La venjança sexual es castigarà amb dos anys de presó a Anglaterra i Gal·les | NacióDigital\nLa venjança sexual es castigarà amb dos anys de presó a Anglaterra i Gal·les\nper Redacció, 13 de febrer de 2015 a les 11:36 |\nSi les imatges es converteix en viral, és difícil esborrar-les del tot. Foto: ACN\nEls darrers anys han augmentat les pàgines web destinades a penjar imatges sexuals per venjar-se d'una ruptura no desitjada. Aquesta pràctica posa a l'abast de tothom imatges explícitament sexuals, on la víctima es reconeix fàcilment i on sovint també es faciliten les seves dades personals. Com a conseqüència, moltes persones són humiliades i insultades, i la legislació busca posar fre a aquest tipus de venjança digital.\nAnglaterra i Gal·les han tirat endavant una llei que entrarà en vigor el mes vinent, i que castigarà aquesta pràctica amb dos anys de presó. La sanció serà per "compartir les fotos o vídeos de caràcter privat i sexual, en els quals es mostri alguna cosa que habitualment no és pública". En dos anys i mig, la policia ha rebut 149 denuncies en aquests dos països.\nLa prohibició afectarà a les xarxes socials Facebook, Twitter, Instagram i Snapcaht, per on és molt fàcil difondre les imatges. També s'hi inclouran els missatges de text, correus electrònics, qualsevol altre suport físic i el simple fet d'ensenyar les imatges a una altra persona.\nEn altres zones del món també es persegueix penalitzar aquesta pràctica. Als Estats Units, és delicte a Nova York des de l'any passat, a Califòrnia des del 2013 i a Nova Jersey des del 2003.\n«Tu m'has deixat i jo em venjo publicant el teu vídeo sexual casolà»\nSocietat, sanció, legislació, Anglaterra, venjança sexual, Gal·les\nPer jessica el 13 de febrer de 2015 a les 13:07\nJo hi estic d'acord, tot i que amb la meva experiencia personal i del meu entorn podría pensar que es una actitud majoritariement d'homes, però sóc conscient que no tothom es igual, i que s'ha de valorar la persona, no el seu gener, perque hi ha de tot per totes bandes!\nel problema són els videos\nPer Anònim el 13 de febrer de 2015 a les 13:05\nSi la gent no seguís la moda aquesta de filmar-se mentre tenen relacions sexuals, això no passaria. Això de filmar-se és una mostra més del narcissisme que ens envaeix. Una altra cosa que podrien fer és filmar-se, mirar-se el video i esborrar-lo. Així s'acabaria això de les venjances sexuals.\nAbans que prejutgin...\nPer pronimus el 13 de febrer de 2015 a les 12:18\nAquest tipus de venjança la fan tant homes com dones. Les gelosies possessives és una característica tant d'homes com de dones. En aquest cas, sembla que una mica més per part de dona. Els maltractes psicològics (sovint més greus que els físics) son bastant per igual en homes com en dones. (Menyspreus, bronques, "tot ho fas malament",etc). Els assetjaments a l'exparella, via 100 trucades diàries, etc, tan ho fan homes com dones. Tot això ho dic des del meu feminisme igualitari per contrarestar el feminisme supremacista, que és el que diu que els homes son dolents i les dones bones i angelicals. M'agradaria que alguna dona em respongués dient-me que hi està d'acord.


Trinquet de l'Abdet - Uiquipèdia, la Wikipedia en valencià\nConstruït en 1772, el trinquet de l'Abdet no era l'únic, sino que hi ha constància d'atres iguals en poblacions pròximes com Benimantell, Benimassot, Confrides, Guadalest, Murla i Tollos, pero tots estos han desaparegut en temps més o menys recents.\nAl bell mig de la cacha, i pegat a la paret esquerra hi ha una pedra de 35cm d'alçada (la sella), a on s'ha de botar la pilota per a ferir i començar el quinze. En front de la sella, i a l'atra banda de la corda, hi ha el marro, una pedra molt més baixa, a on ha de caure la pilota en la treta. Estes dos pedres estan fitant les mitats del trinquet, separades per la ret, una corda corbada i destensada, més alta als extrems que al centre, per dalt de la qual ha de passar la pilota.\nObtingut de «http://www.uiquipedia.org/index.php?title=Trinquet_de_l%27Abdet&oldid=117412»\tCategories: Marina BaixaCultura ValencianaDeportsPilota valencianaDeport ValenciàDeports de pilotaInstalacions deportives de la Comunitat ValencianaTrinquets\tMenú de navegació\nLo que enllaça acíCanvis relacionatsPàgines especialsVersió per a imprimirEnllaç permanentInformació de la pàgina\tEsta pàgina fon modificada l'última volta el 8 abr 2017 a les 13:59.


10 productes que et tornaran als anys 80\nGlobal icon-chevron-right Espanya icon-chevron-right Barcelona icon-chevron-right 10 productes que et tornaran als anys 80\nT’hem preparat una llista de productes que molen cantidubi, Okey Mackey?\nData de publicació: dijous 2 novembre 2017\n1. Tens 25 peles?\nSi vols tornar a jugar als jocs de les màquines arcade, ja no hauràs de demanar 5 duros a ningú. Per tornar a gaudir com un nen només necessites aquesta consola.\n2. Has recuperat una cinta de cassette de Michael Jackson, de Mike Oldfield o de la Sabrina?\nAra el podràs tornar a escoltar amb aquest convertidor de cintes de cassette a mp3.\n3. Ets fan d’en Mario Bros?\nTorna a jugar a jocs tan mítics com el Super Mario World o el Donkey Kong amb la Super Nintendo Mini.\n4. Hi ha rellotges que et donen l’hora de fa 30 anys\nAls 80 no hi havia tantes i tantes i tantes marques de tot. En el cas dels rellotges n’hi havia una que ho petava molt fort. Era Casio i tothom portava un rellotge com aquest.\n5. Ni Nike, ni Adidas. Als anys 80 els carrers eren de les Paredes\nUnes vambes tot terreny que van ser molt útils pels nens i adolescents que passaven tot el dia al carrer, al bosc fent cabanes o explorant camins amb les seves bicis BMX.\n6. Què diu en Simon?\nFlipa en colors amb el Simon. El mític joc de seqüències que posava a prova la teva memòria visual. Vols provar com ets de bo?\n7. Vols que tots els teus plans surtin bé?\nDoncs agafa idees visionant o revisionant la mítica sèrie ‘El Equipo A’. Tampoc cal que muntis una Guerra Mundial a la teva ciutat, eh?\n8. Transmet el teu frikisme als més petits\nHi ha poques coses que hagin impactat més als nens dels anys 80 com la pel·li dels Goonies. Si ja tens descendència o la tenen els teus amics nascuts a l’època, segur que aquest body de nadó els farà molt feliços.\n9. Saps que hi una un eriçó de color blau que va fer flipar a milions de nens?\nÉs diu Sonic i és el protagonista d’un joc de plataformes que va fer les delícies de molts nens. Descobreix-lo o torna a jugar-hi amb aquesta consola portàtil.\n10. Hi ha coses que no són dels 80 però ho semblen\nA la primera temporada, 'Stranger Things' ens va descobrir a l’Eleven, una noia de poques paraules i estranyes habilitats psíquiques. Amb el seu ‘Funko Pop’ tampoc hi podràs parlar massa però mola molt!


Grandvalira manté un total de 200 km esquiables pels propers dies - Diari de la neu\nGrandvalira manté un total de 200 km esquiables pels propers dies\nTotes les estacions a l’espera de rebre aquesta setmana el pas d’un front fred que provocarà nevades\nAndorraAgències 06.03.201907.45 h\nEl gran domini del sud d'Europa no rep precipitacions en forma de neu des del passat 11 de febrer. Aquest fet però, no ha impedit que els equips d’explotació hagin treballat intensament per aconseguir mantenir una mitjana de més 200 km esquiables durant les últimes setmanes, que han estat marcades per un llarg període anticiclònic.\nLa prova tindrà dues modalitats: Bike i E-Bike tant en categoria masculina com femenina. Dissabte tindran lloc els entrenaments oficials en una part del circuit i diumenge les curses donaran el tret de sortida a les 9:30h.\nViu l'experiència de sentir-te com un esquiador de les Finals de la Copa del Món i competeix contra el cronòmetre amb altres jugadors/es de tot el món. Els millors temps tindran recompensa en forma de premi. Estand a Illa Carlemany. Descàrrega del joc a Google Play i App Store.


Viernes, 13 Mayo 2022 10:37\n• El dissabte 14 escoltarem a l'agrupació Ibn Jafadja amb el Concert Ballables a benefici del poble ucraïnés\n• Les aportacions poden realitzar-se comprant l'entrada o mitjançant el fons solidari «Som Alzira»\nLa Societat Musical d'Alzira reprén la seua activitat amb dos concerts al Gran Teatre d'Alzira. El dissabte 14 de maig, a les 19:30 hores, escoltarem l'agrupació Ibn Jafadja amb el concert Ballables, concert a benefici del poble ucraïnés. Les entrades es poden comprar a la taquilla del Gran Teatre, dimarts i dijous de 19:30 a 21:00 hores, i per Internet.\nEl preu de l'entrada té un cost de 5 euros,que es destinarà al poble ucraïnés. També es pot participar en la Fila 0 a través del Fons Solidari «Som Alzira», on es poden realitzar ingressos al compte de Caixa Popular ES09 3159 0054 2426 9480 2923.\nL'Ajuntament d'Alzira destinarà tota la recaptació de les entrades del concert al fons solidari «Som Alzira» per a fer front a les necessitats del poble ucraïnés arran de la invasió per part de Rússia. Les donacions dels alzirenys i de les alzirenyes s'enviaran directament al Consolat d'Ucraïna en València, que s'encarregarà de destinar-les a cobrir les necessitats bàsiques de la població afectada per la guerra.\nA més, la Banda de la Societat Musical oferirà un concert diumenge 15 de maig a les 12:00 hores, al Gran Teatre d'Alzira. En esta ocasió, compta amb Daniel Ferrero Silvage com a director convidat. L'entrada a este concert és gratuïta.\nMás en esta categoría: « El festival Nan@fest oferix 50 propostes en la sisena edició ALZIRA: Actualización sobre datos COVID »


Reina de rates ~ Ona Llibres\nInici ~ Botiga ~ Reina de rates\nCrònica d'una època\n«Rei de Rates s’utilitza per parlar d’un fenomen quepassa quan moltes rates viuen juntes en un espai moltpetit i això fa que hi hagi la possibilitat que les cues se’lscreuin i nuïn. Aquest fet es produeix sobretot quan ellloc, tot i ser petit, està molt brut de sang, excrementso fang ressec que s’impregna a les cues dels animals ifacilita que s’enganxin les unes a les altres. El nombre derates entrellaçades que poden viure i créixer pot arribara una trentena. També s’ha especulat dient que el Reide Rates és una rata que aconsegueix ser una autoritatper a les altres rates. Geogràficament, el fenomen estàparticularment associat a Alemanya. Al folklore germànictrobar-se un Rei de Rates està relacionat amb diversessupersticions i, sovint, és considerat com un mal presagi,en concret, de l’adveniment de plagues.»\nMés de l'autor/a Raquel Santanera Vila


