afectada.


Tàrrega creix en habitants per setè any consecutiu i assoleix les 17.991 persones inscrites al padró municipal - TOTLLEIDA\nTÀRREGA. IMATGE D'ARXIU\nLa capital de l’Urgell guanya 60 veïns residents durant el 2021 · La població d’origen estranger suposa un 23,32% del cens demogràfic · Les xifres aquí exposades inclouen també els sis pobles del terme: El Talladell (245 habitants), Claravalls (118), Altet (101), Santa Maria de Montmagastrell (51), La Figuerosa (55) i Riudovelles (13)\nPer totlleida Última actualització Ene 17,2022\nEl municipi de Tàrrega compta actualment amb un total de 17.991 habitants, segons consta en el padró municipal a data de 31 de desembre de 2021. La capital de l’Urgell va guanyar 60 persones empadronades en el decurs de l’any passat. La xifra suposa un augment de població de 0,34% en relació al 2020. A més, és el setè any consecutiu que Tàrrega incrementa el nombre de veïns inscrits al padró. Aquest fet certifica, per tant, el creixement demogràfic constant que el municipi ve registrant des de l’any 2015. A més de la ciutat de Tàrrega, les xifres demogràfiques aquí exposades inclouen també el padró dels sis pobles del terme: El Talladell (245 habitants), Claravalls (118), Altet (101), Santa Maria de Montmagastrell (51), La Figuerosa (55) i Riudovelles (13).\nPel que fa a veïns d’origen estranger, també es va produir durant l’any 2021 un lleuger augment demogràfic situant-se en el 23,32% de la població, o sigui 4.196 habitants. Quant a comunitats estrangeres, la població amb nacionalitat del Marroc continua sent la més nombrosa (1.529 habitants), seguida de Romania (892), Ucraïna (479), Bulgària (175), Senegal (150) i Colòmbia (137). A Tàrrega conviuen actualment fins a 65 nacionalitats diferents. Pel que fa a sexes, la xifra de dones se situa en 9.026, superant la d’homes, quantificada en 8.965. D’altra banda, el creixement natural o vegetatiu a Tàrrega és positiu ja que durant el 2021 hi ha hagut 158 natalicis en front de 140 defuncions. L’alcaldessa Alba Pijuan Vallverdú assenyala que “el continuat creixement demogràfic de Tàrrega consolida la capitalitat del municipi en el seu territori d’influència”.


Catalunya té almenys 80 ràdios escolars amb què es treballen la llengua i la comunicació - Empordà\nEducació les considera una «eina didàctica per treballar en qualsevol matèria»\nBARCELONA | 14·08·21 | 10:45\nCatalunya té almenys 80 ràdios escolars amb què es treballen la llengua i la comunicació ACN\nSegons han explicat fonts del departament, des del 2005 hi ha hagut un creixement «important» en el nombre de centres que tenen una ràdio: al 2005 hi havia uns 15 centres que feien activitats radiofòniques, però a partir de la implantació de la sisena hora al 2006 es va arribar als 150, i quan va desaparèixer aquesta mesura la xifra va baixar als 50, i des de llavors ha augmentat lleugerament.\nAquestes fonts han afegit que, pedagògicament, la ràdio «irromp com un aliat a l'aula per treballar sobretot la comunicació i la llengua, ja sigui escrita com oral, però també com a eina didàctica per treballar en qualsevol matèria o metodologia», i la Conselleria ofereix formació en línia per a aquesta temàtica.\n«No hi ha ningú que pugui dir que no pot treballar els seus continguts o competències des de la ràdio. La fa servir des del professor de Castellà al de Català, el de Geografia, el d'Economia i el de Música», ha explicat Tàrrega.\nEl docent ha puntualitzat que l'èxit del projecte depèn que a cada moment hi hagi al centre algun docent hàbil amb la tècnica que requereixen els enregistraments, perquè de vegades existeix una «barrera tecnològica» que fa que els professors més veterans no s'atreveixin a adaptar els seus ensenyaments al format.\nA més, ha opinat que és millor que es pugui treballar en aquest format amb grups relativament petits «no és el mateix fer un taller de radi amb 23 alumnes que amb 10», ha il·lustrat--.\nA Girona, l'Escola Annexa - Joan Puigbert disposa d'una ràdio des de fa uns 20 anys, i el seu responsable actual, Dolors Llagostera, ha explicat que es va engegar gràcies, en part, a una aportació econòmica de les famílies del centre.\nEn aquests anys l'escola ha anat evolucionant el projecte educatiu associat a la ràdio: inicialment els alumnes de sisè de Primària elaboraven un informatiu setmanal i el transmetien en directe per un sistema de megafonia -la resta de cursos l'havien d'escoltar i fer alguna dinàmica posterior-.\nDesprés es va començar a involucrar alumnes més petits, creant la figura del «curs convidat», es van gravar els programes per poder-los escoltar a casa i es va ampliar el nombre de seccions: ara com ara les hi ha de música, concursos per endevinar «el personatge misteriós de la setmana», uns minuts en anglès, es feliciten els aniversaris, s'expliquen acudits i es diu una notícia falsa que es revel·la al final del programa.\n«És un projecte viu, cada any valorem què ha funcionat, què no, i com evolucionem. A més és compartit, de manera que tota l'escola sent el seu», ha destacat Llagostera, al punt que la ràdio va continuar funcionant durant el confinament de la pandèmia de la covid-19: les famílies que van poder van gravar les seves parts des de casa.\nLa professora ha destacat: «Per al cicle superior d'educació Primària, elaborar un guió és un treball de llengua molt potent i molt competencial; han de decidir moltes coses en grup. Per als més petits, tot i que els faci vergonya, és una activitat de llengua oral».


La 10a Edició de GAMELAB, la Fira Internacional del Videojoc i de l'Oci Interactiu, se celebrarà del 25 al 27 de juny a la Filmoteca de Catalunya - Sala de premsa. Generalitat de Catalunya\nLa 10a Edició de GAMELAB, la Fira Internacional...\nLa 10a Edició de GAMELAB, la Fira Internacional del Videojoc i de l'Oci Interactiu, se celebrarà del 25 al 27 de juny a la Filmoteca de Catalunya\nL’acte de presentació de la fira ha estat presidit pel director general de Creació i Empreses Culturals del Departament de Cultura, Jordi Sellas, que ha estat acompanyat per la directora general de Polítiques i Industries Culturals i del Llibre, del Ministeri d’Educació, Cultura i Esports, Mª Teresa Lizaranzu; el promotor i ideòleg de la Fira, Gonzo Suárez; el seu director, Iván Fernandez Lobo; així com la directora de Creativitat i Innovació de l’ICUB (Ajuntament de Barcelona), Inés Garriga; el director general de Red.es, César Miralles, i el director general de Telecomunicacions i Societat de la Informació de la Generalitat, Jordi Puigneró.\nUs adjuntem el dossier amb la informació sobre l’esdeveniment.\nDossier de Premsa Gamelab 2014\nPDF - 1,536 MB\nFotografia de, d'esquerra a dreta, MªTeresa Lizaranzu, directora general Polítiques i Indústries Culturals i del LLibre (Ministeri d'Educació, Cultura i Esports); Jordi Sellas, director general de Creació i Empreses Culturals; César Miralles, director general de Red.es; Iván Fernández, director de Gamelab; Gonzo Suárez, promotor de Gamelab; Jordi Puigneró, director general de Telecomunicacions i Societat de la Informació, i Inés Garriga, directora de Creativitat i Innovació de l'ICUB


Desescalada a la Biblioteca | Agenda Espavila\nLa Biblioteca l’Ateneu d’Esparreguera acaba d’anunciar l’inici de la desescalada del centre, dimecres vinent 20 de maig. En aquesta fase 0,5 de reobetura, la Biblioteca només podrà oferir els serveis de préstec i retorn de documents. Les devolucions s’hauran de fer a la bústia de retorn (obligatori l’ús de guants). Els usuaris no tindran accés a l’interior de l’edifici. L’atenció es farà al vestíbul i es podrà fer la comanda de llibres o documents, perquè els tinguin preparats amb antelació, contactant amb la Biblioteca prèviament per telèfon, correu electrònic o missatges privats a les xarxes socials. Els horaris d’obertura seran de 10 a 14 h, els dilluns, dimecres i divendres i de 15 a 19 h els dimarts i dijous.\nEls documents retornats quedaran en quarantena en caixes, durant 14 dies per garantir després un nou préstec amb totes les garanties de seguretat. Per a la seguretat de tots es demana, a l’hora de fer tràmits a la biblioteca, l’ús de guants i mascareta. Per qualsevol dubte es pot contactar a través de b.esparreguera@diba.cat\nEn el mateix comunicat, la Biblioteca ha anunciat dues activitats virtuals per al mes de maig:\n23 DE MAIG, 12.00 HORA DEL CONTE VIRTUAL Contes d’animals de Montserrat. Amb Pengim-Penjam Via Instagram directe @BibEsparreguera\n28 DE MAIG, 17.30 HORA DEL CONTE VIRTUAL Una muntanya de contes. Amb Mercè Martínez Via Instagram directe @BibEsparreguera\nTot i el confinament, des de la Biblioteca s’han mantingut, de manera virtual, les trobades amb els clubs de lectura –el d’adults, el de teatre, dirigits per Cecília Reif– i l’Hora del conte per a les famílies, amb la col·laboració de les artistes convidades, via Instagram. Les noves, o no tan noves, tecnologies han permès mantenir el contacte amb els membres subscrits a aquestes activitats, que es van realitzant periòdicament amb molt bona acceptació i participació.


Taller Univers Internet al Centre de Cultura Contemporània de Barcelona\nEls alumnes d'informàtica de grau mitjà assisteixen al taller "La lògica de la programació" del programa Univers Internet que organitza el CCCB Educació.\nEl passat Dilluns 28 de Febrer els grups de segon de grau mitjà d'informàtica van visitar una de les seus principals del SEM ( Servei Emergències Mèdiques ) per rebre una xerrada especialitzada en les tecnologies de comunicació emprades per el servei.\nEls alumnes d'informàtica visiten el supercomputador Marenostrum 4 ubicat a la capella de Girona del campus nord de la UPC. Actualment el supercomputador està sent actualitzat i en breu serà un dels CPD's més potents d'Europa.\n5a edició Campionat de Cables\nL'alumne Aitor A. del SIS1. ha estat el vencedor d'aquesta edició! Moltes felicitats!\nEls alumnes de diferents grups dels cicles d'informàtica visiten la fira "Barcelona Games World"\nLlegeix més:Els alumnes de diferents grups dels cicles d'informàtica visiten la fira "Barcelona Games World"\nEls grups de grau mitjà d'informàtica celebren Santa Tecla\nLlegeix més:Els grups de grau mitjà d'informàtica celebren Santa Tecla\n5a edició de catskills 39\nAhir dimarts dia 21 de juny de 2016, es va celebrar 5a edició de catskills 39: IT PC Suport de Xarxa.\nPer primer cop, ha guanyat un alumne de grau mitjà. Enhorabona!\nEl participant de l'Esteve Terradas, Arnau, tot i no havent aconseguit medalla, ha fet una bona competició.


