Royal Spa Hotel Velingrad Bulgària - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n3 Tsar Samuil Str., Ladzhene, Velingrad, Bulgària, 4400 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Royal Spa Hotel\nL'hotel Royal Spa està situat a la zona de Chepino de Velingrad i ofereix gratuïtament 8 piscines cobertes i exteriors, WiFi, aparcament, un centre de fitness, un jacuzzi i una sauna. A més, disposa de 3 piscines infantils i una piscina de mida semiolímpica. També podreu gaudir d'una sauna finlandesa, un bany de vapor panoràmic i un laconicum de manera gratuïta. Totes les habitacions del Royal Spa Hotel disposen d'aire condicionat, TV de pantalla plana amb canals per cable i bany privat amb dutxa. També s'ofereix un balcó privat amb vistes a la natura. Entre les piscines exteriors, cal destacar 1 piscina mineral, 2 piscines minerals termals, 2 piscines de xoc i 1 piscina infantil. També hi ha 2 jacuzzis exteriors d'aigua mineral. Les instal·lacions cobertes consten d'1 piscina mineral, 1 piscina mineral romana, 1 piscina de xoc, 2 jacuzzis i 2 piscines infantils. Les piscines exteriors s'omplen d'aigua mineral amb una temperatura de fins a 43 graus centígrads. Per un suplement, podreu gaudir de les instal·lacions de l'spa, que inclouen servei de massatges, hammam i un jacuzzi rus, i d'un bany de vapor aromàtic. L'establiment ofereix 4 tipus de sauna de manera gratuïta: finlandesa, himalaiana, d'infrarojos i panoràmica. L'establiment acull un restaurant que serveix cuina tradicional búlgara i plats internacionals populars. El Royal Spa Hotel té una barbacoa disponible per un suplement i un parc infantil. L'estació de tren de Velingrad es troba a 1 km i Plovdiv és a 40 minuts amb cotxe. L'aeroport de Plovdiv és a 1 hora amb cotxe.


El delegat del Govern d'Espanya a la Comunitat Valenciana, Juan Carlos Moragues, ha manifestat aquest dimecres la seua posició "totalment contrària" a la iniciativa dels partits de l'Acord del Botànic -PSPV, Compromís i Podem- que insta el Consell a demanar al Govern central al fet que inicie els tràmits per a la cessió a la Generalitat del convent de Santo Domingo, conegut com Capitania General, així com reclama a l'executiu autonòmic la "desmilitarització" de l'espai.\nMoragues rebutja desmilitaritzar Capitania General i critica el "rerefons nacionalista i anti Forces Armades" DELEGACIÓN DEL GOBIERNO\nMoragues ha criticat que veu en aquesta proposta de PSPV, Compromís i Podem "corrents anti Forces Armades" i un "substrat nacionalista" i ha assegurat que "la voluntat del Govern d'Espanya és que (els militars) es queden" en Capitania General.\nAixí s'ha pronunciat Moragues aquest dimecres abans de presidir a València els actes del 174 aniversari de la fundació de la Guàrdia Civil, en ser preguntat per aquesta iniciativa dels partits que sustenten l'Acord del Botànic -PSPV, Compromís i Podem- per a instar el Consell a demanar al Govern que inicie els tràmits per a la cessió a la Generalitat de Capitania General, així com reclamar a l'Executiu autonòmic la "desmilitarització" i que l'espai tinga ús públic.\nAquesta proposta es va aprovar aquest passat dimarts en la Comissió de Cultura de Les Corts, que va tirar endavant amb el suport de PSPV, Compromís i Podem, l'abstenció de Cs i el rebuig del PP.\nAixí, el delegat del Govern ha dit observar un "doble rerefons". D'una banda, un "rerefons nacionalista" perquè, ha argumentat, "hi ha persones que creuen que aquells edificis on hi ha dependències del Govern d'Espanya no són mereixedors i que el Govern d'Espanya és menys valencià que el de la comunitat autònoma o d'algun ajuntament". "I el Govern d'Espanya -ha defès- és com menys tan valencià com la resta de governs, perquè representem tots els espanyols i entre ells tots els valencians".\nReferent a açò, ha assenyalat que hi ha "monuments del patrimoni cultural, històric i artístic en els quals si que hi ha dependències de la Generalitat i de l'Ajuntament i no obstant açò ells miren només a aquells patrimonis històrics que estan sent ocupats per dependències del Govern d'Espanya".\nAixí, ha assenyalat que "la voluntat del Govern és que (els militars)es queden (en Capitania General)" perquè "estan molt bé" i aquest espai "és un dels palaus més visitats de tota la ciutat i de la Comunitat Valenciana, la gent està encantat de visitar-ho, és accessible i s'obri al públic i reflecteix molt bé el que són les Forces Armades, el seu esperit i imatge".