Jordi Corominas: "Els barris són la meva passió"\nEl Jardí entrevista al periodista i escriptor Jordi Corominas que acaba de publicar el llibre 'Paràgrafs de Barcelona'\nJordi Corominas, amb el Senyor Rovira de la plaça de la Rovira (Gràcia) © Mireia Guilera\nJordi Corominas, nascut ara fa 40 anys, es declara fan del Sr. Rovira de la plaça de la Rovira del barri de Gràcia. Conegut per la seva fascinació per Barcelona, de la qual podríem dir que n’ha fet la seva feina, encomana a tothom les seves ganes de conèixer la ciutat\nProfessor, periodista i escriptor, ha publicat llibres gairebé sempre relacionats amb Barcelona, com El caso de Enriqueta Martí (Sílex, 2014). Ara ens presenta el seu tercer llibre en català: Paràgrafs de Barcelona, (Àtic de llibres, 2019) amb el qual de ben segur mirarem d’una altra manera la nostra ciutat. Li hem volgut preguntar pel nostre barri, i de pas també conèixer-lo a ell una mica millor. Això és el que ens ha dit.\nPer a qui encara no et conegui, qui és Jordi Corominas?\nQui soc és una molt bona pregunta. Vaig néixer a Barcelona l’any 1979 i em dedico sobretot a escriure llibres i al periodisme, però també col·laboro a Ràdio Nacional d’Espanya i faig classes a bastants centres cívics. Soc un cul inquiet, i molta gent diu que semblo una ombra de Barcelona perquè no paro de passejar-la.\n“El Jardí em sembla una iniciativa molt necessària”\nConeixies el nostre diari?\nSí, el vaig conèixer de casualitat tot cercant informació sobre elements arquitectònics de Sant Gervasi, i des d’aleshores m’agrada llegir-lo més d’una vegada: crec molt en el periodisme de proximitat i El Jardí em sembla una iniciativa molt necessària.\nQuina relació tens amb els barris de Sarrià i Sant Gervasi ?\nDoncs és una relació que s’ha modificat molt amb el pas del temps. Fins als 20 anys gairebé no vaig trepitjar el Districte, o almenys de manera conscient. Més tard vaig preparar un llibre, Matar en Barcelona, amb una editorial de Sarrià, Alpha Decay, i des del carrer de Jaume Piquet baixava caminant fins a Gràcia; d’aquesta manera m’esforçava per conèixer un territori del qual tenia poca o gens idea. Amb el pas dels anys, la relació també va canviar per començar a organitzar passejades per la ciutat, i em vaig enamorar molt del casc antic de Sarrià. De Sant Gervasi ja en parlarem: és més difícil parlar-ne de manera concreta per la seva extensió.\n“Els barris són els petits estats de la República Federal que és Barcelona”\nDe ben segur que coneixes paratges desconeguts del barri. Ens en pots descobrir alguns ?\nDe Sarrià recomano sempre el carrer Jordà, on hi ha la casa Jaume Vall d’Enric Sagnier, amb uns animals músics molt divertits que sembla que aguantin el balcó del primer pis. Un xic més enllà hi ha una casa amb símbols maçònics, quelcom bastant normal al barri, amb tota probabilitat perquè durant molt de temps hi van viure molts paletes. De Sant Gervasi destacaria molts indrets. Per mi és una espècie de perla per comprendre el camí de Barcelona amb l’arquitectura moderna. Al carrer Muntaner hi ha una casa molt emblemàtica de Sert; i si anem a la part més propera a Monterols, la seqüència del carrer Bach i més amunt el de Raset, em sembla imprescindible: és com si allà s’hagués començat a gestar un llenguatge diferent, amb Bofill i Coderch com a puntes de llança, gairebé els pares del que més tard arribaria amb els Jocs Olímpics.\n“Pla definia Galvany com un “barri de carcamals””\nEns pots explicar d’on ve l’expressió “baixar a Barcelona” ?\n‘’Baixar a Barcelona’’ és una expressió que s’ha mantingut i que va néixer pel fet que molts dels actuals barris de la ciutat abans eren pobles. S’empra a Sarrià, sens dubte, però ja la tinc de Gràcia, on quan hi entres costa molt sortir-ne. Els barris són els petits estats de la República Federal que és Barcelona: tenen identitat pròpia, una història independent i hem de lluitar per defensar-la, i en aquest sentit l’expressió ajuda.\nAntigament, Sant Gervasi era considerat un barri de pas. Creus que encara ho és?\nÉs difícil aquesta pregunta; per la grandària de Sant Gervasi. Abans era de pas i d’estiuencs. El 1948 Tristàn, pseudònim de Josep Pla a Destino, el definia com un barri de carcamals, i fa ben poc a un article jo vaig dir que mai hi passa res. Tot això és veritat, però mai hi ha una veritat absoluta. El veig com un barri de pas en determinats indrets: penso en els voltants de la plaça Molina, per la circulació. En d’altres em sembla que té un tarannà més concret de barri, com a la part de Galvany, mentre que a Monterols i a Modolell tot em sembla com mig desangelat, molt residencial i poc transitat per la resta de barcelonins, que acostumen a ser bastant mandrosos amb això de moure’s fora de la seva zona de confort.\n“Paràgrafs de Barcelona vol renovar el panorama de textos sobre la ciutat”\nEl teu últim llibre, Paràgrafs de Barcelona, podríem dir que és una guia per a conèixer Barcelona ?\nEs pot veure de moltes maneres. Pot ser una guia, però sobretot és una invitació a passejar Barcelona amb una mirada fora dels tòpics que també pateixen els seus habitants, massa acostumats a quatre llocs i noms bàsics. Al mateix temps, Paràgrafs de Barcelona, editat per Àtic dels llibres, vol renovar una mica el panorama de textos sobre la ciutat mitjançant el format i l’elecció dels indrets per on passejo, allunyant-me del centre i parlant molt més dels barris, la meva passió.\nI ja per acabar… què no t’hem preguntat i t’agradaria explicar-nos?\nMoltes coses, però les passejades i el periodisme s’assemblen en això, que mai s’acaben les preguntes ni la voluntat de conèixer més. Una cosa duu a l’altra.


LIFE EBRO-ADMICLIM. - Marturia Muns 2018a - RDITES - Mediawiki\nJ. Marturià and E. Llorens Nadal, LIFE EBRO-ADMICLIM., Butlletí d'innovació i recerca (#27) (2018). Vol. Notícies, 1 URL https://rdi.dtes.scipedia.com/s/Marturia_Muns_2018a\nEl projecte i la Jornada\nFrenar la regressió mobilitzant sediments\nReduir les emissions dels arrossars\nLlacunes que fan de filtres verds\nAcció climàtica per al delta de l’Ebre\n1 El projecte i la Jornada\n2 Mapa de zonificació de la subsidència de la plana deltaica\n3 Frenar la regressió mobilitzant sediments\n4 Reduir les emissions dels arrossars\n5 Llacunes que fan de filtres verds\n6 Acció climàtica per al delta de l’Ebre\nLa secretària de Medi Ambient i Sostenibilitat, Marta Subirà, i el director de l'ICGC, Jaume Massó, van inaugurar, el passat 25 de maig, la jornada que presenta els resultats del projecte europeu, tot just finalitzat, LIFE EBRO-ADMICLIM. El projecte l’ha coordinat l’Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries (IRTA), l'Oficina Catalana del Canvi Climàtic (OCCC), l’Agència Catalana de l’Aigua (ACA), i l’Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC), la Universitat de Còrdova (UCO), el Consorci d’Aigües de Tarragona (CAT) i la Comunitat de Regants Sindicat Agrícola de l’Ebre. El projecte, desenvolupat durant quatre anys, ha tingut un enfocament innovador a escala internacional d’acord amb la gestió integrada de l'aigua, dels sediments i dels hàbitats.\nAquest projecte ha permès desenvolupar i aplicar noves estratègies d'adaptació i mitigació al delta de l'Ebre, zona humida de gran importància internacional i considerada un dels sistemes costaners del Mediterrani més vulnerable al canvi climàtic. La regressió de la seva costa i la pèrdua d'elevació només poden ser compensades a llarg termini amb mesures d'adaptació emprant tècniques d'enginyeria ecològica de caràcter innovador. Aquestes mesures cal combinar-les amb mesures de mitigació destinades a reduir les emissions de gasos amb efecte d’hivernacle i a augmentar l'estoc de carboni als arrossars i aiguamolls.\nEn concret, a aquesta zona les proves pilot realitzades al curs baix de l’Ebre i als canals de reg del seu delta en el marc del projecte demostren que cal una aportació suplementària de sediments al riu d’entre 1,2 i 3,5 milions de tones anuals.\nL’ICGC ha elaborat un mapa del Delta que detalla les zones més vulnerables a l’enfonsament, dades que permetran prioritzar les àrees d’actuació per pal·liar aquest problema. Aquest mapa de zonificació de la subsidència s’ha obtingut gràcies a la generació d’un model geològic 3D del delta holocè elaborat a partir del coneixement geològic existent i a l’adquisició i processament de noves dades del subsòl mitjançant tècniques geofísiques que han permès determinar la geometria i propietats dels materials que conformen el subsòl del delta .\nLa taxa de subsidència de la plana deltaica s’ha determinat en 0,3 centímetres anuals de mitjana, similar a la d’altres zones deltaiques del món, tot i que localment hi pot haver valors superiors.\nDades de moviment del terreny obtingudes a partir d’imatges satèl·lits, corresponents al període 1992-2010 i a la informació actual més acurada dels satèl·lits Sentinel, corroboren aquests moviments. També gràcies a diversos reflectors artificials que retornen amb gran intensitat el senyal emès per aquests satèl·lits per obtenir una millor estimació de la distribució espacial de la subsidència. D’aquesta manera, s’ha comprovat que l'interior s’enfonsa pràcticament un mil·límetre per any mentre que la subsidència va augmentant progressivament cap a la desembocadura fins als tres mil·límetres anuals aproximadament. Si al fenomen se li afegeix la pujada del nivell del mar, la pèrdua d’elevació seria superior al metre durant el present segle, per la qual cosa, si no es prenen mesures, la meitat de la seva superfície quedarà per sota del nivell del mar l’any 2100.\nCaptura del mapa de zonificació de la subsidència\nTant la regressió de la línia de costa com la pèrdua d’elevació només es poden compensar amb mesures d’adaptació enfocades a recuperar l’arribada de sediment a través del riu i amb la generació de matèria orgànica als aiguamolls i als arrossars, uns processos naturals que es poden optimitzar amb tècniques innovadores d’enginyeria ecològica.\nLes solucions habituals de protecció de la costa mitjançant dics comportarien la dessecació de la plana deltaica, una gran despesa econòmica i un impacte ambiental de gran magnitud.\nLes proves pilot d’injecció de sediment realitzades a Móra d’Ebre i a Benifallet, amb solatges provinents de terrasses fluvials d’aigües amunt, han permès calcular, amb un model de simulació, com seria la distribució dels sediments fins al Delta i afinar l’aportació suplementària que cal al riu perquè n’arribin prou a la costa per afrontar l’amenaça combinada de la subsidència i l’augment del nivell del mar: una aportació mínima d’1,2 milions de tones anuals fins a l’any 2100. Si la pujada del nivell del mar fos superior als 53 centímetres estimats actualment, les aportacions haurien de situar-se entre 2,5 i 3,5 milions de tones anuals. Cal tenir en compte que els càlculs estimen que l’embassament de Mequinensa rep anualment uns 2 milions de tones de sediments. I, sobretot, que, a dia d’avui, tan sols n’arriben a la desembocadura 100.000 tones, menys d’un 10% de l’aportació necessària per frenar la subsidència i la regressió.\nProva pilot d’injecció de sediments a Benifallet\nEls llots de la potabilitzadora de l’Ampolla del CAT que, de fet, no són sinó sediments procedents dels cabals del riu captats a Campredó, i mobilitzats a través dels canals, ajuden al fenomen d’acreció, aportant gruix al sòl dels arrossars. Segons ha constatat l’IRTA, la producció d’arròs no està influenciada per l’aportació d’aquests llots, si bé contribueixen a mitigar les emissions dels arrossars gràcies a l’augment de capacitat de segrest de carboni de la matèria orgànica provinent d’aquests llots. Justament en els camps amb més profunditat de sòl s’hi pot realitzar un reg intermitent que, en comparació amb el sistema d’inundació permanent dels arrossars, pot arribar a reduir les emissions de metà –un dels principals gasos amb efecte d’hivernacle– fins a un 90% durant la temporada de creixement del cereal.\nEl reg intermitent també permet una reducció en les aportacions d’aigua per comparació amb la inundació. Altres mesures de mitigació que es poden prendre en la gestió dels arrossars exigeixen retirar les restes vegetals que queden a l’aigua després de la sega. El projecte quantifica que un 70% del metà que es produeix en els camps d’arròs és en la postcollita, produït pels processos de metabolització i fermentació de la palla. És per això que l’equip investigador recomana incorporar la palla al novembre o al desembre tenint en compte que s’ha observat que es produeixen menys emissions que si es fa l’octubre.\nAquestes dades són de gran interès internacional de cara a establir mesures per reduir les emissions si es té en compte que els sistemes predictius actuals estimen que el cultiu d’arròs és el responsable d’una quarta part de les emissions de metà de l’agricultura a escala mundial.\nEn el marc del projecte s’han posat en funcionament i monitoritzat dos aiguamolls, un en cada hemidelta, per millorar la seva eficàcia com a filtres biològics. Aquestes llacunes han permès millorar la qualitat de l'aigua, reduint-ne la quantitat de nutrients –entre el 70 i el 80% de nitrogen i fòsfor– i de contaminants. Gràcies a la vegetació aquàtica que han afavorit, han actuat alhora com a grans magatzems de carboni. El ràpid creixement de les plantes i algues provoca l’absorció de diòxid de carboni (CO2) de l’aire que necessiten per fer la fotosíntesi i acaba acumulant-se al sòl de la zona humida en forma de carboni orgànic. Per tant, aquesta vegetació acaba actuant com a embornal d’un dels gasos responsables de l’efecte hivernacle i de la pujada de les temperatures a escala global.\nFinalment, els aiguamolls han esdevingut també una bona eina per retenir els sediments i guanyar elevació del terreny –acreció vertical– per compensar la pujada del nivell del mar i la subsidència.\nTant l'Estratègia d'adaptació al canvi climàtic de la Unió Europea com l’Estratègia catalana d'adaptació al canvi climàtic (ESCACC) consideren el Pirineu i el delta de l'Ebre com els dos territoris més vulnerables als impactes del canvi climàtic a Catalunya. És per això que plantegen l'elaboració de documents de treball específics d'adaptació per a cadascun d’aquests territoris. Des del Life Ebro Admiclim s’ha redactat el document “Accions per al clima al delta de l’Ebre” (ACDE), que identifica els quatre grans reptes que ha d’afrontar per esdevenir menys vulnerables als impactes del canvi climàtic en particular, i del canvi global, en general. Mitjançant cinc mesures i 44 accions, l’ACDE –elaborat amb la participació no només dels socis del projecte, sinó també amb la dels actors del delta– té com a objectiu que la segona zona humida més important de la Mediterrània occidental no desaparegui, i fa una crida a fer possible un riu de qualitat, amb més cabal i més sediments, i un model d’adaptació dinàmica a la canviant morfologia de la línia de costa. L’ACDE proposa com a primera mesura la implicació activa de tots els actors socials i econòmics, i de totes les administracions involucrades, en el desenvolupament sostenible del territori per mitjà d’un procés transparent i participatiu que faciliti la millora en les formes de governança, defugint de dogmatismes i trencant l’individualisme, per fomentar un projecte comú del territori i per al territori, consensuat i assumit per tot els actors.\nRedactat per: Jordi Marturià i Esther Muns\nPer saber-ne més: Jordi Marturià