Ethno Catalonia quadriplica assistents en la seva segona edició\nEl campus i festival es consolida com una proposta cultural única a Catalunya\nEthno és un programa de música folk, ètnica i tradicional organitzat per Jeunesses Musicales International. Fundat al 1990 està dirigit per a joves músics (de fins a 30 anys) amb l’objectiu de preservar i potenciar el patrimoni de la cultura global, i ja pesent en 15 països.\nEthno Catalonia es consolida com un projecte únic i singular en l’escena catalana, enriquint l’oferta de festivals d’estiu amb una proposta musical que incorpora una sèrie de valors associats. Ethno és una autèntica celebració musical i sonora de la diversitat.\nEn aquesta edició hi han participat 40 músics de 19 països diferents, ampliant places respecte a la primera. S’han rebut més de 100 sol·licituds.\nA l’Ethno 2017 s’ha augmentat el dies d’activitat i el nombre total d’activitats. Al voltant de la residència artística dels joves músics s’ha organitzat un autèntic festival folk internacional, amb activitats diàries obertes al públic. En el marc del festival es va organitzar un concert fora de Banyoles, a Amer, amb el grup Jesa de Zimbàbue. Enguany el colofó de la residència ha estat un Ethno Tour final per tres festivals de referència: Cicle de Músiques del Món del Recinte Modernista de l’Hospital de Sant Pau de Barcelona, Paupaterres de Tàrrega i Pirineos Sur d’Osca. Aquesta darrera actuació va ser especialment aplaudida per un públic entregat, lògic en un festival que incorpora des de fa anys valors com la cooperació i la solidaritat.\nLes xifres d’assistència experimenten un salt espectacular. Si l’any passat es van van comptabilitzar 1.800 persones entre els diferents concerts, enguany la xifra total és de més de 7.000 persones, dividides entre les 4.650 de les activitats del festival a Banyoles, les 200 de l’actuació de Jesa a Amer i les 2.200 dels tres concerts de l’Ethno Tour.\nEls participants a l’Ethno 2017 han estat quaranta. 38 participants + 2 Líders Artístics 23 noies, 17 nois Països: Brasil (1), Austràlia (1), Índia (1), Jordània (1), Algèria (7), Suècia (6), Catalunya(4), Espanya (1), Estònia (4), Xipre (3), França (2), Noruega (2), Egipte (1), Portugal(1), Dinamarca (1), Escòcia (1), Irlanda (1), Tunísia (1), Alemanya (1). Continents: Europa: 27 (incloent 4 de Catalunya + 1 Castelló) Àsia: 2 (Jordània, Índia) Oceania: 1 (Austràlia) Llatinoamèrica: 1 (Brasil) Àfrica: 9 (Algèria, Tunísia, Egipte)\nDes d’avui ja es prepara l’edició de 2018, que preveu incorporar diverses novetats.


Màsters Anàlisi de costos a distància | Emagister\nMàsters Anàlisi de costos\nMàsters Anàlisi de costos a distància\nMàsters en Anàlisi de costos a distància\n...intelligence Data warehouse. Procés de transformació, extracció i càrrega (ETL). Altres elements, conceptes i processos involucrats en una arquitectura BI... (Certificado de asistencia otorgado por OBS Business School)...\n...contractació i formació de la companyia. Gestionar la comunicació interna de l'organització. El programa es dirigeix a gerents i professionals que desitgen... (Certificado de asistencia otorgado por EAE Online – Blended - UB)...\n...global d'operacions i a analitzar costos. A més, et formaràs en matèria de TICs i innovació empresarial, finances corporatives i gestió emprenedora... Los mejores profesores: Francisco M. Santos Villarón, María Luisa Martínez Muneta... Máster Universitario en Dirección y Administración de Empresas. MBA otorgado por Universidad Europea Miguel de Cervantes (Titulación oficial del Estado)...\n...per a l'administració i gestió de projectes que compleixen amb els estàndards internacionals. Gràcies a aquesta formació que et presenta emagister.com... Los mejores profesores: Marcos H. Antinao Fernández, Fernando Lucas... otorgado por Instituto Europeo de Posgrado y UMECIT (Centro acreditado u homologado)...\n...La comunicació governamental efectiva. Assignatura 4. PROBLEMES JURÍDIC-SOCIALS DE L'ACCIÓ ADMINISTRATIVA (6 crèdits – Obligatòria – 1er. Quadrimestre)... Los mejores profesores: Alberto Palomar, Joaquim Brugué Torruella... (Certificado de asistencia otorgado por Instituto Universitario de Investigación Ortega y Gasset)...\n...i després un assessor contactarà amb tu per aclarir telefònicament tots els teus dubtes. Preprograma: Introducció a la Comptabilitat. Preprograma... Los mejores profesores: Sergio García, Juan Francisco Ortega Díaz... MBA, Máster en Dirección de empresas otorgado por Universidad Europea MIguel de Cervantes (Titulación oficial del Estado)...\n...Preprograma: Introducció a la Comptabilitat. Preprograma: Conceptes Clau d'Economia i Finances. DIrecció Estratègica. Control de Gestió. Màrqueting... Los mejores profesores: Sergio Luque, Francisco M. Santos Villarón... Máster universitario en Dirección y Administración de Empresas MBA otorgado por Universidad Europea Miguel de Cervantes (Titulación oficial del Estado)...\n...Al mateix temps, les instal•lacions han de complir amb una sèrie de requisits, no només per la normativa sinó, i especialment, per la comoditat i benestar...