El Festival EVA torna a omplir el Penedès amb les millors propostes artístiques basades en la narració i tradició oral - SIESTV\n27 maig 2015 El Festival EVA torna a omplir el Penedès amb les millors propostes artístiques basades en la narració i tradició oral\nDel 5 al 14 de juny, el Festival En Veu Alta programa, al Penedès, 36 actes vinculats amb la narració i la tradició oral\nPosted at 10:24h in Cultura, Escenaris, Música by siestv\nDel 5 al 14 de juny, Vilafranca esdevindrà l’epicentre de l’11ª edició del Festival En Veu Alta, la major mostra d’espectacles basats en la narració oral organitzat a terres catalanes. La programació de l’EVA d’enguany està composta de 36 actes: 8 per a públic adult, 9 per a públic familiar i/o tots els públics, 3 propostes de formació, 11 sessions de lectures i 5 activitats complementàries com visites guiades a cases amb història pròpia, sessions d’improvisació i una xerrada per a conèixer els continguts dels contes.\nL’EVA 2015 s’inaugurarà el divendres 5 de juny amb l’espectacle ‘’La idea d’Europa”, de George Steiner, interpretada per l’actor Oscar Intente i l’acordionista Ferran Martínez. La idea d’Europa és el títol d’un llibre no gaire extens de George Steiner que parla de l’home europeu contemporani: de tot allò que ens ha portat cap aquí i que d’alguna manera, són els orígens de les nostres tradicions i cultura. D’allò que de fet som ara i aquí: homes i dones amb un passat brutal i grandiós alhora.\nAltres propostes que ofereix el festival, per a públic adult, són el concert ‘’Questioni Meridionali Folk”, un grup que porta i transporta la seva música del sud d’Itàlia de la mà de Piero Pesce. Per altra banda, un nou apartat a l’EVA anomenat Les entranyes de l’EVA: aquest serà un espai on s’explicaran històries vitals, verídiques, per part dels seus propis protagonistes. En aquesta primera edició tindrem: “La travessa. Un pas rere l’altre”, una història real narrada per Ousman Umar qui explicarà de viva veu el seu periple per arribar de Ghana a Catalunya; també tindrem la poesia musicada de Recitals a domicili amb el seu espectacle “La dona és l’ésser més intel·ligent i tendre sobre la terra, ho sap tothom”; la poesia de Dolors Miquel amb l’espectacle “La dona que mirava la tele”; les “Cançons rellogades” de Krregades de romanços i la xerrada/monòleg/dissertació musicada d’Esteve Molero que serà qui clourà el festival d’enguany.\nL’EVA 2015 torna a omplir el cementiri de Vilafranca de propostes artístiques amb l’acció “Per viure el cementiri no cal morir-se”. El públic caminarà per l’espai amb un ciri a la mà, que li serà entregat a l’entrada. D’aquesta manera podrà anar admirant i gaudint de tots els actes d’art dramàtic, instal·lacions, narracions en veu alta,… que tindran lloc al Cementiri de Vilafranca i drant més de dues hores la nit del 13 de juny.\nPels més petits, i per la família en general, l’EVA ofereix múltiples espectacles com ara la “Història viatgera” de Sandra Rossi, els “Contes de pomes” d’Íngrid Domingo, la proposta d’ Anna Garcia ”Un pare enginyós i altres contes”, l’’Eps! No és el que sembla” de Mònica Torra i les titelles de Pea Green Boat. Com cada any, el Festival EVA col·labora i participa amb el Tastacontes, una diada plena de dibuixos, lectures, contes, jazz, capgrossos, tallers i pomes de l’EVA que enguany arriba a la seva 15a edició.\nDins les sessions de lectures professionals, cal destacar, el text ”El Tast” de Roald Ahal, autor del qual es celebrarà el centenari del seu naixement l’any que ve, el 2016. Així doncs l’actor Pep García-Pascual ens portarà un text d’aquest escriptor i novel·lista gal·lès, que va ser també autor de textos portats a la gran pantalla com Charlie i La fàbrica de xocolata, Matilda o Les Bruixes entre d’altres o creador dels Gremlins així com guionista de les fantàstiques històries televisives de la Dimensió desconeguda. El Tast és una de les narracions que formen part del llibre “Els millors relats de Roald Dahl” i narra el sopar que fa una família distingida i sibarita (i snob) amb molta ironia, cinisme i propostes explosives típiques de l’autor.\nEn aquesta edició, més que mai, l’EVA vol destacar les lectures En Veu Alta dins les arts escèniques i com a eina social de voluntariat. És per això que enguany es destaca el Curs de lectures en veu alta, EVA354, on l’actriu Anna Güell ensenyarà com aprendre i millorar la lectura mentre un es sent i és escoltat. Aquesta formació va de la mà del voluntariat EVA354. L’any passat es va presentar el Projecte Lectures, un servei de Voluntariat Lector que ja fa més d’un any que s’està estenent pel Penedès. Aquest 2015 el Projecte Lectures ja no és projecte sinó que esdevé realitat consolidada i per aquesta raó se l’hi ha canviat el nom. Se l’ha anomenat d’aquesta manera tan curiosa i alhora coherent: EVA354. Què vol dir, això? Evidentment, se li diu EVA per l’acrònim En Veu Alta i per la seva vinculació (d’on neix la proposta) amb el Festival EVA, EN VEU ALTA. El 354 és una mica més complex però fins i tot més excitant: l’any 354 d. de C va néixer Sant Agustí d’Hipona, un dels grans pensadors de la història occidental i personatge a través del qual es té constància del primer document escrit on es fa esment de les lectures en veu alta. Els vàrem unir i ens va aparèixer l’EVA354 a les mans. En aquesta edició, el Festival EVA vol donar a conèixer l’EVA354, i és per això que ha programat diferents actes amb aquest segell com ara les lectures obertes al claustre, cursos de formació, espectacles professionals de lectures i les “llegides” que els grups de voluntaris de l’EVA354 fan arreu del Penedès en diferents espais públics. Hospitals i residències esdevindran escenaris de l’EVA d’aquest any. Durant els dies del Festival, totes les lectures seran obertes per tal que els qui ho desitgin, puguin llegir o escoltar allà on es facin propostes lectores. Enguany hi hauran lectures en veu alta professionals i lectures en veu alta per a públic general. Pel què fa a les temàtiques de les lectures, tant l’EVA354 com el Festival EVA en si, oferiran lectures relacionades amb la biografia de Neus Català tot adherint-se així al centenari del seu naixement.\nUna de les novetats d’enguany són les ENTRANYES DE L’EVA. Espectacles basats en experiències vitals com ara el de l’ Ousman Umar del dia 10 de juny, a la Casa Vidal i Folquet de Vilafanca. Aquest apartat s’inaugura aquest any però l’objectiu és mantindre’l cada any i potenciar-lo amb altres històries. Per altra banda, les cases, muralles i esglésies també tenen una verídica història al darrera. Enguany, el Festival EVA vol donar a conèixer les històries d’aquests edificis que tenen molt a dir. És per això que dins la programació del festival trobarem tres visites guiades, una a la casa Cal Freixedas de Vilafranca, l’altra a la Basílica de Santa Maria i una darrera a Cal Posas.\nEl Festival EVA també dedica un espai a la formació, és per això que els dies 6 i 13 de juny, realitza un Curs de lectures En Veu Alta (EVA354) amb col·laboració del Servei Educatiu de l’Alt Penedès. L’objectiu és donar eines per aprendre i millorar la lectura mentrestant ens sentim i ens escolten. Per arribar al cor i al ventre dels qui ens fan de públic. I per dir les coses no com ens imaginem que haurien de ser sinó com ens convencem que volem que puguin sonar.\nActivitats de tota mena i per a tots els públics es podran gaudir també a diferents municipis de la comarca a banda del de Vilafranca: Torrelavit, la Granada, Sant Pere de Riudebitlles, Les Cabanyes, Gelida, Sant Pere Molanta, Sant Sadurní d’Anoia, Sant Quintí de Mediona i Santa Margarida i els Monjos. Com sempre, l’EVA segueix programant espectacles en escenaris insòlits com ara cases abandonades, cementiris, cisternes, restaurants , patis i claustres.\nLa peculiaritat de l’EVA rau en esdevenir una aparador d’espectacles de narració oral de present, tots ells amb un únic fil conductor i pal de paller, la narrativa i l’oralitat. I com cada any, com ja és tradició, a tots els espectacles del Festival EVA s’oferiran pomes per al públic qui ho desitgi.\nEspectacles de narració oral, infantils, música, lectures, tall\ners i xerrades ompliran el Penedès, del 5 a 14 de juny, en l’11a edició del Festival En Veu Alta Penedès. No obstant, com cada any, el mes de juliol l’EVA es desplaça fins al municipi de Pradell de la Teixeta, al Priorat, seguint la mateixa línia de programació i d’ubicació dels espectacles en indrets inesperats. Del 3 al 5 de juliol tindrà lloc el fill petit de l’EVA, el Festival En Veu Alta Pradell.


Les xifres de desplaçament forçat en el món aconsegueixen un nou màxim i confirmen una dècada d'increments - Coordinadora Valenciana de ONGD\nInici > Notícies > Per aprofundir > Les xifres de desplaçament forçat en el món aconsegueixen un nou màxim i confirmen una dècada d’increments\nLes xifres de desplaçament forçat en el món aconsegueixen un nou màxim i confirmen una dècada d’increments\nEncara que s’han aconseguit avanços, la rapidesa i la magnitud del desplaçament forçat continuen superant les solucions en favor de les persones refugiades.\nPublicat el 16 juny, 2022\nACNUR, l’Agència de l’ONU per als Refugiats, va indicar el dia de hui que el nombre de persones que es veuen forçades a fugir de les seues llars no sols ha anat en augment any rere any en l’última dècada, sinó que també es troba en el nivell més alt des que es té registre. Aquesta tendència només podrà invertir-se amb un esforç concertat cap a la construcció de la pau.\nA la fi del 2021, segons l’informe anual de Tendències Globals d’ACNUR, el nombre de persones desplaçades per les guerres, la violència, la persecució i les violacions als drets humans ascendia a 89,3 milions, és a dir, un 8% més en comparació amb l’any anterior i més del doble en relació amb la xifra de fa deu anys.\n“En l’última dècada, les xifres s’han incrementat cada any. O la comunitat internacional s’uneix per a emprendre accions que permeten respondre a aquesta tragèdia humana, per a resoldre els conflictes i trobar solucions duradores, o aquesta terrible tendència continuarà”.\nDes de llavors, la invasió russa d’Ucraïna – que va desencadenar una de la crisi de desplaçament forçat de major magnitud i ràpid creixement des de la Segona Guerra Mundial – i altres emergències, des del continent africà fins a l’Afganistan i en altres països, han fet que la xifra supere la dramàtica fita de 100 milions de persones.\n“En l’última dècada, les xifres s’han incrementat cada any”, va indicar Filippo Grandi, Alt Comissionat de les Nacions Unides per als Refugiats. “O la comunitat internacional s’uneix per a emprendre accions que permeten respondre a aquesta tragèdia humana, per a resoldre els conflictes i trobar solucions duradores, o aquesta terrible tendència continuarà”.\nD’acord amb el Banc Mundial, l’any passat es va caracteritzar pel nombre de conflictes nous que van sorgir i la quantitat de conflictes ja existents que es van exacerbar. Vint-i-tres països – la població dels quals, en conjunt, suma 850 milions de persones – van experimentar conflictes d’intensitat mitjana i alta.\nEscassetat, inflació i crisi climàtica\nAl mateix temps, l’escassetat d’aliments, la inflació i la crisi climàtica han accentuat les dificultats de la població i han afegit més pressió a la resposta humanitària en un moment en què es complica el panorama de finançament de moltes situacions.\nEl nombre de persones refugiades va augmentar a 27,1 milions en 2021. Les arribades es van incrementar a Uganda, Txad i Sudan, entre altres països. La major part de les persones refugiades van ser acollides novament per països veïns amb pocs recursos. De manera similar, el nombre de persones sol·licitants d’asil va arribar a 4,6 milions, és a dir, va pujar un 11%.\nL’any passat es va veure també que, per quinzé any consecutiu, el nombre de persones desplaçades a l’interior dels seus propis països es va mantindre a l’alça fins a arribar a 53,2 milions. Aquest increment es deu a la recrudescència de la violència i els conflictes en alguns llocs, com Myanmar. A Etiòpia, el conflicte a la regió de *Tigray i en altres regions ha forçat la fugida de milions de persones dins del país. De manera similar, les tensions al Sahel han provocat nous desplaçaments interns, sobretot a Txad i Burkina Faso.\nLa velocitat i la magnitud del desplaçament forçat continua superant les solucions disponibles – com el retorn, el reassentament i la integració local – per a les persones desplaçades. No obstant això, aquest informe de Tendències Globals conté també indicis d’esperança. En 2021, van augmentar els retorns de persones refugiades i desplaçades internes, tornant a nivells anteriors a la COVID-19; a més, la repatriació voluntària es va incrementar un 71%, si bé la xifra continua sent modesta.\nExemples de solucions\n“Encara que estem sent testimonis del sorgiment de noves i escruixidores situacions de refugiats, al mateix temps que unes altres es reactiven o continuen sense resoldre’s, també hi ha exemples de països i comunitats que treballen coordinadament per a trobar solucions en favor de les persones desplaçades”, va afegir Filippo Grandi. “S’està donant en diferents llocs, com per exemple la cooperació regional per a la repatriació de persones originàries de Costa d’Ivori. Però aquestes importants decisions han de replicar-se i ampliar-se en altres llocs”.\nA la regió de les Amèriques també hi ha exemples de bones pràctiques. “De totes les persones refugiades i desplaçades per la força en el món, la cinquena part es troba en les *Americas”, va dir José Samaniego, director de l’oficina regional d’ACNUR per a les Amèriques. “Els esforços dels països de la regió per a regularitzar, brindar protecció i integrar localment a aquestes persones són exemples de solidaritat que requereixen major suport de la comunitat internacional”.\nAixí mateix, si bé s’estima que el nombre de persones apàtrides va augmentar lleugerament en 2021, al voltant de 81.200 persones van adquirir una nacionalitat o aquesta els va ser confirmada, la qual cosa constitueix la major reducció anual de casos de *apatridia des que va començar la campanya d’ACNUR #IBelong en 2014.\nInforme Tendències Globals 2021 d’ACNUR – principals dades:\nAl maig de 2022, més de 100 milions de persones havien sigut desplaçades per la força a tot el món a causa de la persecució, els conflictes, la violència, les violacions a drets humans o greus pertorbacions de l’ordre públic.\nA la fi de 2021, la xifra era de 89,3 milions i inclou:\n27,1 milions de persones refugiades: 1,3 milions de persones refugiades sota el mandat d’ACNUR i 5,8 milions de refugiats palestins sota el mandat de UNRWA\n53,2 milions de persones desplaçades internes\n4,6 milions de sol·licitants d’asil\n4,4 milions de persones veneçolanes desplaçades a l’estranger\nQuant a les persones refugiades i les veneçolanes desplaçades a l’estranger en 2021:\nEl 83% van ser acollides per països d’ingressos baixos o mitjans.\nEl 27% van trobar asil en països en vies de desenvolupament.\nEl 72% viu en països veïns al seu país d’origen.\nTurquia va acollir a quasi 3,8 milions de persones refugiades, la major població en el món; li segueixen Uganda (1,5 milions), el Pakistan (1,5 milions) i Alemanya (1,3 milions). Colòmbia ha donat acolliment a 1,8 milions de persones veneçolanes desplaçades a l’estranger.\nPer part seua, el Líban va acollir al major nombre de persones refugiades per càpita (1 per cada 8); li segueixen Jordània (1 per cada 14) i Turquia (1 per cada 23). En relació a la seua població nacional, l’illa d’Aruba ha donat acolliment al major nombre de persones veneçolanes desplaçades a l’estranger (1 per cada 6); li segueix Curaçao (1 per cada 10).\nMés de dos terços de les persones refugiades i desplaçades a l’estranger (és a dir, el 69%) provenia de només cinc països: Síria (6,8 milions de persones), Veneçuela (4,6 milions), l’Afganistan (2,7 milions), Sudan del Sud (2,4 milions) i Myanmar (1,2 milions).\nRespecte a les sol·licituds d’asil, es van registrar 1,4 milions de noves sol·licituds. els Estats Units d’Amèrica va ser el país que va rebre el major nombre de sol·licituds individuals (188.900); li van seguir Alemanya (148.200), Mèxic (132.700), Costa Rica (108.500) i França (90.200).\nA la fi de 2021, hi havia més de 1,1 milions de refugiats i sol·licitants d’asil d’El Salvador, Hondures i Guatemala a tot el món. Les sol·licituds d’asil presentades per persones de Nicaragua en 2021 van ser cinc vegades majors que l’any anterior.\nEn 2021, 5,7 milions de persones desplaçades van retornar a les seues zones o països d’origen, de les quals 5,3 milions de persones eren desplaçades internes i 429.300 persones refugiades.\nMés informació, en la web d’ACNUR.\nDrets Humans, Migracions i refugi\nInformació per a donar suport a les ONGD i agències que donen resposta a la crisi humanitària per la guerra a Ucraïna El nombre de persones que viuen en condicions pròximes a la fam s’ha multiplicat per sis des del començament de la pandèmia Panorama desolador: més de 260 milions de persones addicionals cauran enguany en la pobresa extrema Oxfam Intermón preveu que els països més pobres s’enfrontaran a un dèficit de fins a 75.000 milions de dòlars per a finançament climàtic en sis anys


Curs: Els reptes del postacord a Colòmbia: de L'Havana a la construcció de la pau - CRAJ\nCurs: Els reptes del postacord a Colòmbia: de L’Havana a la construcció de la pau\nL’ICIP organitza el curs “Els reptes del postacord a Colòmbia: de L’Havana a la construcció de la pau”, impartit per Luis Jorge Garay, economista i consultor colombià, i Rafael Grasa, professor de Relacions Internacionals de la UAB.\nEl curs pretén examinar, mitjançant el diàleg entre els dos professors, quins són els principals reptes de desenvolupament, implementació i refrendació social i institucional dels acords de pau a Colòmbia que s’estan acabant de negociar a L’Havana. Els dos professors faran un seguiment dels acords de pau a partir de temes concrets, com ara els reptes del desenvolupament rural, la gestió de la violència directa, la participació política, la justícia transicional o la reconciliació.\nEl curs tindrà lloc el dilluns 6 de juny, de 9.30 a 14.00 i de 15.00 a 18.00, i dimarts 7 de juny de 9.30 a 14.00.\nEl curs és gratuït però les places són limitades.\nCal inscriure’s enviant un correu electrònic a activitats.icip@gencat.cat o trucant al 93 554 42 86.\n93 634 74 42


Pernil ibèric tallat i envasat al buit - Zermat\nIdees i recomanacions per al tall i l'envasat del pernil ibèric\nUn dels productes demandats amb més exigència per part del consumidor és el pernil ibèric tallat i envasat al buit.\nEl pernil ibèric és un aliment molt delicat. És imprescindible oferir al client una presentació impecable a l'hora de tractar amb els productes ibèrics, ja que és important un primera impressió atractiva, a part que l'aliment es conservi en el sabor original.\nTallar o llescar el pernil ibèric és el pas previ a l'envasament al buit, per a garantir la presentació al consumidor per la qual volem destacar en el lineal del punt de venda.\nEn aquest vídeo li presentem com queda envasat al buit el pernil ibèrico, sigui com sigui el tipus de tall que li hagi aplicat, apilat, escalonat o circular tipus plat.\nEl tall del pernil ibèric amb talladores Graef\nGràcies a la Talladores Graef podrà aconseguir un tall i llescat automàtic amb el mínim contacte cap al pernil ibèric. Per a produccions industrials, és a dir, per a negocis amb necessitats d'alta producció i elevades hores diàries d'operativa, una màquina talladora molt potent i amb característiques dissenyades per a aquest sector és la sèrie AUTO.\nEn general les característiques de la sèrie VA800 són:\n1- Carro de tall automàtic\n2- Format de presentació programable. Posicionat de les rodanxes des d'apilat, escalonat o circular tipus plat.\n3- Versions amb l'opció de cinta transportadora\n4- Configurades per a operar durant diversos torns de producció diària\nEn aquesta sèrie, molt recomanada per al tall i llescat del pernil ibèric, disposa de 3 versions per a triar: la VA802, la VA804 i la VA806\nEl model VA802 és capaç d'oferir-li un llescat intel·ligent i automatitzat. Disponible en dues versions:\nEls models VA804 i VA806, són models amb carro de càrrega gran. Permet triar entre carro llarg, model VA804FBK o model VA806FBK, o extrallarg, model VA804FB o model VA806FB.\nCortadora GRAEF modelo VA806\nIncluir el Interleaver en el tall del pernil ibèric\nTambé és possible incloure l'accessori Interleaver, molt demandat pels nostres clients, ja que és un element únic que li permet posicionar de manera automàtica un paper separador entre els talls.\nConsulti al seu assessor perquè l'informi detalladament sobre els avantatges d'incloure aquest accessori.\nEn el següent vídeo pot comprovar com es duu a terme el procés de llescat o tall del pernil ibèric.\nL'envasat al buit del pernil ibèric amb Zermat\nDesprés d'obtenir el llescat perfecte hem de donar solució a l'envasament del producte per a fer-lo arribar al consumidor. No és suficient que la presentació sigui perfecta, assegurar-se que el sabor i la textura del pernil quedi sense alterar és la prova de confiança davant el client.\nUna vegada obert l'envàs la persona que consumeix el pernil ibèric espera assaborir “qualitat”.\nEn Zermat per a complementar al tall i llescat del pernil ibèric en altes producció posem a la seva disposició la sèrie Large i l'Extra Large. Màquines de buit amb capacitat per a envasar diferents unitats en un cicle.\nUn model molt venut de la sèrie Large és la DC750. Model de gran capacitat i preu assequible. Aquesta envasadora és l'eina perfecta per a aconseguir alta producció ocupant el mínim espai.\nUn altre model molt sol·licitat pels nostres clients de la sèrie ExtraLarge és la DC950 PRO , de la qual pot trobar més detalls si continua llegint el nostre article.\nLa recomanació de Zermat pel tall del pernil ibèric i l'envasat al buit\nUna recomanació de línies de tall i llescat amb la funció de l'envasament al buit, és la combinació de la màquina de buit de doble campana, el model DC950 automàtica i amb dos models de la Talladora GRAEF VA804FB.\nVegi en aquest vídeo com està instal·lada aquesta línia de producció per al tall del pernil ibèric i l'envasament al buit a posteriori.\nConsulti tota la gamma d'envasadores d'alta producció