Evangeli segons Lluc - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Evangeli de Lluc)\nevangeli i llibre de la Bíblia\nBishāra daga hannun : Luka. (en)\nNou Testament, The Gospels (en) i Bíblia\nL'Evangeli segons Lluc és el tercer dels evangelis canònics i sinòptics (acceptats per l'església cristiana i referint els fets consensuats sobre Jesús de Natzaret). Va ser escrit al voltant de l'any 80 dC. És l'evangeli més pastoral, destinat a les comunitats cristianes. Dóna relleu a la bondat de Jesús. Va basar-se en l'evangeli de Marc, l'anomenada Font Q i altres recerques personals, com proclama el manuscrit.\n5 Fets que narra\n5.2 Naixement i infància de Jesús\n5.3 Baptisme i temptacions de Jesús\n5.4 Ministeri a Galilea\n5.5 Jesús predica pel camí a Jerusalem\n5.6 Jerusalem, crucifixió i resurrecció\n7 Els manuscrits\n8 Relació amb l'Evangeli de Marc\n9 Possible Origen Arameu\nArticle principal: Lluc (evangelista)\nLluc escrivint l'Evangeli\nL'evangeli és anònim, ja que no està firmat. S'ha atribuït tradicionalment a Lluc, el «metge estimat» al qual Pau de Tars esmenta en la seva Epístola als Colossencs.\nL'autor de l'evangeli és també autor dels Fets dels Apòstols. Les dues obres estan dedicades a un tal Teòfil de qui s'ignora si és un personatge real, un nom simbòlic (Teòfil vol dir «amic de Déu») o un pseudònim.\nDe la lectura de les dues obres, es pot deduir fàcilment que l'autor és un company de Pau (part dels Fets dels Apòstols estan redactats en primera persona del plural) i que no coneixia a Jesús, atès que, segons el seu propi testimoni, la seva obra fou escrita després d'haver «investigat diligentment tot des dels seus orígens» consultant amb «testimonis oculars i servidors de la paraula».\nLa datació majoritària situa a aquest evangeli en els anys 80, pel fet que Lluc 21 descriu detalladament la destrucció del Temple de Jerusalem de l'any 70 i que seria per tant una història viscuda per l'autor en persona. Un altre argument per situar-lo en aquesta data és que segons els defensors de la Font Q, l'Evangeli segons Marc seria més antic que el de Lluc, per tant si l'evangeli de Marc fou escrit entre els anys 65 i 75 Lluc hauria de ser posterior.\nLes datacions més tardanes estan limitades per la troballa del Papir 75 (cap a l'any 200) i la menció de l'evangeli de Lluc que fan Ireneu de Lió i el Fragment Muratorià cap a l'any 180.\nEs creu que igual que Marc (però a diferència de Mateu), el públic destinatari és majoritàriament gentil, i assegura als lectors que el cristianisme és una religió internacional, no exclusiva com el judaisme. Lluc interpreta el seu tema amb llum positiva pel que fa a les autoritats romanes. Per exemple, referent al responsable per la mort de Jesús, Ponç Pilat no trobar res dolent en ell.\nL'Evangeli es dirigeix a Teòfil, que en grec significa simplement «amic de Déu», «estimat per Déu» o «amant de Déu», i no pot ser un nom sinó un terme genèric per a un cristià. L'Evangeli està clarament dirigit als cristians, o a aquells que ja sabien dels primers cristians, en lloc d'un públic general, ja que l'adscripció prossegueix afirmant que l'Evangeli va ser escrit "perquè coneguis bé la veritat de les coses que se'ls ha ensenyat ".\nTeoria de les dues fonts\nL'opinió tradicional és que Lluc, que no era un testimoni ocular del ministeri de Jesús, va escriure el seu evangeli després de reunir les millors fonts d'informació al seu abast (Lluc 1:1-4). Però els erudits crítics assenyalen com hipòtesi més probable, segons la hipotètica documental de les dues fonts, que l'autor utilitzar l'Evangeli segons Marc, i la Font Q a més de material únic, com a fonts primàries per escriure el seu evangeli.\nFets que narra[modifica]\nLluc narra la vida de Jesús de Natzaret, seguint en l'essencial l'esquema geogràfic de l'Evangeli de Marc: en primer lloc el seu naixement miraculós, uns capítols dedicats a la preparació del ministeri de Jesús, després la predicació de Jesús a Galilea, el camí vers Jerusalem, tot això farcit de paràboles i miracles, per acabar amb el relat de la passió, mort i resurrecció, al qual sequeix l'ascensió al cel. Lluc és l'evangelista que més importància dóna als primers anys de vida de Jesús, alguns escriptors, diuen, fins i tot, que l'autor va poder conèixer en persona a la Verge Maria, pel fet d'esmentar detalls únics com l'Anunciació, la Visitació i els episodis del temple. Tanmateix els estudis més recents apunten al fet que el relat de la infància de Jesús té probablement més una intenció teològica, que no pas històrica També és el que inclou, més paràboles per explicar el missatge cristià als fidels. En ell apareixen més detalls dels personatges femenins que en els altres evangelis: la mare de Jesús, la que ho guardava tot en el seu cor (2,19.51), Marta i Maria (10,38-42), la dona pecadora (7,36-50).\nDedicatòria a Teòfil (1:1-4)\nNaixement i infància de Jesús[modifica]\nIgual que Mateu, Lluc relata la genealogia reial i un naixement virginal de Jesús. Però a diferència de Mateu, que segueix la natalitat a través de la línia de David a Abraham amb la finalitat d'atraure a la seva audiència jueva, Lluc traça el llinatge de Jesús fins a Adam, el que indica un sentit universal de la salvació. A diferència de Mateu, Lluc narra el naixement després que Maria i Josep viatgen a Betlem per motiu d'un cens, a on el nounat Jesús és posat en una menjadora (o pessebre). Exclusiva de Lluc és la història del naixement de Joan Baptista i tres càntics (inclòs el Magnificat), així com l'única història de la infantesa de Jesús (Jesús ensenyant en el Temple).\nAparició de l'àngel a Zacaries (1:5-25)\nAnunciació a Maria (1:26–45)\nMagnificat de Maria (1:46–56)\nNaixement de Joan Baptista (1:57–80; 3:1–20; 7:18-35; 9:7–9)\nProfecia de Zacaries (1:68-79)\nCens de Quirí (2:1-5)\nNativitat de Jesús (2:6–7)\nCircumcisió de Jesús en el Temple (2:21–40)\nJesús ensenyant en el Temple (2:41-52)\nBaptisme i temptacions de Jesús[modifica]\nBaptisme de Jesús (3:21–22)\nGenealogia de Jesús (3:23–38)\nTemptacions de Jesús (4:1–13)\nMinisteri a Galilea[modifica]\nPredicació a Natzaret (4:16–30)\nPesca miraculosa en el Llac de Guenesaret o Tiberíades (5:1–11)\nMiracles de Jesús leprosos i paralítics (5:12-26)\nMateu Leví (5:27–32)\nQüestió sobres el dejuni (5:33–39)\nObservació del Sàbat (6:1–11)\nEls dotze Apòstols (6:12–16; 9:1–6)\nMiracles de Jesús (7:1-17)\nLa pecadora que renta els peus de Jesús (7:36–50)\nDones deixebles de Jesús (8:1–3)\nParàbola del Sembrador (8:4-8,11–17)\nFamília de Jesús (8:19-21)\nExpulsa dimonis (8:26–39)\nResurrecció de la filla de Jaire (8:40-56)\nPa per 5000 (9:10–17)\nFill de l'home (9:21–25, 44–45, 57-58; 18:31–34)\nRetorn del fill de l'home (9:26-27)\nTransfiguració de Jesús (9:28–36)\nExpulsió de dimonis (9:37-43)\nJesús predica pel camí a Jerusalem[modifica]\nEnvia a setanta (10:1-24)\nInforme dels setanta (10:17-22)\nParàbola del bon Samarità (10:29–37)\nVisita a la casa de Marta i Maria (10:38-42)\nOració del Parenostre (11:1–4)\nJesús i Beelzebub (11:14–22,8:19–21)\nEl Retorn de l'esperit immund (11:24–26)\nEl senyal de Jonàs (11:29–32)\nParàbola de la figuera (13:6-9)\nCuració de la dona geperuda (13:10-17)\nParàbola del gra de mostassa (13:18–21)\nCurar en dissabte (14:1-6)\nL'ovella perduda (15:4-6)\nEl fill pròdig (15:11-32)\nL'home ric i Llàtzer (16:19-31)\nDeu leprosos sanats (17:11-19)\nLa segona vinguda del fill de l'home (17:20-37)\nZaqueu, recaptador d'impostos (19:1-10)\nParàbola dels Talents (19:11–27)\nJerusalem, crucifixió i resurrecció[modifica]\nEntrada a Jerusalem (19:28–44)\nJesús i els canvistes (19:45–20:8)\nPagar al Cèsar (20:20–26)\nEls Saduceus i la resurrecció (20:27–40)\nEls últims dies (21:5–38)\nJudes Iscariot ven a Jesús (22:7–23)\nLa Pasqua (22:24-27)\nArrest de Jesús (22:39–53)\nDavant Ponç Pilat (23:1–5, 13–25)\nDavant Herodes Antipas (23:6–12)\nMort i resurrecció de Jesús (23:26–49)\nJosep d'Arimatea (23:50–56)\nTomba buida (24:1–12)\nAparicions de Jesús (24:13–43)\nAscensió de Jesús (24:50–53)\nDes del punt de vista literari, Lluc és un escriptor hel·lenista que escriu a comunitats d'origen grec. Empra tant la historiografia de l'època com la versió grega de l'Antic Testament.\nEl fet de construir una obra en dues parts permet a Lluc de distingir dues etapes d'una mateixa història: d'una banda, els esdeveniments que es refereixen a Jesús (l'evangeli) i, de l'altra, el període de la missió apostòlica (el llibre dels Fets dels Apòstols). Aquesta divisió de l'obra li permet de situar l'evangelització dels pagans en el període apostòlic i d'ometre, per tant, els itineraris de Jesús fora del territori jueu (vegeu, en canvi, Mt 15,21-28; Mc 7,24-30). De la futura missió als pagans, l'Evangeli segons Lluc en conserva anuncis (2,32; 13,29; 14,16-24) o bé elements que la suggereixen (8,39; 10,1), però la difusió de l'evangeli comença per a ell amb el do de l'Esperit Sant (24,49). Lluc relata les fases d'aquesta història amb coherència. Està convençut que «no és pas en un racó de món que aquests fets han succeït» (Ac 26,26) i per això vincula el seu relat amb personatges i episodis concrets del moment històric en què viu (1,2; 2,1-2; 3,1-2).\nL'interessa sobretot ressaltar l'aspecte salvador de Jesús. Lluc divideix la història de la salvació en tres etapes:\nEl període d'Israel, l'Antic Testament és el temps de la promesa.\nEl període del ministeri de Jesús, amb l'evangeli comença el temps del compliment. Jesús és la figura central de la història de la salvació en el tercer evangeli. Jesús és el Salvador, el Messies, el Senyor. D'una banda, Lluc subratlla el designi salvador de Déu (1,47; 3,6). D'altra, que en Jesús trobem la salvació (Lc 1,69.71.77; 2,30; 19,9).\nEl període de l'Església, el compliment que va iniciar-se amb Jesús continua amb els seus deixebles. La missió de l'Església és guiada per l'Esperit, és el temps de la salvació present ara i aquí.\nDins d'aquest marc teològic la ciutat de Jerusalem té un paper molt especial. L'Evangeli de Lluc s'inicia amb una perspectiva final clara: el camí cap a Jerusalem (9,51—19,44), on esdevé la passió de Jesús, les aparicions del ressuscitat i l'Ascensió. I al llibre dels Fets dels Apòstols s'inicia la missió dels deixebles des de Jerusalem cap a totes les nacions. La importància de Jerusalem es palesa al llarg de tot l'Evangeli: l'anunci a Zacaries en el temple de Jerusalem (Lc 1,5-25), els pares porten Jesús al temple per presentar-lo al Senyor (2,22-24), Jesús va al temple amb dotze anys (Lc 2,41-52), cap profeta havia de morir fora de Jerusalem (Lc 13,33), passió, mort, resurrecció, aparicions i ascensió a Jerusalem (Lc 19,45-24,53).\nSobresurten uns quants temes dins d'aquest evangeli: la misericòrdia (6,27-36), deixar-ho tot per seguir Jesús (5,11.28; 9,23.62; 12,33; 14,33), la pobresa (4,18; 6,20; 7,22; 12,13-21; 16,9.14.19-31; 18,22; 21,4), l'alegria (15,7.10.32; 19,6; 24,41.52) i la pregària (3,21; 5,16; 6,12; 9,18.28-29; 11,1; 18,1; 21,36; 22,46).\nEls manuscrits més antics de l'Evangeli de Lluc són tres fragments de papir que daten del segle segon a finals o principis del segle tercer.\nPapir 4 és probablement el més antic i data de finals del segle segon, conté Lluc 1:58-59, 62-2:1,6-7; 3:8-4:2,29-32,34-35, 5:3-8; 5:30-06:16.\nPapir 75 data de finals del segle segon i principis de segle III conté Lluc 3:18-04:02 +; 4:34-5. 10; 5:37-18:18 +; 22:4-24:53 i Joan 1:01-11:45, 48-57, 12:03-13:10, 14: 8-15:10.\nPapir 45 datat a mitjans del segle III, conté una àmplia porció dels quatre Evangelis.\nPapir 69, segle III, conté el relat de Jesús en el jardí de Getsemaní i les negacions de Pere.\nLes primeres còpies, així com les primeres còpies dels Fets, data després de l'Evangeli es va separar dels Fets.\nEl Codex Sinaiticus i Còdex Vaticanus, són còdexs del segle vi i els més antics manuscrits que contenen el text complet de Lluc. El Còdex de Beza manuscrit del cinquè o sisè segle, també conté Lluc al complet.\nRelació amb l'Evangeli de Marc[modifica]\nLes similituds entre l'Evangeli de Marc i l'Evangeli de Lluc han fet sorgir dues teories per explicar els lligams d'aquests dos llibres.\nLa primera teoria, exposada pels Pares de l'Església i molts erudits moderns, afirma que l'evangeli de Marc és una còpia mutilada de l'evangeli de Lluc. Marc hauria eliminat tot el que no estava d'acord amb les seves creences gnòstiques.\nLa segona teoria, totalment contrària, afirma que fou Lluc qui va copiar de Marc el seu evangeli, modificant-lo i ampliant-lo per adaptar-lo als seus criteris. Aquesta teoria és defensada per Charles B. Wait, qui compara els dos evangelis i arriba a la conclusió que l'autor de Lluc quan va escriure la seva obra, tenia al seu davant, entre altres documents, l'evangeli de Marc. El teòleg i escriptor Bart Ehrman també defensa aquesta hipòtesi en les seves obres.\nPossible Origen Arameu[modifica]\nHi ha qui defensa que és possible que la carta fos dirigida a Teófil ben Anás, Summe sacerdot, saduceu i cunyat de Caifàs entre els anys 37–42. És a dir, si el Teófil de Lluc fos el Teófil ben Anás, la carta aniría dirigida als jueus saduceus, i no als gentils, com diu la tradició popular.\n↑ Joseph Fitzmyer, El Evangelio según Lucas (I), 101\n↑ Antonio Rodriguez Carmona, «La obra de Lucas» en Evangelios Sinópicos y Hechos de los Apóstoles (R. Aguirre y A. Carmona), 356\n↑ http://cf.blueletterbible.org/lang/lexicon/lexicon.cfm?Strongs=G2321&Version=KJV Arxivat 2007-10-21 a Wayback Machine. Strong G2321]\n↑ Bauer lèxic, 2a edició, 1958, pàgina 358\n↑ MG Easton, Easton's Bible Dictionary (Oak Harbor, WA: Sistemes de Logos Research, Inc, 1996, c1897), "Evangeli segons Lluc"\n↑ Salvador Pié, «La història té sentit? L'aportació de l'obra de Lluc (Evangeli i Actes)», en Quatre comunitats davant Jesús (X. Alegre, A. Puig, S. Pié i J. O. Tuñí), 90.\n↑ Salvador Pié, «La història, té sentit?», en Quatre comunitats davant Jesús (X. Alegre, A. Puig, S. Pié i J. O. Tuñí), 82-87.\n↑ «7Ewie/texte/Papyri-list.html Llista completa dels papirs grecs NT». Arxivat de l'original el 2011-06-18. [Consulta: 14 juny 2011].\n↑ Anderson H,R., Theofilus, a proposal, Evangelical Qartery Vol 69-3, 1997\nPrograma de TV3\nEvangeli segons Lluc, Bíblia catalana. Traducció interconfessional\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Evangeli_segons_Lluc&oldid=26565036»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 7 març 2021 a les 20:48.


Llocs del món: de gener 2010\nPublicat per Joan C a 16:14 3 comentaris:\nAra fa un any vaig programar un viatge per uns clients per anar a esquiar a Whistler (Canadà), si us explico com es va cuadrar el viatge es de pel.licula, jo ja ho havia intentat organitzar per uns clients que m'ho havien demanat i que finalment no es va fer res, i com que ja ho tenia tot fet dons ho vaig penjar a l'aparador de la oficina, dons resulta que va passar una senyora i va decidir regalar al seu marit aquest viatge amb motiu dels 50 anys juntament amb els seus fills i uns amics, en total varen ser 7 persones, i en unes dates totalment diferents del viatge original que jo havia planificat. El cas es que es va programar un viatge de 9 dies per un total de 7 places.\nPel que fa a l'estació només dir-vos que te una mitjana de precipitació de neu entre els 6 i els 8 metres anuals, juntament amb unes temperatures molt baixes que fan que la neu no es compacti com al nostre Pirineu, amb la famosa neu "power" que fa que puguis fer baixades amb la neu fins als genolls o mes i no perilli la teva integritat física. Més informació aquí.\nPel tema dels vols varem agafar la opció de KLM (Barcelona-Amsterdam-Vancouver-Amsterdam-Barcelona), es una opció còmode amb una escala a Amsterdam no massa llarga i amb possibilitat de factura l'equipatge directament desde Barcelona a Vancouver.\nL'estació ofereix un munt de serveis als clients de l'estació, molt aconsellable contractar serveis de trasllats desde l'aeroport de Vancouver fins a l'estació i ens estalviem llogar cotxe per tota una setmana sense tindre'l que fer servir. En total son uns 125 quilòmetres i tardarem unes dues hores.\nPer l'allotjament tenim opcions per triar i remenar, desde hotels luxosos al centre de la població amb tot tipus de serveis i comoditats, hotels de categoria normal, apartaments i fins i tot lloguer de cases de fusta senseres equipades amb totes les comoditats per fer una estada molt agradable i amb un preu molt bo tenint en compte que varen poder llogar una casa per la familia.\nPer moure's dins de l'estació hi ha tot de shuttles-bus que passa per tot el poble i va parant a tots els remuntadors que porten a pistes (molt similar com a estacions d'esquí dels Alps). En total varem fer la reserva de 4 dies d'esquí (en cas de condicions de temps molt dolentes, es poden canviar per un altre dia, o sigui que es aconsellable fer la reserva de menys dies dels que disposem). Tres persones del grup també varem voler fer Heliski (3 pujades amb helicopter i baixada per neu verge, acompanyats de guies), segons ens varen comentar, una experiència bonissima i una mica cara, uns 800 dolars canadà.\nDe tornada els hi varem programar un trasllat privat fins a Vancouver, una visita guiada amb guia de parla castellà a tota la Bahía, una nit i l'andemà matí lliure per acabar de veure la ciutat i al migdia trasllat fins a l'aeroport i tornada a Barcelona. A aquestes dates o a dates d'esquí no es massa aconsellable fer segons quines visites ja que per causes meteorològiques es poden anular o s'han de fer amb condicions una mica dures (nevades importants).\nEn fi, un viatge que tinc a la llista i que m'agradaria molt de fer, i que no surt tant car com en un principi ens creiem, la clau en aquest tipus de viatges es fer les reserves amb temps i trobar uns bons bitllets d'avió, per cert, si us venen ganes d'anar-hi espereu-vos a que passin els Jocs Olímpics d'hivern. Ara per ara ens haurem de contentar en anar al Pirineu o als Alps per gaudir de la neu, aquest any tampoc ens podem queixar!!\nPublicat per Joan C a 23:03 1 comentari:\nPublicat per Joan C a 23:11 4 comentaris:


Encamp creu que per a Saetde seria “més interessant” una nova concessió que no allargar l’actual - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEncamp creu que per a Saetde seria “més interessant” una nova concessió que no allargar l’actual\nEl cònsol menor, Jean Michel Rascagneres, posa en relleu que amb la disposició del pressupost el màxim d’explotació arribaria a 26 anys i, en canvi, amb el concurs es podrien aconseguir de 50 a 70 més\n15/11/2021 (12:09 CET)\nRascagneres, durant l'acte de presentació de l'exposició de la candidatura pels Mundials del 2027. G.P.\nEl comú d’Encamp considera que, per a Saetde, seria més interessant apostar per una nova concessió que no pas allargar l’actual, que finalitza el 2037. Aquesta segona opció és la que es permetria si s’aprova una de les disposicions contingudes al pressupost per al 2022. Per a la corporació, però, seria millor un nou acord per 50 o, fins i tot, 70 anys, que no la possibilitat d’ampliació continguda als comptes.\nAixí ho ha comentat el cònsol menor de la parròquia, Jean Michel Rascagneres. El mandatari ha indicat que, per ara, es continua treballant, com ja es fa des de temps enrere, en un nou concurs. D’aquesta forma, s’entén que es donaria molt més temps d’explotació de les pistes a canvi de garantir una sèrie d’inversions importants per a Encamp i el Pas de la Casa. “Entenem que aquesta opció és més interessant”, ha comentat.\nPer ara, des de la corporació no s’han posat en contacte amb la societat explotadora de les pistes, Saetde, ni amb el seu màxim responsable, Joan Viladomat. Per tant, no saben si, en cas que s’aprovi la disposició, acabaria fent la demanda. Per això, es manté la feina en l’opció d’un nou concurs per a la concessió.\nAquest hauria de suposar, per una banda, la rescissió de l’actual, amb el corresponent rescabalament per a l’empresa. Per l’altra, un nou termini d’explotació -entre 50 i 70 anys en funció del càlcul de l’equilibri econòmic-. I això, ha volgut apuntar Rascageners, seria molt més temps del que Saetde podria obtenir ara si fes ús de la disposició. Entre els anys restants de la concessió actual i la pròrroga, que caldria encara calcular, tot just es podria arribar a uns 26 anys.


Setmana Europea de la Mobilitat 2021: vadeBike acompanya el boom de la mobilitat sostenible | VadeBike\nDel 16 al 22 de setembre es celebra la Setmana Europea de la Mobilitat, amb l'objectiu de promoure hàbits de mobilitat més sostenibles i saludables, com els desplaçaments amb bicicleta, a peu o en vehicle elèctric. Des de vadeBike et donem algunes claus perquè coneguis més sobre mobilitat sostenible.\nLa Setmana Europea de la Mobilitat va ser celebrada per primera vegada en 1999, i a partir de l'any 2000 compta amb el suport de la Comissió Europea. Es celebra cada any, del 16 al 22 de setembre, realitzant activitats per a promocionar la mobilitat sostenible i fomentant el desenvolupament de bones pràctiques i mesures permanents. Amb el lema “Fes salut. Mou-te de manera sostenible”, la campanya d'enguany aborda quatre qüestions: la salut mental, la salut física, la seguretat i la resposta enfront de la COVID-19.\nJustament, la situació de pandèmia pel Coronavirus ha propiciat un boom en l'ús de bicicletes. Segons la Federació Europea de Ciclistes (ECF), en 2020, les ciutats d'Europa van invertir 1.000 milions d'euros en mesures relacionades al ciclisme a causa de la crisi sanitària. Es calcula que l'any passat es van crear almenys 1.000 quilòmetres de vies ciclistes, adoptant mesures per a suavitzar el trànsit i promovent carrers lliures de cotxes.\nBicicletes i patinets elèctrics: una part important del boom de la mobilitat urbana sostenible\nLes bicicletes elèctriques van acompanyar el boom de la mobilitat sostenible. Actualment, la bicicleta elèctrica representa el 20% de les vendes a Europa. De fet, una de cada cinc bicicletes venudes a Europa en el 2020 va ser elèctrica. I el mateix succeeix amb els patinets elèctrics: en 2021 la demanda d'aquest vehicle va augmentar un 142% respecte a l'any anterior.\nLa practicitat i el preu són algunes dels avantatges que ofereix el patinet elèctric com a mitjà de transport urbà. En aquest sentit, els usuaris el prioritzen davant el transport públic amb la finalitat d'evitar aglomeracions i per a reduir la contaminació. Això ho converteix en el VMP més utilitzat: segons un informe de l'Associació Espanyola de la Carretera, 7 de cada 10 usuaris trien el patinet elèctric.\nL'agost passat, en la Plaça de la Mar de Barcelona, vadeBike va instal·lar la primera estació híbrida, que permet aparcar de manera intel·ligent tant bicicletes com patinets. D'aquesta manera, vadeBike acompanya als usuaris de tots dos vehicles en els seus viatges interurbans.\nEspanya: més de 21 milions de ciutadans utilitzen bicicleta\nEls ciutadans espanyols no són aliens a aquest augment de la mobilitat sostenible. Segons dades del Consell Superior d'Esports (CSD), més de 20 milions d'espanyols, gairebé la meitat de la seva població, utilitzen la bici amb freqüència com a mitjà de transport.\nAquest hàbit és fomentat per les ciutats. Per exemple, el Govern de Barcelona té la intenció que en 2024 el vehicle privat representi menys d'un 20% del total de desplaçaments de la ciutat. Aquestes mesures, sumades a restriccions per a vehicles més contaminants, fa que molta gent s'iniciï en l'ús de vehicles de mobilitat personal.\nAquest augment de l'ús de bicicletes elèctriques va generar diverses necessitats. Entre elles trobem la seguretat de l'estacionament i l'ordenació de les ciutats. Els aparcaments de vadeBike són una solució intel·ligent i segura per a deixar les bicicletes, que evita robatoris, permet guardar el casc, inclou una assegurança bàsica i, especialment, ajuda a l'ordenació urbana.\nSetmana Europea de la Mobilitat: pensant la mobilitat del futur\nMés de 300 ciutats i poblacions espanyoles s'han sumat a aquesta Setmana Europea de la Mobilitat. Una manera de sumar-se a aquesta celebració és considerar aquestes noves alternatives de transport, com les bicicletes elèctriques o els patinets elèctrics. Utilitzar la bicicleta com a mitjà de transport no sols ajuda a reduir les emissions, sinó també millora la teva salut mental i física.


10·06·20 | 13:15\nLa Schubertíada ha anunciat que davant la situació actual arran de la covid-19 l'edició d'enguany serà més breu i amb menys concerts del que s'havia previst en un primer moment. En total, entre el 19 i el 30 d’agost s’han programat nou concerts a la canònica de Vilabertran i un a la basílica de Castelló d’Empúries i, al mes de juliol, dos concerts a Valdegovía, subseu del festival al País Basc. El festival va programar en un primer moment 18 concerts, del 14 al 30 d'agost, a Vilabertran i Castelló d’Empúries. L'èmfasi d’aquesta edició estarà en els quartets de corda, amb el Quartet Casals, Cosmos Quartet, Quartet Gerhard i Cuarteto Quiroga. La pràctica totalitat dels concerts cancel·lats es programaran a l’edició del 2021.\nEl festival aposta per grans obres mestres del repertori com 'Viatge d’hivern', 'La Bella Molinera', el gran 'Quintet per a dos violoncels' i la 'Fantasia per a piano a quatre mans' de Franz Schubert; el cicle 'El cant dels pobles', el Quartet op. 132 i el cicle 'A l’estimada llunyana' de Ludwig van Beethoven; els cicles de cançons 'Rückert i Lieder eines fahrenden Gesellen' de Gustav Mahler; obres d’orgue de Johann Sebastian Bach així com quartets de Haydn, Schubert, Mozart i Boccherini.


Debat–Vermut On és l’agenda lesbiana al feminisme? - dissabte 21 de gener - Ca la Dona, un espai de dones i per a dones\nOn és l’agenda lesbiana al feminisme?\nAmb aquesta pregunta ens vam trobar unes quantes feministes, lesbianes i no, i unes quantes lesbianes, feministes i no, a l’acte organitzat des de Ca la Dona el passat 28 de juny dins de la campanya unitària Lesbiana? Encantada és un plaer.\nPosades a pensar, les assistents vam tractar de fer un repàs a les relacions històriques, i de vegades simbiòtiques del lesbianisme i del feminisme. Per començar, el sols plantejament d’aquesta pregunta denotava una inquietud detectada especialment per bona part de les lesbianes que dediquen les seves energies al, i des del moviment feminista. A aquell acte, ens vam plantejar que alguna cosa curiosa està passant si podem sentir una possible no presència del lesbianisme als actes públics del moviment. I no ens referíem a la presencia física, doncs haver-ne, n’hi ha a tot arreu, de lesbianes. Vam trobar una paradoxa de la vida, que ara que lesbiana ha deixat de ser una paraula que tant costava de dir en veu alta, i ara que la visibilitat ha crescut amb les cotes d’audiència més televisives, vam trobar sorprenent doncs, que lesbianes feministes ens sentíssim invisibles precisament al sí d’un moviment que des dels seus orígens ha estat bandera de la notabilitat del lesbianisme.\nAquesta sensibilitat feia pensar a algunes dones en una fins ara desconeguda insensibilitat, i va fer-nos tantejar les raons i els accents del com, del quan i del per què d’aquesta insòlita situació. I vam trobar-nos amb un debat força interessant, i amb una clara conclusió: hem de fer molta reflexió.\nEs tracta de fer una anàlisi sobre si efectivament hi ha un descuit, com i perquè, de la cara més pública del moviment feminista amb les lesbianes, i sobre la presència del lesbianisme com a eix transversal del feminisme (si parlem de violència domèstica, parlem de les lesbianes?, i així fins a l’infinit). Es tracta d’assolir aquesta reflexió des de la responsabilitat més col•lectiva, del feminisme i del lesbianisme, i és per això que ens hem proposat de continuar aquest debat al si del feminisme i al si del lesbianisme.\nA l’acte del 28 de juny del 2005, vam constatar que, en tot cas, ens calia fer un procés de recuperació de l’espai lesbià al conjunt del discurs feminista, i que ens calia invitar a totdon a fer un procés de pensament respecte a la pregunta del milió: On és l’agenda lesbiana al feminisme? On és el lesbianisme al feminisme? On volem que hi sigui?\nÉs per això que volem aconseguir que aquesta reflexió sigui portada a tots els espais feministes, els lesbianes i els que no ho són. Es a dir, proposem un debat intern per part dels grups, i de les dones que formem l’espai, físic i polític, que ens vertebra, que és Ca la Dona. I proposem fer aquest debat partint d’un text ja escrit, i elaborat pel Grup de Feministes Lesbianes de Barcelona, que hem trobat adequat com a punt de partida. Ens referim a la ponència: El vestit nou de l’Emperadriu (penjada a la web del grup: http://www.lesbifem.org/ )\nSi ens posem totes a pensar, i a creuar les diferents perspectives, serem capaces de tenir, entre totes, una visió col•lectiva de què ha passat, i una visió col•lectiva de com reconduir aquest desequilibri del discurs lesbià del feminisme.\nProposem un debat atent i tranquil, on cada conclusió compta, i proposem un recull d’aquestes conclusions, preferiblement per escrit, per fer una posada en comú.\nMoltes salutacions, lesbianes i feministes!.\nTALLER DE JOGUINES RECICLADES - diumenge 22 de generPresentació del llibre Cuentos Africanos de Remei Sipi - dimecres 18 de gener