Hyundai Accent Review - Revisió, Desembre 2021\nLa placa identificativa d’Accent torna a donar a Hyundai una altra opció de cotxe de ciutat per fer front a la pèrdua de l’enorme popular Getz.\nHyundai va perdre l'any passat el seu cotxe de gran èxit a la ciutat de Getz. Però això no sembla tenir cap efecte contra l’hora de vendre vendes a cotxes lleugers i apos; segment, que per a Hyundai va incloure tant l’i20 com el tot nou Hyundai Accent models.\nEl fabricant sud-coreà va assolir el segment de cotxes lleugers a Austràlia el 2011, amb vendes unitàries de 23.832 cotxes i una quota de mercat del 18%. Va ser un bon resultat en què Hyundai Accent va aportar 3.625 unitats, o 725 al mes.\nLa majoria de fabricants, fins i tot els gegants com Toyota i Volkswagen, competeixen en aquesta categoria altament competitiva amb un sol model, però Hyundai té l'avantatge amb Accent i Hyundai i20 jugant al mateix segment. Tot i així, alguns podrien dir que cada model podria canibalitzar l’altre, ja que ofereixen una proposta de compra similar al comprador, encara que ofereixen motors de diferents mides i estils de carrosseria.\nDe fet, la majoria dels mercats Hyundai tenen un model o un altre, però Hyundai Motor Company Australia té accés tant al producte europeu (i20, i30, etc.) com al producte general o nord-americà (Accent, Elantra, etc.).\nFísicament, el portell d’Accent s’assembla més a la mida de l’Hyundai i30, però realment està construït en una plataforma totalment nova i aconsegueix l’últim tractament d’estil de Hyundai & # x2019; amb l’anomenat llenguatge de disseny d’escultura fluïda.\nComprensiblement, és un aspecte més fresc que l’i30, per dins i per fora, amb una reixeta hexagonal de signatura Hyundai & # x2019; s i algunes línies de caràcters distintius habituals a models com Hyundai ix35, Hyundai i40 i Elantra.\n2015 revisió mazda 2\nTambé hi ha un bon perfil com a coupe a Accent, també amb la línia de sostre cònica de & # x2019; s, potser també una petita dosi del proper Hyundai Veloster també.\nA dins, les dimensions més grans que la classe mitjana asseguren una gran quantitat de cames i capçals.\nCarregant ... Notícies fa 7 hores Baby Jeep, que tindrà lloc el 2022 - informe ... Opinió fa 4 dies 2019 Toyota RAV4 Edge revisió automàtica de benzina ... Opinió fa 3 dies 2020 revisió BMW X1 sDrive18d ... Opinió fa 7 hores 2019 Audi S4 Avant revisió ... Opinió fa 2 dies 2020 Renault Kadjar Intens review ... Mostrar més\nEl guió en forma de Y amb acabats negres metàl·lics i de piano (ajustat normalment a les variants Elite i Premium) és un toc particularment agradable, com també es presenta l’aspecte dels diversos plàstics que s’utilitzen a tot l’interior, tot i que el traç és més que dur que suau. al tacte.\nDes del punt de vista de les funcions, Accent, com tots els models Hyundai, té una bona precisió. Entre els més destacats s’inclou el volant esportiu, de cuir, amb botons d’àudio i telèfon, i el sistema d’àudio de sis altaveus (inclosos els tweeters) que produeix un so de qualitat, fins i tot de volum mitjà o alt.\nEls seients de tela són molt amplis, però hi ha prou reforç lateral per mantenir-lo en posició. Hi ha piles de compartiments d'emmagatzematge intel·ligents i els seients plegables 60/40 dividits són pràcticament plans per a un fàcil carregament d'aquests articles més llargs. Si bé l’espai de càrrega posterior no és particularment generós, és tan profund com per manejar caixes petites i moltes bosses de queviures.\nTots els accents presenten els últims 1,6 litres i Gamma i apos; motor de gasolina, que produeix 91kW i 156Nm. I, tot i que no és un motor elèctric especialment emocionant a causa del parell insuficient baix, és una unitat relativament disposada i de bon ritme. Només cal que necessiteu l'ús de moltes revistes per treure el millor partit.\nHyundai, però, acaba de presentar una versió dièsel, Accent CRDi, que hauria de produir més punxons del seu motor dièsel turbo de 1,6 i # x2013; litre amb 260 Nm de par.\nguerra de les estrelles hrt\nTambé és relativament eficient en el combustible, amb només 6,0L / 100 km de forma oficial, però l’inconvenient és la seva capacitat de combustible de 43 litres, cosa que podria suposar viatges força regulars a la benzinera.\nL’aparellat al motor de benzina és una transmissió manual de cinc velocitats (hi ha disponible un automòbil de quatre velocitats), que ofereix una bona extensió de relacions i canvia sense problemes. La versió dièsel s’ofereix amb un manual de sis velocitats o automàtic de quatre velocitats.\nHyundai va patir alguns problemes inicials de maneig i conducció quan van llançar el sedan i45 després d’aconseguir un equilibri decent amb l’i30, però estan treballant progressivament en la millora dels seus models per a les carreteres i condicions australianes.\nEl resultat per a Accent és un recorregut respectable per superfícies més dures, tot i que dinàmicament es tracta d’un altre Hyundai bastant compost, però és una mica prou per proporcionar la bona experiència de conducció que ofereixen els gustos del Ford Fiesta, el Volkswagen Polo o el Mazda2.\nL’adreça que se sent sense vida i incerta no ajuda.\nLa seguretat també està ben tractada, amb un conjunt complet de sistemes de seguretat passius i actius, que garanteixen un nivell de seguretat ANCAP de 5 estrelles. Destaquen el sistema de gestió de l'estabilitat del vehicle (VSM), que gestiona tots els sistemes de seguretat actius a bord, inclosos el control electrònic d'estabilitat, el control de tracció, el sistema de frenada antilliscant i la direcció assistida per motor.\nI el nivell de kit d’Accent & apos; certament pot servir per a que Hyundai sigui d’interès per als cotxes de la ciutat que hi hagi un mercat, encara que hi hagi millors rivals.\nrevisió de navara st\nEstà ben dissenyat, ofereix maneres de carretera dignes i el motor de benzina és respectuosament viu i rendible.\nRessenya alfa Romeo Stelvio Quadrifoglio 2019\nvw golf 2015 revisió\ncotxe de cursa porsche en venda\nassistència al fre i abdominals


Protesta contra la pobresa energètica davant d’una seu de Gas Natural a Reus / ACN\nEls grans gasoductes europeus, més econòmics que els vaixells, tampoc no han fluït com s’esperava\nL’ombra dels possibles talls de subministrament\nEl risc de quedar-se sense prou gas ha sobrevolat els estats europeus des de l’inici d’aquesta escalada de preus. Al Regne Unit, almenys dues fàbriques de fertilitzants alimentaris (una indústria molt intensiva en l’ús del gas) han hagut d’aturar la producció pel fet de no poder assumir aquest cost. Tenir més o menys gas els pròxims mesos dependrà, en bona mesura, de la meteorologia dels mesos vinents. “Si comencem l’hivern amb fred i retirem molt gas, no ens en quedarà per a quan arribin els mesos de temperatures més baixes”, explicava Catherine Newman, directora de la consultoria energètica Limejump, en declaracions a l’agència Bloomberg.\nEl Col·legi d’Enginyers creu que “Europa podria veure’s a curt termini en una situació molt compromesa”\nEn la mateixa línia, el Col·legi d’Enginyers Industrials de Catalunya apunta que “la conjuntura actual no ha permès cobrir les reserves europees de cara a l’hivern, que es troben tan sols al 70%, un fet que pot tenir greus conseqüències sobre el subministrament en els mesos vinents”. Segons explica el Col·legi, això implica que “Europa podria veure’s a curt termini en una situació molt compromesa”. Per contra, l’Oxford Institute of Energy Studies confia que “la combinació d’un hivern relativament suau i d’un rendiment raonable per part d’unitats de generació d’energia que no són de gas”, entre altres factors, “podria donar lloc a la relaxació del mercat”. En tot cas, Simon Pirani, investigador del centre, puntualitza que la dificultat per assegurar subministrament a tothom si es confirmen les pitjors previsions no és tècnica sinó política: “És perfectament possible assegurar a tothom una llar calenta en una societat com la nostra i amb el nivell de desenvolupament tecnològic que tenim. Però la societat ha de voler-ho prioritzar”.\nFrida Kieninger considera que els mateixos preus disparats poden provocar que moltes persones deixin d’accedir al gas, encara que no es produeixin talls de subministrament com a tal: “El que sabem és que, si no és assequible per a una part de la nostra societat, molta gent decidirà menjar en lloc de tenir prou escalf”. De fet, un informe del Bank of America Merrill Lynch (BofAML) publicat a inicis d’octubre ha calculat que els ciutadans europeus pagaran un 32% més en la factura del gas aquest any 2021, a més d’un augment previst del 28% durant el 2022. L’entitat bancària creu que aquest encariment suposarà, a més, una amenaça per a l’esperada recuperació econòmica. Josep Nualart Corpas, de l’Observatori del Deute en la Globalització, opina que “els talls de subministrament es produiran abans pels impagaments de les factures que pels problemes geopolítics”, i que la pobresa energètica es veu agreujada per tots els pagaments il·legítims que es troben en el terme fix de la factura.\nUna factura inflada per infraestructures que no s’utilitzen\nEls pagaments “il·legítims” que menciona Nualart fan referència a costos com ara els derivats de disputes entre empreses o de planificacions extremament optimistes. En la mateixa línia, Ecologistes en Acció defensa que, més enllà de les fluctuacions dels mercats internacionals, la factura del gas podria abaratir-se amb una revisió profunda dels costos fixos: “La factura conté costos il·legítims, perquè hi paguem una infraestructura completament sobredimensionada”, explica Sagrario Monedero, experta en gas de l’entitat.\nLa mitjana d’ús de les instal·lacions d’Enagás en la darrera dècada és de només el 27%\nMonedero assenyala que el sistema de costos fixos va ser dissenyat per afavorir els interessos econòmics de l’elit empresarial: “Durant la dècada dels 2000, es va produir a Espanya un boom de la infraestructura gasística que pretenia donar resposta a un augment de la demanda domèstica que mai es va produir”. Nualart coincideix en l’anàlisi: “Un informe de l’extinta Comissió Nacional de l’Energia ja mostrava el 2012 que el consum planificat estava molt per sobre del real. Els càlculs semblaven més un estímul per als inversos que una predicció real per a la planificació d’infraestructures necessàries”.\nLa intenció de les inversions en infraestructures per emmagatzemar el gas era, segons la portaveu d’Ecologistes en Acció, convertir Espanya en un hub de gas natural per a tota la Unió Europea: “Avui en dia tenim el 42% de la capacitat d’emmagatzematge de gas de tota la Unió Europea, una infraestructura totalment sobredimensionada de la qual mai s’ha fet tant ús com es pensava”.\nUn informe publicat per l’Institute for Energy Economics and Financial Analysis (IEEFA), un centre de recerca nord-americà, confirma aquestes sospites i assenyala que els consumidors espanyols han pagat costos excessius per la infrautilització de les plantes d’Enagás, l’empresa nacional del gas que és propietària de quasi tota aquesta infraestructura i que va ser privatitzada als anys noranta. Concretament, la mitjana d’ús de les instal·lacions en la darrera dècada és de només el 27%, i en cap moment des de la seva construcció no ha superat el 50%. De fet, una de les set plantes de regasificació de l’Estat no s’ha arribat a utilitzar mai. Es tracta d’El Musel, a Astúries: la seva construcció va finalitzar l’any 2013, però davant la falta de demanda va entrar en fase d’hibernació. “Cada any es carreguen a la factura dels ciutadans uns 24 milions d’euros només per pagar la planta d’El Musel”, explica Sagrario Monedero.\nEn declaracions al digital Climática, Enagás explica que “no són previstes noves inversions per a infraestructura gasística en els pròxims anys”. Tanmateix, Frida Kieninger alerta que arreu del continent hi ha projectes per continuar finançant la indústria sota l’excusa del desenvolupament de l’hidrogen verd: “A Brussel·les hi ha plans sobre la taula de la indústria del transport del gas per construir i operar nous gasoductes que costarien uns 40.000 milions d’euros als europeus, amb noms que sonen més ecològics com Smart Gas o Green Hydrogen”. Aquestes inversions, liderades sovint pel Banc Europeu d’Inversions (BEI) i on Enagás també participa, es justifiquen per la necessitat d’adaptar la infraestructura al transport dels gasos renovables com l’anomenat hidrogen verd, però en funció de l’ús que se’n faci també podran ser utilitzades per prolongar la dependència respecte als gasos fòssils. Cal tenir en compte que, segons un informe de l’Observatori del Deute en la Globalització, avui en dia només un 1% de l’hidrogen prové de fonts renovables.\nL’Observatori del Deute en la Globalització creu que hi ha més tipus de costos il·legítims en la factura, com ara els resultants de disputes judicials. Segons xifres de l’entitat, Naturgy va carregar a la factura 164 milions d’euros d’un deute que tenia amb l’empresa proveïdora de gas algeriana Sonatrach. L’empresa nord-africana havia reclamat aquesta quantitat a un tribunal d’arbitratge internacional i va guanyar el litigi, però els diners es van considerar costos de sistema, un dels conceptes de la factura del gas.\nEls governs europeus intenten aturar el cop\nAlguns governs de la Unió Europea han començat a implementar mesures de curt termini a la crisi energètica: França ha decretat una congelació de preus, però les pujades dels propers mesos es comptaran i s’afegiran a la factura quan els preus tornin a baixar. Espanya ha pres una mesura similar, però només aplicable als consumidors amb tarifa d’últim recurs (TUR), que són una minoria. En tot cas, per guanyar estabilitat més enllà de les pròximes setmanes, la Unió està discutint diverses propostes legislatives. Espanya pressiona els socis europeus per impulsar una compra conjunta de gas, amb un sistema molt semblant al que s’ha implementat per a les vacunes contra la Covid-19, i també per augmentar les reserves. La Comissió Europea ha avançat que presentarà una proposta de reforma de tot el mercat gasístic abans que acabi el 2021.\nUn edifici del barri de la Mina, entre Barcelona i Sant Adrià de Besòs / JORDI BORRÀS\nTanmateix, experts i organitzacions ecologistes coincideixen a assenyalar que és necessari un replantejament més profund, basat en el fet de necessitar menys gas. “Pots reduir a la vegada les emissions contaminants i el preu de la factura aïllant millor els edificis. Els estudis indiquen que les reduccions són increïbles, fins a un 50%”, explica Simon Pirani. Frida Kieninger també assenyala aquesta reducció de la necessitat de calefacció com a línia prioritària: “Necessitem un pla de renovació per aïllar molt millor les cases”.\nLa llista d’accions necessàries pot ser molt més llarga. “També cal deixar de fabricar autobusos i cotxes que utilitzen gas. Cal reduir progressivament tots els usos d’aquest combustible fòssil”, hi afegeix Kieninger: “A banda del que millorem en eficiència energètica, ens hem de plantejar com és possible que encara tinguem tanta demanda de combustibles fòssils”. Sagrario Monedero, d’Ecologistes en Acció, apunta que “fa falta planificar adequadament els usos energètics i les tecnologies disponibles, i establir una jerarquia: no és el mateix l’alimentació que mantenir els nivells actuals de transport aeri”. I, pel que fa als costos del gas que hàgim de continuar utilitzant, Josep Nualart Corpas proposa una auditoria: “Encara que els increments actuals del preu del gas corresponen a la part variable de la factura, caldria avaluar els costos i peatges que hi ha en el terme fix. És allà on s’imputen els pagaments il·legítims del sistema gasista. L’any 2019 ja vam aconseguir evitar, des de la societat civil, que se seguís sumant a la factura el projecte Castor”.