Cucanya és el país on desguassa el corn de l’abundància. A Cucanya hi ha de tot i pler. Allí totes les gallines són ponedores i totes les bótes són de sant Ferriol, i a sant Antoni li pesen les butxaques de tants diners com li donen.\nTambé en diuen Xauxa. Diu que un temps hi estàvem, i és vera que uns quants es cordaven l’armilla amb botons d’or; però sempre eren uns altres, jo només els veia passar. Al camí ral de la riquesa sempre n’hi ha més que miren, del marge estant, que no que corren. Ara diu que els han expulsat del Paradís, però jo no m’ho crec gaire, perquè els cucanyers hi són sempre, a la vista de tothom o amagats com les fet-fets a l’hivern.\nI és que Xauxa o Cucanya és un reialme particular, un país dins el país, un estat benestant dins l’estat malestant, amb un exèrcit de peons estarrufats que tothora els fan reverències. És com la màfia. Una mena de pàtria invisible enllà de la qual vivim els altres, els que carreguem el feix, com sempre. Ça enrere, a Vilafranca de Bonany cantaven una cançó que evoca amb aquesta lletra el lloc i el temps –no gens mítics– de Cucanya:\n“A sa terra de Cucanya,\nqui no és belitre no hi viu;\nqui manco hi sap, més hi diu;\nqui manco hi posa, més guanya.”\nNo em digueu que la cançoneta no té l’aire de les misèries que són veritat sempre.\nEtiquetes de comentaris: Crisi. Capitalisme. Cultura popular


Dàmaris Gelabert ‘mourà el cos’ a Tarragona el pròxim maig | Diari de Tarragona\nLa musicoterapeuta i autora de cançons infantils presentarà el seu nou espectacle familiar a la Tarraco Arena el dia 10\nImatge promocional de l’espectacle ‘Mou el cos’ de Dàmaris Gelabert. FOTO: CEDIDA\nUn concert per ballar i moure’s sense parar des del primer minut és el que promet l’últim espectacle Mou el cos de la musicoterapeuta, pedagoga i autora de cançons infantils Dàmaris Gelabert. El concert, destinat a un públic infantil i familiar, se celebrarà el pròxim 10 de maig a la Tarraco Arena (18 hores).\nLa cantant i compositora s’acompanya d’una flamant banda on, a més de la seva veu principal, destaquen els acompanyaments vocals de Laia Martínez i Julen Gerrikabeitia, la trompeta de Gregori Hollis, el saxo tenor de Francesc Vidal, les guitarres d’Adrià Martínez, la bateria de Coqui Castells, el baix de Dimas Corbera i els teclats de Marc Mas, mentre que Adrià Gómez i Pau Bosch s’encarreguen de les llums i el so, respectivament.\nDàmaris Gelabert és una de les autores de cançons infantils més reconegudes de Catalunya. En els últims vint anys ha editat fins a setze discs de cançons, començant pel conegut Tot sona! (1998) i acabant per l’últim És l’hora de l’orquestra, del passat 2019. Totes elles són peces musicals que es poden utilitzar com a eina d’aprenentatge, sigui a les escoles o dins de l’àmbit familiar.\nAmb una intensa agenda d’actuacions, Gelabert compta amb un canal de YouTube amb gairebé dos milions de subscriptors, en el qual es poden trobar tots els vídeos que ha enregistrat. Així mateix, després d’haver rebut el Botó de Plata fa uns mesos, recentment ha estat reconeguda amb el Botó d’Or de Youtube, un premi que reconeix el treball de creadors i creadores i que mostra l’esforç i les ganes per fer arribar a les llars i les escoles una música plena de continguts i útil en la formació d’hàbits i rutines, d’ensenyaments bàsics i de valors educatius dels infants.\n‘És l’hora de l’orquestra’\nEl nou treball de la musicoterapeuta i Tot Sona Records té com a objectiu apropar tota la família al meravellós món de l’orquestra i de la música simfònica. El disc és un nou volum de la col·lecció És l’hora de …, que van iniciar amb l’edició del disc És l’hora del Jazz. Una proposta que pretén apropar els infants a diferents estils i formacions a partir del repertori de les nostres cançons.\nEl disc És l’hora de l’orquestra inclou èxits com Bon dia, Els dies de la setmana, L’hora de fer música i l’estrena de la cançó És l’hora de l’orquestra, arranjats i orquestrats per l’Àlex Martínez i interpretats per l’Orquestra Simfònica del Vallès, sota la direcció de Xavier Puig, amb la participació del Cor de Petits i Cor de Mitjans de l’Orfeó Català i de l’Eloi Gómez a la veu.\nFallece el creador de las figuras Lego, el danés Jens Nygaard Knudsen


Oficina de Turisme de Pratdip i Centre d'Interpretació de la Serra de Llaberia | Terres de Mestral\nOficina de Turisme de Pratdip i Centre d'Interpretació de la Serra de Llaberia\nEl Centre d’Interpretació de la Serra de Llaberia i Oficina de Turisme de Pratdip dóna a conèixer al visitant els principals llocs d’interès, història i llegendes així com els diferents serveis d’allotjament, restauració i activitats que ofereix el territori.\nEl centre, amb una atractiva i captivadora presentació, compta amb tres espais temàtics. El primer d’ells, l’espai informatiu de la Serra de Llaberia, està situat a l’entrada del recinte i està pensat per explicar als visitants els valors naturals i culturals de la Serra així com els serveis, les infraestructures i les activitats turístiques que s’hi desenvolupen.\nEl segon és l’espai informatiu del municipi de Pratdip, on s’hi exposen i expliquen els recursos turístics i culturals més rellevants del municipi. El primer i el segon àmbit comparteixen un espai on els interessats poden rebre informació personalitzada sobre qualsevol qüestió relacionada amb la Serra de Llaberia, amb el municipi de Pratdip.\nEl tercer espai, anomenat l’espai d’interpretació del món mitològic, es troba una vegada travessada la primera sala i el punt d’atenció personalitzada als visitants. Així doncs, un cop el visitant s’endinsa en aquesta nova atmosfera, es recrea un espai molt més misteriós, amb jocs de llums clarobscurs per tal de donar una misteriosa decoració i explicar històries màgiques i mitològiques.\nDe dilluns a divendres de 10 a 14h. Caps de setmana i festius de 10h a 13h.\nPlaça de l'Església, 1.\nVideo of Casc Antic de Pratdip - Casco Antiguo de Pratdip


Multa per promoure teràpies pseudocientífiques – El Blog de La Torre\nMulta per promoure teràpies pseudocientífiques\nJosep Pàmies i la seva associació ja acumulen 720.001 euros per promocionar l’MMS coma cura de l’autisme\nLa Generalitat ha imposat tres multes per un valor total de 720.001 euros a l’associació de plantes medicinals coneguda com Dolça Revolució. El motiu de la sanció a Josep Pàmies, que està a càrrec de l’entitat, és la promoció de productes pseudocientífics contra el càncer, la leucèmia i l’autisme, entre altres.\nLa multa més greu és conseqüència de la celebració d’un congrés en què es promocionava el MMS -un derivat del lleixiu prohibit per l’Agència Espanyola de Medicaments des del 2010- com una cura per l’autisme. Més enllà de l’ús que se’n faci, el sol fet de promoure un producte prohibit ja suposa un delicte contra la salut pública.\nEn qüestió de dos mesos, Pàmies i la seva associació ja sumen tres multes. La primera va ser de 30.000 euros per vendre plantes medicinals com a curació de diferents malalties. L’única multa abonada, de moment, és la primera, després d’arribar a un acord que va reduir la sanció a 18.000 euros.\nTant Pàmies com Dolça Revolució s’han revelat contra les mesures preses per la Generalitat i han al·leguen que no és res més que “un intent de persecució de les activitats destinades a l’autogestió de la salut”. També han afirmat que les denúncies “són un atac a la llibertat d’expressió i d’informació”.\n2 Novembre, 2018 31 Octubre, 2018 elblogdelatorre\nAnterior Entrada anterior: Les receptes més bones per a la tardor\nSegüent Entrada següent: Els millors vins catalans de l’any


Presenten Decidim SPT, una plataforma digital per promoure processos participatius a Sant Pere\nL'objectiu és que la ciutadania participi i doni la seva opinió en aquelles qüestions que afectin el municipi.\nPublicat 13/11/2019, Sant Pere - Societat\nEl Consell Municipal Cultural celebrat dimarts a la sala de plens. (Foto: Griselda Castells).\nSant Pere presenta una nova eina de debat i participació oberta a tots els ciutadans Decidim SPT. És una plataforma digital que té l'objectiu de promoure processos de participació ciutadana online. Es va donar a conèixer aquest dimarts al vespre en el decurs del Consell Municipal Cultural que es va fer a la sala de plens de l’Ajuntament. La regidora de Participació Ciutadana, Griselda Castells, explica que “la idea és que la ciutadania pugui participar i donar la seva opinió en temes diversos que afectin al poble” i ja siguin proposats pel mateix consistori, les entitats o col·lectius de Sant Pere. Alhora afegeix que “ha de servir com un espai més de relació, treball i participació dels veïns i veïnes”, tot i que també es mantindran “les consultes en paper, ja que no tothom fa servir les plataformes digitals”.\nDes de la regidora de Participació Ciutadana juntament amb una persona que està realitzant les pràctiques de formació durant un mes i mig a l’Ajuntament s’està treballant en aquesta nova eina que s’ofereix des de la Diputació de Barcelona. Castells assegura que la plataforma “és intuïtiva i fàcil d’utilitzar una vegada registrat” i que està vinculada al DNI “per tal que una persona no voti més d’una vegada”. En la plataforma s’hi poden penjar “diferents processos” per conèixer l’opinió de la ciutadania com “enquestes o aportacions”, entre altres. La previsió és que “abans d’acabar l’any” es pengi el primer procés participatiu. Actualment la pàgina ja està oberta i tothom qui vulgui ja es pot registrar.\nPer altra banda, el Consell Municipal Cultural va tractar altres qüestions. Es va fer una valoració de la festa major i del buidatge de l’enquesta que es va repartir entre els ciutadans. La conclusió, segons la tècnica de Cultura, Maria Àngels Vázquez, és que “hi ha hagut més participació que altres anys entre les de paper i les digitals”. També es va parlar dels actes que se celebraran aquest novembre, desembre i gener en el marc del Nadal com és el Cicle de Música a l’Envelat o la Marató de TV3. Vázquez diu que es va acordar que els actes de la Marató es portaran a terme el dia 15 de desembre a la tarda enlloc del matí, tal com es feia els altres anys, pel fet de coincidit amb la portada de la llum de la pau per part de l’Agrupament Mestral. D’aquesta manera “no se solaparan dues activitats importants”. També es va posar sobre la taula el nou reglament per a l’ús de l’envelat.


El 21 de gener se celebra la festa patronal de Santa Agnès. A causa d'aquesta festivitat, al petit poble de Santa Agnès de Corona, pertanyent al municipi de Sant Antoni, es realitzen activitats organitzades per a tota la família repartides al llarg de pràcticament dos mesos: fires d'artesania, tornejos de pesca o una volta cicloturística, són algunes de les activitats que es podran realitzar aquest any. Una de les més populars però, és el passeig nocturn sota la llum de la lluna plena a través dels camps d'ametllers, Llum d’ametllers, en la que es realitza un recorregut a peu des de Sant Antonio fins a Corona. Cal recordar que en aquestes celebracions no pot faltar el pa amb sobrassada i el vi pagès.\n[Al següent enllaç podreu trobar el díptic publicat pel Ajuntament de Sant Antoni per aquest any 2017: FESTES DE SANTA AGNÈS DE CORONA 2017]\nSanta Agnès és un dels pobles que es manté fidel a l'Eivissa més autèntica i tradicional: l'Eivissa d'interior, rural i d'agricultors; aquella Eivissa més allunyada dels Happy hours, la música i de les discoteques. Entre els seus principals atractius està la calma que impera i la seva petita església del S. XIX que alberga una talla de Nuestra Señora del Rosario.\nÉs però, de rellevant bellesa i ben coneguda pels eivissencs, la seva plana: El Pla de Corona. En ella trobem grans extensions d'ametllers cultivats que floreixen durant els mesos de gener i febrer, deixant-nos veure un paisatge cobert per un mantell blanc gràcies a les seves flors. Un lloc idíl·lic per realitzar una excursió a peu o amb bicicleta, en el qual és impossible no impregnar-se per les olors i els colors de la naturalesa de l'Eivissa més rural.\nEn les proximitats del poble, hi ha un altre paratge en el que els cinc sentits de tot ésser humà es connecten amb la naturalesa. Es tracta de Ses Balandres, popularment conegut com Les Portes del Cel. Una sendera que, si es realitza a peu és una altra travessia d'allò més agradable, ens dóna accés a un bell penya-segat enmig d'un verd bosc de pins.\nVàries són les rutes que es poden realitzar en els voltants d'aquest poblet ple d'encant i història, i moltes les vivències que en ell s'amaguen. Un lloc a visitar i gaudir, però sobretot, Santa Agnès és un lloc a descobrir.\nImatge obtinguda del portal web de l Oficina de Turisme de Sant Antoni de Portmany: visit.santantoni.net


Bernardo Coves Tomas | Club d’escacs Alberic\n← Circular 29; 9 de 10\nAutonòmic Rellamp Equips →\nBernardo Coves Tomas\nPublicat el 16 desembre 2018 per Xavi\nUna persona que porta molt de temps gaudint dels escacs allà on ha estat, perquè ha rodat per uns quants llocs, però el que ara ens interessa a nosaltes, és que és un dels jugadors que es proposaren formar un club en Alberic, allà pel 1961, i és l’únic que queda en actiu de tots els integrants d’aquells atrevits.\nQuan em vaig fer càrrec del club, un membre de la junta directiva me va proposar fer una pàgina web, i en ella poder recopilar tota la història que es puga del club. Començarem a preguntar fets, tornejos, actes i més coses que s’haguera organitzat i gràcies a eixe treball, en la web del club www.escacsalberic.com/tornejos en l’apartat d’individuals es pot vore uns quants tornejos disputats pels nostres membres, des de fa uns quants anys.\nPerò no va ser fins el 2013 quan vaig jugar en Mislata que en l’última ronda vaig jugar contra Bernardo i me va dir que ell va estar present al fundar el Club Escacs Alberic, realment, me vaig quedar fòra de joc, perquè no havia vist el nom d’ell, i sí, desprès de vore el que hi havia escrit, sí que estava, però com sempre mirava jo en els membres principals de la junta directiva, no el vaig vore (apartat “Qui som”) perquè està com “vocal”.\nAhir, desprès de jugar l’Autonòmic per equips, ens ajuntàrem uns quants de nosaltres per deixar constància del nostre agraiment pel seu temps dedicat al nostre club en primer lloc i als escacs durant tot este temps, GRÀCIES PER TOT i esperem que les ganes de participar continuen per molt de temps.


Anuncis DISTRIBUïDORS TARADELL - Classificats.net\nAnuncis / Barcelona / Osona / Taradell / Serveis i m´ofereixo / distribuïdors Taradell\nAnuncis classificats distribuïdors Taradell\nDe 1 a 0 de 0 anuncis de distribuïdors Taradell\nAnuncis distribuïdors Taradell\nConsulta anuncis classificats de distribuïdors Taradell. Publica el teu anunci de distribuïdors Taradell, és gratis a Classificats.net. Contacta amb els anuncis de distribuïdors Taradell directament, per telèfon o correu electrònic.\nClassificats distribuïdors Taradell\nConsulta tots els anuncis de distribuïdors Taradell que han publicat els usuaris\nBusca i troba distribuïdors Taradell\nEstàs a la secció de distribuïdors Taradell del portal d'anuncis gratis. Busca, troba, compra, ven, demana, regala, informa, ajuda o coneix gent a Classificats.net. Tots els anuncis de distribuïdors Taradell són gratis. Busca i contacta.\nGent interessada en distribuïdors Taradell\nBusca, troba i contacta amb gent que ofereix: Anuncis classificats distribuïdors Taradell


Mil veïns de Terrassa es mostren a favor de la prulalitat però no superen els 1.500 xenòfobs\nEls veïns de Farga de Banyoles demanen fer fora del poble una mesquita\nDevers 1.000 persones es varen concentrar pacíficament sobre les 19 hores d'ahir a la plaça de l'Ajuntament de Terrassa, per llegir un manifest firmat per 111 entitats en el qual es va rebutjar «la violència de tipus racista viscuda en els darrers dies en el barri de Ca N'Anglada», que va reunir despús d'ahir a 1.500 manifestants contra la presència àrab i va causar una agressió a un magrebí per part de 150 joves. Durant la concentració, que va durar tres quarts d'hora, es va llegir el manifest, primero en àrab i després en català.\nD'altra banda, el batle de Banyoles, Pere Bosch, no descarta traslladar la mesquita d'aquesta població si els veins i el col·lectiu musulmà del barri de La Farga estan d'acord. Bosch va explicar que estudiarà la possibilitat de legalitzar el centre perquè seria la manera d'evitar que es creï un guet. «S'ha de parlar amb les parts i arribar a una solució que satisfaci a les dues parts el més aviat possible», va afegir.\nEl batle va afirmar que s'havia sobredimensionat la polèmica que va començar amb la recollida de més de 300 firmes dels veins de La Farga perquè es tanqui la mesquita que hi ha en aquest barri. Banyoles és una població de 15.000 persones, de les quals devers 1.500 són musulmanes. Aquest col·lectiu creu inconstitucional el trasllat sense consentiment o la no permissió de la mesquita. Les oracions comencen a les 5'45 del dematí.


Masterclass de la Xusa Serra sobre compartir les pèrdues, el dol i la mort per l'alumnat de segon d'Educació Infantil i de primer d'Animació Sociocultural i Turística de l'Institut Ribot i Serra.\nLa Xusa Serra va compartir amb nosaltres, en la seva vessant d'infermera de cures paliatives, com la mort forma part de la vida, tot i que ens entestem a amagar-ho i no parlar-ne mai. Ella hi treballa diàriament i reclama deixar sortir totes les emocions, sense por ni vergonya, que aquest procés sempre comporta.\nCom a professionals de l'educació i com a persones hem de (aprendre a) cuidar i cuidar-nos i hem de transmetre als col·lectius amb els que treballem com fer-ho.\n"La vida de los muertos también está en el recuerdo de los seres vivos"\nAl llarg de l'últim segle observem una important transformació social i cultural encaminada a potenciar la cultura de la salut, l'oci, l'estètica i el confort. Aquesta forma de percebre la vida, positiva en molts aspectes, ha originat profundes transformacions en la forma de viure diferents moments relacionats amb les pèrdues, el dol i la mort. En poc temps hem passat de viure les malalties i la mort dins de les llars, on les pròpies famílies tenien cura dels seus malalts, els nens convivien i aprenien dels moments relacionats amb les pèrdues, a considerar-ho com un fet desconegut, aïllat, desagradable i incòmode.\nXusa Serra és infermera i fa anys que acompanya persones en el moment de la mort. Amb la seva veu dolça i calmada transmet tranquil·litat en un moment clau de la vida, el final, i ajuda els familiars a participar d’aquest procés i acomiadar-se.\nPares, mares i professionals de l'Educació disposen de molta informació sobre el Cicle de la Vida, però manifesten una manca de recursos i coneixements sobre les pèrdues, el dol i la mort, com a part fonamental del Cicle i indispensables generadors de Vida. Persones amb el compromís de transmetre valors i coneixements a futures generacions, senten tenir les mans buides per tractar aquesta dimensió de la Vida des d'una perspectiva personal, cultural, social i educativa. La mort i el dol també les hem de fer en grup, en comunitat.\nActualment som poc conscients que durant el nostre temps de vida tindrem bons moments, però també pèrdues, malalties, processos de dol i també la mort d'algun ésser estimat. Moments relacionats amb la pèrdua, on el procés de dol dependrà de la importància del perdut.\nEns va explicar que el dol és un procés i que ha de durar el que duri (de 2 a 5 anys) i que ha de ser un dol actiu. "Els rituals, per exemple, són molt importants perquè ens consolen i ens ajuden a afrontar aquell fet. Hem de tenir en compte que no hem de tancar les emocions, les hem de deixar sortir i expressar-les. Això és fer un dol actiu i és el que permet mirar endavant."\nLa nostra societat viu una actitud de negació davant el dolor, els processos de dol i al mateix temps, una pèrdua de rituals que dificulta l'expressió de les emocions i complica el procés. Relacionat amb aquesta negació social observem un augment de la sobreprotecció dels nens/es i joves, destinada a evitar que visquin situacions de dolor emocional, però per altra banda hi ha un augment de trastorns emocionals en els més joves precisament als Països econòmicament més desenvolupats .\nLa Xusa acaba de publicar el llibre I jo, també em moriré?, en què aborda el tema de com parlar de la mort amb els nens i les nenes. Una qüestió que resol simplement: “Se’ls hi ha d’explicar amb tota naturalitat”, no mentir i s'ha de respondre a les seves preguntes (tècnica gallega).\n"Els nens i les nenes" , diu la Xusa "estan preparats per rebre qualsevol notícia, però no per a les mentides. No entenen que els diguem mentides. Se’ls ha d’explicar la mort amb tota naturalitat. No cal esperar que passi alguna cosa a la vida del nen o la nena per parlar-li de la mort. Hem de respondre a totes les preguntes que facin. Per exemple, quan veuen un llangardaix mort o un ocell ferit pot ser un bon moment. Han d’entendre que tots els éssers vius tenim un cicle i no hem de viure com si el temps fos per sempre. Avui en dia ho sembla, els missatges que rebem des dels anuncis, la televisió... són com si la joventut durés per sempre, i ells han de saber que això no és així."\nEls nens i les nenes queden en una greu situació de vulnerabilitat emocional ja que acaben vivint en soledat un procés que els importa i els produeix dolor. Des de Duelia i GestDol tracta diferents aspectes relacionats amb la forma en què els nens viuen i conviuen amb el dolor.\nXusa, gràcies de tot cor!