Espot referma el compromís del Govern amb el benestar dels infants | BonDia Diari digital d'Andorra.\nRedacció / FOTO: J.A.V.\nDurant la trobada, que també va comptar amb la presència de la presidenta del comitè d’Unicef Andorra, Laura Álvarez, Espot va posar en relleu el compromís de l’executiu amb el benestar dels infants del país i amb els projectes de cooperació internacional que donen assistència a les necessitats dels infants d’arreu del món. El cap de Govern va recordar els avenços que ha fet el país en els darrers anys en aquest àmbit amb mesures legislatives.\nLa directora executiva d’Unicef es va interessar per projectes ja instaurats a Andorra i que pensa que poden extrapolar-se a altres països, com ara el Consell dels Joves. També va lloar el fet que les set parròquies del Principat hagin esdevingut el primer país del món en què totes les seves corporacions locals tenen el guardó d’Amigues de la Infància.\nAixí mateix, Xavier Espot va destacar el treball governamental per fer de la inclusió dels més petits, l’educació dels joves i l’accés a una vida digna per part dels col·lectius més vulnerables “una de les nostres principals polítiques” i es va comprometre a seguir participant amb Unicef en més projectes de col·laboració internacional.


Buscar un full de càlcul al Numbers del Mac - Assistència d'Apple\nBuscar un full de càlcul al Numbers del Mac\nPots buscar fulls de càlcul oberts recentment al Numbers o utilitzar l’Spotlight per buscar un full de càlcul pel seu títol o contingut. L’Spotlight buscarà al Mac i als arxius adjunts de correu electrònic.\nBuscar un arxiu obert recentment: al Numbers, selecciona Arxiu > “Obrir recents” (al menú Arxiu de la part superior de la pantalla) i després selecciona el full de càlcul. El Numbers mostra els últims deu fulls de càlcul que has obert.\nBuscar un arxiu pel títol o contingut: fes clic a la icona de l’Spotlight (té l’aspecte d’una lupa) a la barra de menús de l’angle superior dret de la pantalla i, a continuació, introdueix una o més paraules del títol o del contingut del full de càlcul. Als resultats de cerca, fes clic al full de càlcul per veure’n una previsualització, o prem la tecla Ordre per veure on està ubicat a l’ordinador. Per obrir el full de càlcul, fes-hi doble clic.\nPer veure la ruta on està ubicat el full de càlcul a l’ordinador, fes clic al full de càlcul i, tot seguit, prem la tecla Ordre. Per obrir el full de càlcul, fes-hi doble clic.\nVeure tambéMoure un full de càlcul del Numbers al MacEliminar un full de càlcul al Numbers del Mac\nAnterior Desar el full de càlcul Següent Eliminar un full de càlcul


L'AHCB retorna la funcionalitat d'enquadernacions del fons del Consell de Cent | Arxiu Històric | de Barcelona\nL'AHCB retorna la funcionalitat d'enquadernacions del fons del Consell de Cent\nRestauració. Amb aquesta intervenció s'ha recuperat la integritat física dels volums, que presentaven un estat de conservació deficient.\nCom a responsables de la preservació del patrimoni documental de la ciutat, des de l’Arxiu Municipal de Barcelona es té molt present la importància de mantenir les enquadernacions en bon estat ja que esdevenen el principal element de protecció del bloc i, per tant, de tot el contingut escrit.\nÉs per aquest motiu que enguany, i seguint la línia d’intervenció dels darrers anys, l’Arxiu Històric ha inclòs en el seu programa anual de restauració del fons 3 enquadernacions de les sèries Lletres Closes (1381-1713) i Lletres i provisions reials (1516-1714) del fons del Consell de Cent.\nEs tracta d’enquadernacions de tipus “arxiu”, amb ànimes de cartró folrades en pell, amb solapes, tanques de camussa i gofrat. Tot i que les estructures d’unió eren bones, l’estat de conservació general de les enquadernacions era deficient, presentaven brutícia superficial, pèrdua de suport i, en dues de les enquadernacions, pèrdua de solapes i de les tanques, fet que provocava la nul·la funcionalitat de protecció del bloc.\nS’inicia la restauració amb una neteja superficial per microaspiració i, en les àrees més resistents, amb esponges vulcanitzades. La consolidació de les parts més febles, tant del cartró com de la pell, es realitza amb hidroxopropilcel·lulosa, consolidant i adhesiu soluble en etanol, per evitar aportar humitats als elements constitutius del volum.\nEs restitueixen les solapes i tanques perdudes seguint les marques que es deixen intuir en la tapa superior i els models que es conserven de les enquadernacions de les mateixes sèries. Tant en aquest procés de restitució de la solapa, com en les reintegracions on hi havia pèrdua de pell, es determina utilitzar paper japonès com a suport afegit.\nPer refer la solapa s’utilitza cartró de conservació, lliure d’àcids, del mateix gramatge que l’original, folrat amb dues capes de paper japonès Rakujirushi Jyunki Somegami S1 i adherit amb engrut de midó de blat. I les tanques es restitueixen fent tant el botó com la corda trenada amb camussa, seguint el mateix model i material que les originals.\nAmb aquesta intervenció s’ha recuperat la integritat física dels volums, retornant-los la seva funcionalitat. Des de l’AHCB ara se seguirà treballant en el control de les condicions ambientals i en la correcta instal·lació i manipulació dels fons per garantir la seva preservació en el futur.


Concurs Gilbert & Gaillard reconeix 249 vins i caves catalans\nEnguany, per segon any consecutiu, els tastos del concurs s’han fet a Catalunya, que va ser triada pel grup Gilbert & Gaillard com la regió vitivinícola per al desenvolupament exclusiu de la degustació in situ del seu concurs internacional de vins.\nAquests premis compten amb tres categories diferents: la d’OR+90 punts, en què han obtingut medalla 79 vins i escumosos de 57 cellers, la categoria d’Or, amb 145 vins i escumosos de 92 cellers premiats, i, finalment, la categoria de Plata, en què s’ha concedit medalla a 25 vins i escumosos de 21 cellers. Trobareu la relació completa de tots els premiats clicant aquí.\nEn aquesta edició, han participat una sèrie de productors de vins i caves destacats en aquest àmbit i que tenen l’origen de la seva producció a Catalunya, entre els nostres productors gourmet:\nCava Jaume Giró i Giró és una empresa familiar que té el seu origen a mitjans del segle XIX en els nostres avantpassats pagesos, dedicats al conreu de la vinya. Ofereixen amb orgull una gamma de vins i caves d’alta qualitat, reflex d’un geni creatiu que encara perdura.\nGiró Ribot és una empresa 100% familiar, que es dedica a l’elaboració de caves a la D.O. Cava i de vins a la D.O. Penedès. A Giró Ribot s’han fixat l’objectiu d’obtenir productes d’alta qualitat, perfeccionant constantment el procés de producció per buscar la màxima excel·lència.\nAdernats Vinícola de Nulles prové de la fusió de dos sindicats de la població de Nulles que tenien un objectiu compartit: elaborar productes d’alta qualitat que actuïn com ambaixadors i representants del treball i dels seus socis de la cooperativa.\nCellers Pere Guardiola unes bodegues que elaboren vins basant-se en la tradició familiar i la seva història que ha evolucionat fins a aconseguir una diferenciació i una personalitat pròpia, que van lligades a la terra que els ha vist créixer i conformar-se en el que avui dia són; l’Empordà.\nCeller Mas Garcia Muret El Celler dirigeix l’elaboració i la comercialització de vins de gran qualitat. El raïm, quan arriba al seu punt òptim de maduració, es cull a mà i arriba íntegrament i ràpidament al celler per tal de processar-lo de la forma més adequada, creant així una unió perfecta entre modernitat i tradició en una finca amb uns orígens que daten del 1756.\nCastell d’Age Vins i Caves Els vins i caves Castell d’Age s’obtenen a partir dels millors raïms de les vinyes, que només es veremen quan han assolit el punt idoni de maduració i d’acidesa. El cupatge dels diferents vins, acurat i estudiat al detall, ofereix un equilibri perfecte. Els seus percentatges s’apliquen segons les condicions climàtiques que han actuat sobre cada verema, i que han conformat les característiques finals del raïm.\nAltavins creada l’any 2001 i avui dia son un petit però reconegut celler de la Denominació d’Origen Terra Alta, de tradició mediterrània i amb una història mil·lenària, en la que produeixen vins fins, distingits pel seu ‘cos i ànima’ i per l’essència de lesvarietats tradicionals.