Riberaonline.info - Priorat, Ribera d'Ebre i Terra Alta: El PSC EXIGEIX EXPLICACIONS CONVINCENTS DAVANT DEL DESGAVELL DE XIFRES DE CASOS POSITIUS PEL CORONAVIRUS\nEl PSC EXIGEIX EXPLICACIONS CONVINCENTS DAVANT DEL DESGAVELL DE XIFRES DE CASOS POSITIUS PEL CORONAVIRUS\nLa setmana passada el departament de salut a les Terres de l'Ebre ens oferia un espectacle lamentable, on de sobte d'un dia a l'altre, del dia 18 al dia 19 de maig apareixien 91 casos positius més de coronavirus. Sense donar cap mena d'explicació perquè realment això no havia succeït i que, presumiblement i de manera aleatòria, anaven repartint pel territori aquests nous casos.\nEs veu que no en teníem prou, i avui ens han ofert un altre nou episodi de descontrol de dades. Hem passat d'haver-se registrat 324 casos positius confirmats aquest dimarts passat, dia 26 de maig, a tenir-ne 322 casos positius el dimecres, és a dir 2 casos confirmats menys d'un dia a l'altre, segons dades del mateix departament de salut, així com lamentablement s'ha registrat un altre mort, després de dies sense tenir-ne cap.\nPresumiblement aquestes dades deuen ser polítiques, arran de les declaracions de la Consellera Alba Verges la setmana passada " Quien sabe lo que pasa en Catalunya somos nosotros". Més aviat el que es fa aquí a Catalunya és manipular-les, tal com ens van transmetent la informació.\n"A la vista d'aquestes dades ja no és que no solament no ens fiem nosaltres del departament de salut, sinó que crec que ningú se'ls creu, com vam veure la setmana passada en declaracions dels socis de govern. Exigim no solament explicacions sinó responsabilitats als gestors. La ciutadania es mereix certeses i transparència, no podem continuar així". Ha afirmat Manel de la Vega 1r. Secretari PSC Terres de l'Ebre.


El programa de pràctiques La Dipu t'Eurobeca ha sigut reconegut per la publicació Le Figaro Étudiant com un dels 14 millors per a realitzar pràctiques, situant a la Diputació de València per davant d'altres entitats com la Cambra de comerç britànica i Microsoft Europea.\nJoves europeus han realitzat les seues valoracions sobre els al voltant de 360 programes que actualment trobem a Europa, basant-se fonamentalment en sis criteris clau: la qualitat de les pràctiques i del contracte, l'aprenentatge, la supervisió, la remuneració, l'entorn de treball i les oportunitats per a la seua posterior carrera laboral.\n“Aquests elements bàsics que ens demanen els joves són, precisament, els que més hem tingut en compte a l'hora de crear l'estratègia de Gestió i Tornada del Talent, per la qual cosa és una excel·lent notícia per a nosaltres el saber que anem pel bon camí”, ha assegurat el diputat Bartolomé Nofuentes, responsable de l'Àrea de Projectes Europeus de la Diputació de València i del programa la Dipu t'Eurobeca.\nLa nova edició de les Eurobeques ja està en marxa, en les pròximes setmanes es coneixeran les destinacions per a realitzar les pràctiques i els joves aspirants podran començar a presentar les seues candidatures. Enguany compta amb un pressupost de 408.723 euros i, com a gran novetat, presenta la possibilitat d'afegir a la primera part de pràctiques a Europa, una segona fase en els ajuntaments valencians.\n“La nova Diputació vol estar, més que mai, al costat dels alcaldes; per açò, hem volgut que també els ajuntaments aprofiten l'experiència que els joves han adquirit a Brussel·les i altres ciutats europees on han ampliat la seua formació”, ha explicat Nofuentes, en referència a la part de tornada del talent en la qual des de la Corporació s'està treballant.\nEl programa de Gestió i Tornada del Talent, al que la institució provincial ha destinat més de quatre milions d'euros, s'articula en tres línies de treball: La Dipu et beca, destinada a joves estudiants universitaris i de cicles formatius; les beques de postgrau, per a llicenciats; i La Dipu t'Eurobeca, que permetrà als llicenciats realitzar pràctiques a Europa.\nAquest reconeixement se suma a uns altres, com el rebut en 2015 per l'entitat social InternsGoPro amb l'etiqueta europea de Qualitat de Programes de Beques en l'Estranger i la nominació al premi de Millor Programa Públic de Tornada i Atracció del Talent 2016 que lliuren la startup Olé i la startup Europe Awards.


Com podem saber si un ou està roín o caducat? - Entrenosotros | Consum\nCom podem saber si un ou està roín?\nEt contem un truc molt útil i senzill per a detectar ràpidament si un ou està roín o caducat. Descobrix-ho!\nL’ou és un dels aliments més complets que hi ha i també un dels més consumits en tot el món. S’utilitza per a plats dolços i salats i es pot preparar de mil maneres: fregits, bullits, en truita, remenats, passats per aigua... Eixa versatilitat i el ric contingut nutricional fan que els ous siguen un aliment imprescindible en les neveres de la majoria de cases.\nA voltes, sobretot quan llevem els ous del seu envàs original, tenim dubtes sobre si l’ou pot estar passat o caducat. Cal recordar que si guardem un ou massa temps sense consumir, si és sotmés a canvis bruscos de temperatura o el seu emmagatzematge no es fa a la temperatura adequada i en condicions d’humitat correctes, este aliment es pot fer malbé i no ser apte per al consum. Consumir un ou en mal estat pot produir intoxicacions perilloses, sobretot en els mesos més calorosos; per això, si tenim dubtes, és millor que ens assegurem que l’ou no estiga roín. Com? Amb este truc senzill podràs saber si un ou està roín o està en bones condicions per a consumir-lo.\nConsumir un ou en mal estat pot produir intoxicacions perilloses, sobretot en els mesos més calorosos\nCom podem saber si un ou està caducat?\nPer a saber si un ou està roín o caducat només hem d’omplir un got amb aigua i ficar l’ou dins. Segons si l’ou s’afona o flota, significarà una cosa o una altra:\nSi l’ou s’afona ràpidament i es queda en posició horitzontal vol dir que l’ou és fresc.\nSi s’afona lentament però es queda al fons en posició vertical, l’ou no és fresc però encara es pot consumir.\nSi l’ou no s’afona i es queda flotant en la superfície, està roín. Els gasos que genera la matèria orgànica quan es descompon són els causants que l’ou flote, així que el millor serà que el tirem.\nHi ha altres trucs per a saber si un ou està caducat, amb la vista i fins i tot per mitjà de l’oïda. Si quan trenquem la corfa, el rovell està dur i ben definit i la clara també té els límits ben definits, l’ou està fresc. Com més aiguada estiga la clara, menys fresc estarà l’ou, però encara es pot consumir. Una altra opció per a comprovar si un ou està roín és arrimar-lo a l’orella i agitar-lo. Si sentim que el rovell colpeja la corfa, l’ou està en mal estat.\nSi sentim que el rovell colpeja la corfa, l’ou està en mal estat\nQuan es considera que un ou és fresc?\nLa gallina pon l’ou en la setmana 0, i a partir de la setmana 3 s’haurien de retirar els ous de la venda; els ous caduquen per data d’etiquetatge en la setmana 4 (comencen a perdre les seues propietats organolèptiques), i s’ha de tindre precaució en el consum a partir de la setmana 6.\nPel que fa a la frescor d’un ou destinat a l’alimentació humana, en certs països, com els estats membres de la Unió Europea, es considera amb la denominació d’“ous frescos” els que estan destinats a un consum en un termini de 28 dies des que la gallina els pon. La denominació “extrafrescos” limita este termini a tan sols nou dies.\nTens dubtes? Millor comprar ous frescos!


Solidaritat amb la lluita obrera basca; davant la repressió, solidaritat internacionalista. – Coordinadora Obrera Sindical\nEstem veient amb preocupació aquests dies com les legítimes reivindicacions del poble treballador basc i la seua lluita contra la precarietat laboral i els expedients de regulació d’ocupació (ERO) estan sent reprimides i trobant per única resposta repressió, detencions i violència policial.\nEl dilluns 22 van ser les quatre detencions efectuades per la Policia Nacional contra integrants de la Xarxa d’Autodefensa obrera (Bilboko Langile Autodefentsa Sarea) de Bilbao (País Basc). Detencions esdevingudes en el marc del conflicte laboral i la lluita que aquest col·lectiu duu a terme en solidaritat amb una extreballadora (també detinguda) de l’empresa Limpiezas Arana per explotació laboral i acomiadament improcedent. Dijous que ve dues persones més hauran d’acudir a prestar declaració per aquest mateix motiu.\nDurant el dimarts, han sigut tres els treballadors bascos detinguts. Detencions esdevingudes després d’una salvatge càrrega de l’Ertzaintza. El marc en aquest cas un piquet obrer que intentava impedir l’entrada d’esquirols a la fàbrica Tubacex de la localitat alabesa de Laudio. Tenim present la lluita de la plantilla d’aquesta empresa contra un ERO que amenaça a 150 persones de les 800 que integren la plantilla dels centres de Laudio i Amurrio. La resposta a la vaga indefinida que va començar contra aquest ERO el passat 15 de febrer ha sigut també repressió i violència.\nDavant aquests inacceptables atacs a la classe obrera basca des de la Coordinadora Obrera Sindical que volem manifestar:\n• La nostra solidaritat internacionalista amb els i les treballadores detingudes i l’arxiu de tots els càrrecs que pesen contra elles.\n• El nostre suport a la lluita de la classe obrera basca i especialment a la plantilla de l’empresa Tubacex.\n• Secundem les crides a la mobilització obrera tant al País Basc com als Països Catalans, i arreu del món, en defensa dels nostres drets socials i laborals.\nPerquè la solidaritat és la tendresa dels pobles, que visca la lluita de la classe obrera!\nSecció Sindical de LAB a Tubacex: https://twitter.com/labtubacex\nBilboko Langile Autodefentsa Sarea: https://www.facebook.com/Bilboko-Langile-Autodefentsa-Sarea-117942216256838/ https://twitter.com/BilbokoS\nValoració de la vaga dels i les treballadores de la funció pública als Països Catalans al sud de l’Albera. El 28 d’octubre […]\nPrevious post Fem créixer la campanya BDS contra l’apartheid israelià\nNext post La Fundació Hospital Sant Joan Baptista de Sitges reprimeix l’acció sindical


Estats Units protagonitza la decepció més gran i no serà present a Rússia - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEstats Units protagonitza la decepció més gran i no serà present a Rússia\nj. a. 11.10.2017 | 23:43\nHernán Gómez, tècnic panameny Alejandro BolÍvar/efe\nLlàgrimes de Christian Pulisic\nMolta gent pensava que la no presència d'Argentina al mundial de Rússia podria ser la sorpresa més gran. Al final, no va passar, però pocs es podien imaginar que aquesta arribaria pocs minuts després procedent d'uns milers de quilòmetres més al nord. Estats Units va quedar sense cap possibilitat, ni tan sols a la repesca, de ser present a Rússia l'estiu vinent després de caure de manera inesperadíssima al camp de Trinitat i Tobago. La selecció representativa de les illes caribenyes, que ja estava eliminada, va superar els nord-americans per 2-1 i va permetre que Panamà, de manera polèmica i directa, i Hondures, a través d'una eliminatòria posterior que ha de guanyar a Austràlia, puguin ser a la fase final.\nCop per al 'soccer'\nPer a un país en el qual el futbol, al qual ells anomenen soccer, ha evolucionat tant en els darrers anys, no ser present a la cita mundialista és un cop molt dur. També ho és per a la FIFA, que veu com marxa un mercat televisiu en auge. L'equip de Bruce Arena havia fet un pas gairebé decisiu en derrotar Panamà divendres passat i només necessitava un empat per classificar-se de manera directa. Però Trinitat i Tobago es va avançar amb dos gols, un en pròpia porta d'Omar González i un altre de Jones. La nova estrella dels Estats Units, el davanter del Borussia Dortmund Christian Pulisic, va reduir la diferència, però el salvador empat no va arribar.\nA més, es van donar els altres dos resultats nefastos. Panamà, que perdia contra la ja classificada Costa Rica per 0-1, va empatar mitjançant Gabriel Torres en un gol molt polèmic ja que no s'arriba a determinar si la pilota traspassa la línia de gol. Dos minuts abans del final del partit, Román Torres va fer el gol històric que classifica Panamà per al seu primer mundial. Juntament amb Islàndia, seran els debutants a Rússia, a l'espera del que encara pugui fer Burkina Faso a Àfrica. Paral·lelament, la tempesta perfecta va destrossar els Estats Units amb la victòria d'Hondures contra el també classificat Mèxic. Els catrachos van remuntar dues vegades i, d'estar gairebé eliminats, es trobaran ara una segona oportunitat contra uns australians que no semblen en el seu millor moment. Mentrestant, el gran gegant nord-americà jeu estabornit a terra.\nDesastre per a Xile, que queda fora. Esports\nFestival maradonià de Messi amb la selecció. Esports