La filologia d'autor en els estudis literaris Textos catalans dels segles XIX i XX - Search Results - Traces : Catalan language and literature database\nHome > Search Results: La filologia d'autor en els estudis literaris Textos catalans dels segles XIX i XX\nTraces : Catalan language and literature database 29 records found 1 - 10 jump to record: Search took 0.10 seconds.\nLa Biblioteca de les Lletres Catalanes. Una "Pléiade" catalana és per força una quimera? / Izquierdo, Oriol (1963-) ; Congrés Internacional sobre Crítica Filològica i Ecdòtica. Textos catalans dels segles XIX i XX "La filologia d'autor en els estudis literaris" (1r : 2012 : Lleida)\nTraducció del resum en anglès de l'article: Privats d'una important part de la seva herència cultural, els catalans perdrien el sentit col·lectiu dels assoliments literaris del país. La col·lecció "Pléiade" publicada a França i la "Library of America" als Estats Units van proveir d'un model per a una nova "Biblioteca de les Lletres Catalanes". [...]\nLa filologia d'autor en els estudis literaris. Textos catalans dels segles XIX i XX, Lleida : Aula Màrius Torres : Pagès, 2013 (Trossos, 6) (p. 461-471)\nL''Obra completa de Josep Pla' no és l'"Obra Completa de Josep Pla" / Coromina, Xavier ; Congrés Internacional sobre Crítica Filològica i Ecdòtica. Textos catalans dels segles XIX i XX "La filologia d'autor en els estudis literaris" (1r : 2012 : Lleida)\nTraducció del resum en anglès de l'article: L'obra de Josep Pla té molts problemes de transmissió. Des dels manuscrits fins a la intel·ligència del lector, la lectura dels textos de planians pateix moltes interferències que afegides a la forma original de la seva creació, esborren un tret més original que el de l'aparent simplicitat del seu llenguatge planer. [...]\nLa filologia d'autor en els estudis literaris. Textos catalans dels segles XIX i XX, Lleida : Aula Màrius Torres : Pagès, 2013 (Trossos, 6) (p. 447-460)\nLa transmissió de l'obra de Maragall: cinc edicions de les obres completes en cent anys / Moreta, Ignasi ; Congrés Internacional sobre Crítica Filològica i Ecdòtica. Textos catalans dels segles XIX i XX "La filologia d'autor en els estudis literaris" (1r : 2012 : Lleida)\nTraducció del resum en anglès de l'article: La transmissió pòstuma de l'obra de Maragall és molt indicadora de l'evolució de la filologia catalana durant els últims cent anys a l'hora d'editar els anomenats textos prefabrians. [...]\nLa filologia d'autor en els estudis literaris. Textos catalans dels segles XIX i XX, Lleida : Aula Màrius Torres : Pagès, 2013 (Trossos, 6) (p. 409-433)\n'Plany fosc vora la mar': últim retorn (per ara) de Jordi Pàmias a l'enyorada Ítaca / Macià i Costa, Xavier (Universitat de Lleida) ; Congrés Internacional sobre Crítica Filològica i Ecdòtica. Textos catalans dels segles XIX i XX "La filologia d'autor en els estudis literaris" (1r : 2012 : Lleida)\nTraducció del resum en anglès de l'article: 'Plany fosc vora la mar' és el primer recull poètic escrit per Jordi Pàmias. Aquesta obra ha tingut diferents títols, a més de diverses versions i edicions realitzades en moments clau de la seva carrera literària: moments de canvi, d'"impasse" o de replantejament. [...]\nLa filologia d'autor en els estudis literaris. Textos catalans dels segles XIX i XX, Lleida : Aula Màrius Torres : Pagès, 2013 (Trossos, 6) (p. 347-370)\n"Coral romput", de Vicent Andrés Estellés: el mecanoscrit de la tercera part del poema / Salvador, Vicent (Universitat Jaume I) ; Congrés Internacional sobre Crítica Filològica i Ecdòtica. Textos catalans dels segles XIX i XX "La filologia d'autor en els estudis literaris" (1r : 2012 : Lleida)\nTraducció del resum en anglès de l'article: L'objectiu d'aquest article és l'estudi filològico-estilístic d'un text poètic del valencià escriptor català Vicent Andrés Estellés (1924-1993) a través de les seves variants cronològiques. [...]\nLa filologia d'autor en els estudis literaris. Textos catalans dels segles XIX i XX, Lleida : Aula Màrius Torres : Pagès, 2013 (Trossos, 6) (p. 327-345)\nLa reconstrucció d'un poeta contemporani: de 'L'inventari clement de Gandia' a l'edició crítica de les obres de Vicent Andrés Estellés / Oviedo Seguer, Jordi (Universitat Catòlica de València Sant Vicent Màrtir) ; Congrés Internacional sobre Crítica Filològica i Ecdòtica. Textos catalans dels segles XIX i XX "La filologia d'autor en els estudis literaris" (1r : 2012 : Lleida)\nTraducció del resum en anglès de l'article: L'article analitza la trajectòria d'alguns llibres i documents dels anys 50 i 60 de l'arxiu de Vicent Andrés Estellés, especialment 'L'inventari clement' (1971) i 'L'inventari clement de Gandia' (2012). [...]\nLa filologia d'autor en els estudis literaris. Textos catalans dels segles XIX i XX, Lleida : Aula Màrius Torres : Pagès, 2013 (Trossos, 6) (p. 311-325)\nL'obstinada glòria de Joan Sales / Casals, Montserrat ; Congrés Internacional sobre Crítica Filològica i Ecdòtica. Textos catalans dels segles XIX i XX "La filologia d'autor en els estudis literaris" (1r : 2012 : Lleida)\nTraducció del resum en anglès de l'article: La creació d''Incerta glòria' és un "enigma envoltat de misteri". A les milers i milers de pàgines que es poden trobar a l'arxiu personal de Joan Sales, no hi ha cap rastre del seu origen o res semblant a un fragment de la novel·la. [...]\nLa filologia d'autor en els estudis literaris. Textos catalans dels segles XIX i XX, Lleida : Aula Màrius Torres : Pagès, 2013 (Trossos, 6) (p. 303-310)\nLa filologia d'autor en els estudis literaris Textos catalans dels segles XIX i XX in Amazon\nLa filologia d'autor en els estudis literaris Textos catalans dels segles XIX i XX in Google Books\nLa filologia d'autor en els estudis literaris Textos catalans dels segles XIX i XX in Google Scholar\nLa filologia d'autor en els estudis literaris Textos catalans dels segles XIX i XX in Google Web La filologia d'autor en els estudis literaris Textos catalans dels segles XIX i XX in INSPIRE\nLa filologia d'autor en els estudis literaris Textos catalans dels segles XIX i XX in NEBIS\nLa filologia d'autor en els estudis literaris Textos catalans dels segles XIX i XX in Scirus


Receptació - Advocats Penalistes Barcelona\nSentència de l’Audiència Provincial de València núm. 480/2015, de 9 de juliol:\nEl delicte d’encobriment previst i penat en l’article 298 de el Codi Penal requereix, com a elements definidors del tipus, els següents:\n1) La comissió, o perpetració prèvia o antecedent, d’un delicte patrimonial (“contra el patrimoni o l’ordre socioeconòmic”).\n2) Que l’acusat no hagi participat en el mateix com a autor o còmplice (el que equival a un element negatiu).\n3) Que tingui coneixement, no mera sospita, impressió o suggestió, del delicte comès anteriorment, si bé tal coneixement no s’exigeix que sigui detallat, exhaustiu o detallat.\n4) L’element subjectiu que s’identifica amb l’ànim lucratiu. Com recorda la Sentència del Tribunal Suprem de 15 de març de 2.001, per la pròpia estructura d’aquest delicte, que es vertebra al voltant del coneixement del subjecte actiu de la procedència il·lícita dels objectes adquirits, la concurrència d’aquest element de caràcter subjectiu normalment només podrà ser demostrat a través de prova indirecta o indiciària que posi de manifest la realitat d’aquest element no entès com a coneixement complet i circumstancial del concret delicte contra la propietat del qual provenen els béns adquirits -el que convertiria l’encobriment en delicte quasi impossible-, sinó que són procedents de delicte sense requerir més especificacions des d’aquesta perspectiva.


El drama de la residència de Tremp amb 102 padrins contagiats, un sol negatiu i 22 morts - Poble Andorrà\nL'alcaldessa culpa la Llar del Sant Hospital per haver actuat amb opacitat a l'inici del brot\nResidència Sant Hospital de Tremp.\nTremp està vivint un drama de grans dimensions amb el brot que ha afectat de ple el Sant Hospital, un centre amb 144 usuaris, gairebé la totalitat d’ells afectats pel contagi massiu. Actualment queden dins 102 residents positius i un sol negatiu, mentre que ja han mort 22 padrins. A més, hi ha trenta treballadors infectats. L’alcaldessa de Tremp. Maria Pilar Cases, culpa al centre per haver actuat amb “opacitat” a l’inici del brot el passat 19 de novembre i assegura que es van haver d’assabentar del nombre de contagis per algú aliè a la residència. Aquesta situació per a un poble de 5.800 habitants ho altera tot i s’ha prohibit la vida social al municipi per evitar que el brot s’estengui a altres llocs. Tampoc es vol que vingui gent amb segones residències pel perill de contagi.\nAquesta residència, gestionada per la Fundació Fiella, va ser una excepció durant la primera ona de la pandèmia de coronavirus i només va tenir un contagi. No ha tingut la mateixa sort amb la segona ona. El centre va patir la setmana passada un rebrot molt virulent en el qual es van triplicar els casos, i va arribar a tenir més del 80% dels usuaris i els treballadors contagiats. La residència es va quedar sense plantilla i sense equip directiu, que va haver de confinar-se en donar positiu per covid-19. El dissabte passat, la Generalitat es va veure obligada a intervenir el centre. Fonts pròximes a la gestió destaquen que la situació que es va trobar en el centre va ser “molt complicada” i que el brot no està controlat.\nAbsolen el pare d'un pres d'intimidació a un futur testimoni perquè declarés que el fill no li havia venut droga


Màster en Logística Integral Zaragoza Kühnel Escuela de Negocios | Emagister\nRealitza pràctiques en importants empreses des del primer dia\nT'agradaria desenvolupar-te com a gestor logístic? Si és així, aquest màster en Logística Integral s'ajusta als teus objectius professionals.\nEstà dirigit a aquells estudiants recentment graduats o llicenciats o amb experiència en gestió del transport o professionals amb experiència en el sector. A més, si aconsegueixes una de les beques amb pràctiques en empreses que gestiona Kühnel, l'empresa es fa càrrec fins a de el 70% de la quota del màster.\nTé una modalitat presencial, la qual cosa et permetrà participar en les classes pràctiques i dinàmiques preparades per a aquesta formació, a més de poder debatre i interactuar tant amb el personal docent, com amb els teus companys. La durada del màster és de dotze mesos acadèmics.\nComençaràs a treballar a l'àrea management, analitzant el concepte de logística integral, i gestionant els recursos humans i els diferents projectes. A més, aniràs adquirint nocions de finances i lideratge empresarial. Després, passaràs a estudiar l'àrea de gestió estratègica internacional, on trobem la gestió estratègica de compres i el comerç internacional. També treballaràs àrees de magatzematge i transport i direcció d'operacions.\nSi t'interessa aquesta formació, no dubtis a demanar més informació en Emagister.com.\nQue passarà un cop hàgiu demanat informació?: Et cridarem per explicar-te el nostre funcionament de forma detallada. La nostra màxima és la d'assessorar a l'alumne perquè esculli sempre el programa formatiu que s'adeqüi a la seva meta personal i professional.\nRequisits: Titulació universitària, Grau Superior en Gestió del Transport, professionals amb més de 3 anys acreditats en el sector i estudiants de l'últim any de carrera.\nHorari: Lunes, Miércoles y Jueves de 19:00 a 22:00h\nÀrea de Management\nIntroducció al concepte de logística integral\nGestió de RRHH i lideratge empresarial\nWorkshop Pensament Creatiu\nWorkshop Presentacions Eficaces\nÀrea de Gestió Estratègica Internacional\nWorkshop Tècniques de negociació\nWorkshop Mercats exteriors\nÀrea de magatzematge i transport\nMagatzematge en el cicle logístic de l'empresa\nLa distribució física de productes i la seva integració amb els fluxos logístics\nÀrea d'direcció d'operacions\nGestió d'operacions de producció\nSistema integrat de qualitat, prevenció i medi ambient (SICMA)\nSistema de gestió Lean Manufacturing (workshops)\nSis visites a empreses i institucions rellevants d'Aragó\nClasses en empreses\nGestió de la demanda i gestió d'estocs\nAquest projecte, desenvolupat en equip, suposa el 25% de la nota del màster i està pensat perquè l'alumne apliqui els continguts del programa relacionats amb la logística.\n- Prestigiosa Borsa de Treball: 26000 alumnes satisfets gràcies a la nostra Borsa de Treball