Columna de paper: Perduts en la foscor\nMaria Josep Escrivà dilluns, de maig 18, 2015\nMolt bona reflexió. Gràcies. Jo també votaré, pels mateixos motius que tu. I perquè, en general, estic segura que ens mereixem un País Valencià millor, poble a poble. I això es fa des de la base de la societat, però necessitem uns representants polítics que siguen la veu d'aquesta base social. Crec, a pesar de la situació confusa i complexa que vivim, que molta gent ha pres consciència de la realitat i ha decidit que, si no hi prenen part, són còmplices de la destrossa.


La pandèmia torna a estar en expansió a Catalunya: l'Rt supera novament l'1\nEl risc de rebrot augmenta lleugerament fins als 192 punts, però baixen notablement els ingressats a l'UCI, amb 17 crítics menys\nper Júlia Navarro / ACN 19/03/2021 10:19h\nL'RT torna a superar el llindar a partir del qual la pandèmia està en creixement | Cedida\nLa velocitat de propagació de la covid-19 a Catalunya, l'Rt, puja dues centèsimes i se situa en 1,01. El risc de rebrot també puja, ho fa 2 punts, fins a 192, segons el darrer balanç del Departament de Salut. En paral·lel, la incidència a 14 dies baixa lleugerament de 193,60 a 191,67. S'han declarat 1.334 nous casos confirmats per PCR o TA, amb un total de 538.039.\nEl 4,87% de les proves de la darrera setmana ha donat positiu. S'ha informat d’una nova mort i el total és de 21.088 en tota la pandèmia. Hi ha 1.427 pacients ingressats als hospitals, 18 més, i 406 persones a l'UCI, 17 menys que fa 24 hores. Hi ha 659.636 vacunats amb la primera dosi (+3.049) i 319.017 amb la segona (+29.382).\nLa velocitat de propagació del virus torna a enfilar-se per sobre de l'1\nPel que fa als casos confirmats per PCR o tests d'antígens (TA), en el període del 9 al 15 de març n'hi va haver 7.165, xifra inferior a l'interval anterior, quan se'n van declarar 7.616. Això situa la taxa de confirmats per PCR/TA en 92,91 casos per cada 100.000 habitants, per sota del període anterior (98,76). Durant l'última setmana analitzada s'han fet 117.454 proves PCR i 46.917 tests d'antígens, dels quals un 4,87% han donat positiu, per sobre del valor de l'interval anterior (4,49%).\nLa mitjana d'edat de les persones positives se situa en els 39,08 anys. Des de l'inici de la pandèmia s'han confirmat 580.976 casos, dels quals 538.039 per PCR/TA. D'altra banda, s'ha declarat una nova mort, amb un total de 21.088 en tota la pandèmia: 13.328 en centres hospitalaris o sociosanitaris (ídem), 4.551 en residències (ídem), 1.145 en domicilis (ídem) i 2.064 no classificables.\nEntre el 9 i el 15 de març s'han declarat 128 defuncions, mentre que la setmana anterior se'n van notificar 176. En l'últim interval hi havia ingressades a l'hospital 1.501 persones. La setmana anterior, del 2 al 8 de març, n'hi va haver 1.589. Entre les persones que viuen en residències, s'informa de 30.212 casos amb PCR o TA. Amb la resta de proves, el nombre total de casos és de 33.383. En total, han mort 8.735 persones.\nCanovelles, Vic i Banyoles, els municipis amb més incidència\nÚltima hora: Avís urgent de Protecció Civil sobre la llibertat de moviment a Catalunya


La teva parella t’ha mentit? Compte amb aquests 12 signes definits - Treballant El Matrimoni | Febrer 2021\n8 Problemes de relació que podeu tenir si teniu pares tòxics\n5 accessoris sobre una noia índia que fa un home embogit\n15 maneres hàbils de fer caure un ex que vol ser amic\n9 Problemes que gairebé cada parella s'enfronta al primer any del matrimoni\nPer què cauen les dones solteres per homes casats?\nSi observeu que el vostre cònjuge dóna explicacions innecessàriament llargues per fins i tot per a les coses més senzilles, és probable que siguis mentint. Es capbussen en els detalls de les qüestions i s’expliquen a si mateixos. Això és un signe d’un cònjuge mentidós i de la seva consciència culpable. Sobrecompensar una mentida fa que siguin molt defensius sobre totes les seves accions. Lectura relacionada:20 signes d’advertència d’un marit enganyador que defineix una afecció matrimonial addicional\nLectura relacionada:Com mantenir la vostra salut si el vostre soci és un mentider obligatori\nAixò ho va fer la professora quan la seva alumna es va enamorar d’ella\nEnamorat d’una dona casada\ndona intercanviant històries reals\ncom passar un trencament sol


La família Pujol Ferrusola, un clan sencer imputat\nHa passat de ser la gran família de Catalunya a tenir a tots els seus membres investigats\nDimecres, 30/12/2015 | Actualitzada 18/02/2016 - 22:38\nJordi Pujol i Marta Ferrusola posen amb els seus fills.\nEls Pujol Ferrusola han passat de ser la gran família de Catalunya a estar tots imputats: Oriol pel cas ITV, Oleguer per operacions immobiliàries i la resta per la fortuna d'Andorra i per blanqueig de capitals.\nVa ser el pare de Catalunya durant 23 anys. Tot el que havia edificat es va ensorrar en un sol dia, el 25 de juliol del 2014, quan va reconèixer que havia ocultat durant 34 anys una suposada herència que encara no ha pogut justificar. Des d'aleshores l'exmolt honorable (tracte honorífic al qual va renunciar) només ha rebut revessos legals, l'últim la imputació de l'Audiència Nacional per blanqueig de capitals.\nLa mare soferta\nLa soferta mare, que es va bolcar en l'educació dels fills mentre el seu marit sostenia sobre les espatlles el pes de tot un país, ha sortit especialment esquitxada per aquest escàndol. Escridassada a l'anar a declarar a Barcelona per la seva imputació per la fortuna d'Andorra, el "vagi a la merda" que va deixar anar a una periodista exemplifica el final de la cultura del seny.\nLes confessions de l'amant del primogènit, Victoria Álvarez, van obrir la caixa dels trons. La comissió del Parlament, en la qual va exhibir la seva col·lecció de cotxes d'alta gamma, el va donar a conèixer al gran públic. Autodefinit com a "dinamitzador econòmic" no ha pogut explicar l'origen de la seva fortuna. Investigat per opacs cobraments de comissions, segons el jutge ordenava els traspassos de la suposada 'deixa' familiar als comptes d'Andorra dels seus germans i la seva mare.\nDestinat a ser el relleu d'Artur Mas, la seva carrera política va descarrilar pel cas de frau en les ITV, que el va obligar a renunciar als seus càrrecs de número dos de Convergència i diputat al Parlament. En els pròxims dies la fiscalia presentarà el seu escrit després que el sindicat Manos Limpias li hagi demanat més d'11 anys de presó.\nL'arquitecta, que va rebre 12 encàrrecs de la Generalitat abans que es prohibissin aquestes pràctiques, està imputada per la regularització de 838.194 euros d'Andorra.\n"Ric, molt ric" des dels 30 anys, segons ell mateix va reconèixer, va ser l'últim fill a ser imputat. El consultor, que viu a Miami, va regularitzar dos milions d'euros procedents de les suposada herència.\nImputat per la 'deixa', dirigeix una empresa mediambiental que va realitzar “nombrosos informes” per encàrrec de la Generalitat. Va cobrar gairebé 200.000 euros per tres informes destacant la importància de crear parcs eòlics i en va realitzar mig centenar més per donar llicències públiques d'aquests parcs.\nLa fisioterapeuta, que va tenir un pis de protecció oficial quan el seu pare era president, està acusada per frau i blanqueig per regularitzar un milió d'euros que tenia a Andorra.\nEl cervell financer\nA l'"autèntic cervell financer", segons els investigadors, se l'imputa pel blanqueig de capitals en un altre cas, mitjançant operacions immobiliàries que arribarien als 3.000 milions d'euros. A més, està acusat juntament amb els seus germans Jordi, Josep i Pere per pagaments sospitosos que els va fer l'empresari José Manuel Sola, soci de Rodrigo Rato.\nLa defensa de Jordi Pujol afirma que no existeix fonament per a la seva imputació\nTemes: Cas ITV Mireia Pujol Ferrusola Pere Pujol Ferrusola Josep Pujol Ferrusola Marta Pujol Ferrusola Marta Ferrusola Oleguer Pujol Jordi Pujol Ferrusola Corrupció Cas Pujol Jordi Pujol Oriol Pujol


L’estelada que no falti! | Sants-Montjuïc per la Independència (ANC)\n← Parades de març 2021\nRecomanem de l’1 al 7 de març de 2021: 3 articles, 2 vídeos, 1 àudio i 1 web →\nL’estelada que no falti!\nFes clic damunt per veure el cartell complet \nPer què no pot faltar l’estelada?\nL’estelada és l’element que simbolitza la independència dels Països Catalans i, de retruc, la independència de Catalunya.\nL’1 d’Octubre vam fer el mandat d’esdevenir República Catalana; ara cal continuar reivindicant-ho i per això et proposem un gest ben senzill:\nMOSTRA LA TEVA ESTELADA\nQuina estelada penjo?\nEls models d’estelada més estesos són tres i qualsevol d’ells és igual de vàlid: La de triangle blau amb estrella blanca, la de triangle groc amb estrella vermella i la de fons negre amb una creu i una estrella. Escull l’estelada amb la qual t’identifiques més i fes-la lluir al teu balcó o finestra. Hem de demostrar que el camí cap a la independència és irreversible!\nDes que vam començar a omplir els balcons amb estelades, l’any 2012, moltes d’elles ja han fet la seva batalla i ara es mereixen descansar. Per què no les substituim per d’altres de noves i amb els colors ben vius? Si penses que pots posar una estelada nova al teu balcó o finestra, recorda que en pots trobar a Sants-Montjuïc per la Independència:\nA les nostres parades informatives \nAl nostre local (C/ Alcolea 75) els dilluns i dimecres de 18 h a 20 h.\nMés informació sobre l’estelada:\n– “Quina estelada posem al balcó” publicat al Butlletí de Sants-Montjuïc per la Independència núm. 9, el març de 2012 \n– Història de l’estelada (Viquipèdia) \n– Què significa la bandera negra catalana (Viquipèdia) \n– L’origen i el significat de la bandera negra per a l’Onze de Setembre (VilaWeb, 06/09/2014) \nPublicat el 7 de Març de 2021