JNC de Sabadell: La JNC de Sabadell i la Comarca, vam participar aquest cap de Setmana a El Vendrell, en la Conferència Nacional: Els joves posem en marxa el canvi.\nLa JNC de Sabadell i la Comarca, vam participar aquest cap de Setmana a El Vendrell, en la Conferència Nacional: Els joves posem en marxa el canvi.\nLa Joventut Nacionalista de Catalunya (JNC) ha celebrat aquest cap de setmana a El Vendrell una conferència nacional sota el títol "Els joves posem en marxa el canvi". Durant la trobada, la JNC ha començat a dibuixar alguns dels eixos pel que fa a polítiques de joventut, que es faran arribar a Convergència per tal que els inclogui en el programa de la federació nacionalista per a les eleccions al Parlament de Catalunya de la propera tardor.\nFelip Puig i Josep Poblet participen en la cloenda de la conferència nacional\nEl candidat de CiU per la demarcació de Tarragona, Josep Poblet, ha dirigit unes paraules als assistents, animant-los a fer una gran campanya "és molt important que fem polítiques en positiu, que generin il·lusió, i cal que fem junts una gran campanya" i ha afegit que "el canvi és necessari, ens el demana la gent."\nPer Felip Puig, secretari general adjunt de Convergència, aquesta campanya "ha de servir per apropar-nos a la gent, per arribar a tot arreu, per construir un autèntic compromís amb Catalunya" i ha encoratjat la JNC a fer una gran feina "aquesta no és només la campanya perquè Artur Mas sigui president, que també, és la campanya per recuperar l'autoestima de país i la recuperació del bé comú."\nPresentació de la campanya jove i de la precampanya de CiU\nDurant la conferència nacional, també s'han presentat alguns detalls de la campanya jove que tirarà endavant la JNC juntament amb Unió de Joves. Pol Lliró, director de campanya de la JNC, ha explicat als assistents alguns eixos de la mateixa.\nA més, Jordi Cuminal, secretari de Comunicació de Convergència, i qui havia estat secretari general de la JNC, ha presentat la precampanya que CiU va donar a conèixer fa uns dies i que gira al voltant del lema "Comença el Canvi."


TOSLINK - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nConnector òptic per a àudio digital\nAny del Disseny\n1983 fins ara\nConectable en Calent\nOriginalment limitat a 48 kHz i 20 bits. Actualment ampliat per a utilitzar-se en tots el suports moderns.\nPaquets d'àudio de 32 bit\nOriginalment 3.1 Mbit/s;\nAra 125 Mbit/s\nFibra Òptica (10 metres max)\nTOSLINK (TOShiba LINK) és un estàndard de connexió de fibra òptica creat per Toshiba el 1983, que es basa en la utilització de senyals òptics en comptes de senyals elèctrics. S'utilitza generalment per la interconnexió d'equips d'àudio, tot i que admet diferents formats de dades i físics.\nOriginalment es va crear per a la connexió entre els reproductors de CD i els receptors de senyals PCM. Tothom el va començar a utilitzar i ràpidament es va adoptar amb l'estàndard S/PDIF com a estàndard universal de connexió òptica digital. Amb aquest estàndard s'admet fins a 48 kHz i 20 bits (en PCM, Dolby Digital i DTS) però en els nous sistemes d'àudio multicanal (Dolby True HD, DTS HD i DSD) ja no té aquestes limitacions.\nDepèn de l'ús, es fa servir diferents tipus de fibra òptica, des de cables d'1mm de diàmetre fins a cables més grans, i multifilars. En tots els casos es limiten a unes distàncies de 5 o 10 metres com a molt.\nAquest sistema de connexió també s'utilitza per a l'estàndard ADAT, que admet fins a 8 canals en un sol cable òptic.\n2 Tipus i Usos\n4 Precaucions a tenir en compte\nEl funcionament del sistema TOSLINK es basa en el fotoacoblador, però separant l'emissor i el receptor i a través de fibra òptica (a vegades també se l'anomena fotoacoblador de llargues distàncies). Es basa en un díode LED que genera llum i un fototransistor que la rep i la torna a transformar en senyal elèctric.\nNecessita un circuit per regular el corrent del LED per posar-lo en ON o en OFF.\nRep la llum amb un fotoreceptor i amplifica la forma d'ona. Conté un ATC que ajusta el voltatge de referència per si canvien les condicions del cable (llargada, posició,...), atenuant les distorsions que poden aparèixer.\nTipus i Usos[modifica]\nCeràmic: els sistemes de recepció i emissió estan muntats en una peça de ceràmica segellada amb metall. Per a sistemes en els quals es necessiti alts nivells de fiabililitat.\nAlta Velocitat: Accepten connectors SMI i PN. Està dissenyat per a transmissió bidireccional en sistemes per a la llar.\nConnexió Òptica Sense Fibra: Dissenyats per a transmissions de dades d'alta velocitat, però sense cablejat. Es fan servir uns Circuits Integrats de transmissió que incorporen uns LED's i uns altres que reben el senyal i el transformen.\nMòduls òptics per a Àudio Digital: Aquest és el més utilitzat, sobretot en equipaments de so domèstic (CD, MD, DVD,...). Hi ha diferents mides segons la utilitat.\nEl soroll electromagnètic no afecta a la transmissió.\nNo radia soroll electromagnètic.\nFàcil de muntar i de connectar.\nPrecaucions a tenir en compte[modifica]\nEl cable TOSLINK il·luminat d'una punta\nVigilar els LED's que s'utilitzen, en teoria són fets per durar moltíssims anys, però molts van perdent lluminositat amb el temps.\nQuan se solden els components, s'ha de vigilar de no embrutar a l'emissor ni el receptor de llum.\nEs recomana soldar a mà els components, perquè els sistemes de neteja post-soldat poden espatllar-los.\nVigilar de connectar bé a terra per evitar sorolls, ja que aquest sistema normalment s'utilitza per a disminuir sorolls.\nSi no s'utilitza el sistema, s'ha de tapar amb la coberta que inclou per a protegir-lo.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: TOSLINK\nHistòria de la Connexió TOSLINK (en anglès)\nTOSLINK – Guia del Producte (en anglès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=TOSLINK&oldid=28917962»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 22 des 2021 a les 08:48.


Tres detinguts per robar en cases de l’Anoia i el Vallès - Canal Taronja Anoia\nIniciNotíciesTres detinguts per robar en cases de l’Anoia i el Vallès\nEls Mossos d’Esquadra i la Policia Local de Masquefa han detingut dues dones i un home d’entre 19 i 25 anys com a presumptes autors de robatoris amb força a cases de Masquefa, Piera i Lliçà de Vall. Tot i ser detinguts a Masquefa, els presumptes lladres no se sap on estaven domiciliats.\nA partir de l’avís d’un veí de Piera, que va veure un vehicle circulant per una urbanització del municipi amb actitud controladora, la Policia Local del muncipi va comprovar que el cotxe havia estat robat feia pocs dies en una casa de Masquefa. Al vehicle s’hi van trobar objectes sostrets de diferents habitatges.\nEls tres detinguts feien servir perruques i roba per fer canvis estètics i evitar ser reconeguts. De moment el jutjat d’Igualada ha decretat ingrés a presó per tots tres i no es descarten més detencions, ja que hi ha un quart presumpte lladre que va poder fugir.


Idea de pintura de cara cara a pas a pas - Família\nPintura de cara carabassa\nUna pintura cara carabassa és tan fàcil de recrear a casa i és una de les nostres idees preferides de pintura facial de Halloween per als més petits!\nI la bona notícia és que tenim dos Dissenys de pintura cara carabassa per a què escolliu! El nostre disseny senzill, per sobre, és excel·lent per a principiants o, si us ve de gust més el repte, proveu la nostra pintura de Jack O´Lantern a continuació.\nAl vostre petit li encantarà resplendir com una carbassa, a més del disseny perfecte per introduir-los en la tradició de Halloween.\nHi ha poques coses per recordar abans de començar ...\nCom es pot crear la cara de carabassa\nReuneix els teus materials sobre una superfície plana\nCol·loqueu algun diari o un drap netejat en cas de vessament\nFeu una prova de pegat de la pell a la pell del vostre fill; si no es produeix cap reacció en una hora, la pintura ha de ser segura\nRetireu suaument amb aigua tèbia i un drap humit; no cal fregar-ho.\nPintura facial en taronja, verd i marró 1 x esponges de pintura per a rostres 1 x pinzell mitjà de pintura 1 x pinzell de pintura fina i purpurina verda\nPintura blanca lleugerament esponja al voltant dels temples. Quan estigui sec, barregeu el blau i el blanc fins que tingueu un blau pàl·lid i gelat, i després espongeu lleugerament a sobre del blanc\nAfegiu formes de flocs de neu blancs als temples amb un raspall prim. Afegiu remolins llargs i cops petits a les cantonades exteriors dels ulls, baixant per les galtes\nMitjançant un pinzell mitjà, pinteu una forma de tiara de color blau pàl·lid al llarg del front amb un pinzell prim, contorn en blau fosc\nAfegiu punts i formes blanques al llarg de les celles i al pic de la tiara i un punt rosat al centre. Finalment, afegiu una mica de purpurina a tot arreu\nCom es pot crear la cara de carabassa de Jack O´Lantern\nVoleu provar alguna cosa una mica més complicat? Aquest disseny pot semblar una mica complicat, però realment és sorprenentment senzill; només cal que seguiu la nostra guia de cinc passos en direcció est.\nPintura de cara a base d’aigua de color taronja, groc, negre i blanc Esponjades de pintura facial de 1 pinzell rodó núm. 3\nhi ha una minyona de noies?\nUtilitzeu una esponja neta per pintar rostres, apliqueu un abric de base taronja a la meitat dreta de la cara del vostre fill, amb una forma geomètrica empatxada. Durant\nEn aquest pas, demaneu al vostre fill que tanqui els ulls per no tenir cap cara\nUtilitzeu una esponja neta per pintar la cara per tallar el groc a sobre de la base de taronja per afegir textura i dimensió.\nDelineu la taronja amb pintura negra amb un pinzell rodó núm. 3. També\nperfilar l’ull i suggerir les dents. A continuació, pinteu els solcs i les esquerdes\npels voltants de la cara de la carabassa utilitzant el mateix pinzell i un mateix color.\nDemaneu al vostre fill que tanqui els ulls i que ompliu els ulls amb més negre\npintar amb una esponja de pintura de rostre net. A continuació, utilitzeu el núm. 3 ronda\nraspall carregat de negre, netegeu les vores de l’ull i ompliu-les\nel nas i la boca.\nAfegiu els colors blancs al voltant de les característiques i les esquerdes de la carbassa amb un núm. Net. 3 pinzell rodó.\nAquesta idea de pintura de rostre prové de “Extreme Face Painting: 50 Demos amigables i simpàtiques” d’IMPACT Books, RRP 16,99 £.\nRecepta nuggets casolans de pollastre\nRecepta de puding de mascarpone de crosta de xocolata\n43 idees de pastissos de Nadal\nRecepta de coca ginebra i tònica\nRecepta gratinada de porro de bebè