Consideracions a la resolució sobre educació al Parlament de Catalunya. Manel Pulido - CCOO Edu Cat Central\nHome / Actualitat / IFTTT / Consideracions a la resolució sobre educació al Parlament de Catalunya. Manel Pulido\nConsideracions a la resolució sobre educació al Parlament de Catalunya. Manel Pulido\nd’abril 02, 2016 - Actualitat, IFTTT\nConsideracions a la resolució sobre educació al Parlament de Catalunya\nArticle de Manel Pulido.\nEl passat 3 de març de 2016 es va viure una sessió complexa al Parlament de Catalunya. La presentació d’una moció del Grup Parlamentari Socialista sobre educació, i les negociacions sobre la mateixa entre els diferents grups parlamentaris, va finalitzar amb una sèrie de votacions que van aportar uns resultats, si més no, complicats d’interpretar.\nLlegiu aquí l'article al Diari de l'Educació\nHem de recordar que les mocions l’únic que fan és expressar l’opinió del Parlament respecte d’un tema concret, però no obliga al Govern. És una de les limitacions de la nostra democràcia: un Parlament, representant de la població, pot opinar sobre una qüestió determinada, però el Govern pot actuar com si aquesta opinió no existís.\nNo és la nostra intenció opinar sobre el funcionament del sistema representatiu, sinó sobre el que hauria de representar per als diferents partits, i per al Govern, allò que es va aprovar. Per a la Federació d’Educació de CCOO, l’aprovat coincideix plenament amb molts dels nostres plantejaments, i sabem que també amb els de la majoria de la ciutadania de Catalunya. És per aquest motiu que lluitarem per aconseguir que aquesta moció no quedi en simple paper mullat.\nPer començar la moció, sobta veure com tots els grups parlamentaris aproven incrementar els recursos del sistema educatiu. L’objectiu és acomplir la Llei d’Educació, aprovada el 2009, que en la seva Disposició Final segona mandatava el Govern a situar la inversió en educació en el 6% del PIB pel 2018. La realitat és molt més dura: mentre que a l’any 2010 el pressupost del Departament d’Ensenyament (5317,61 Milions d’Euros) representava el 2’53% del PIB, al 2014 només va representar el 1’99% dels 4157,48 M€ invertits pel mateix Departament. És cert que la inversió en el Departament d’Ensenyament no és l’única inversió en el sistema educatiu, però si la principal. I mentre que el PIB català ha caigut un 0’27% en aquests cinc anys de dura crisi, la inversió en el Departament d’Ensenyament va reduir-se un 21’58%. La lleugera recuperació del pressupost d’Ensenyament pel 2015, a falta de dades definitives del PIB, no representarà més que arribar al 2’04% del mateix.\nQueda clar doncs que la LEC no es complirà al 2018, però al ritme d’increment del darrer any, necessitarem prop de 80 per arribar a l’objectiu final. Per tant, aquesta declaració unànime dels grups parlamentaris, serà un brindis al Sol si no va acompanyada de l’increment pressupostari corresponent. Malauradament, dels primers contactes amb l’actual executiu, no esperem aquest imprescindible increment.\nEl brindis al Sol però, es repeteix en altres punts de la moció, com quan unànimement es demana elaborar, abans de finalitzar el present curs, un calendari d’execució de les obres de construcció i remodelació de centres escolars amb greus mancances infraestructurals i d’adequació. Potser els grups parlamentaris no són conscients de les greus dificultats amb les que ens trobem la representació sindical quan exigim al Departament d’Ensenyament les millores dels centres educatius. No tenim compromisos de retirada d’elements de fibrociment en mal estat. Tampoc no els obtenim per incorporar elements de seguretat bàsics, com escales d’emergència, i ni parlar-ne d’elements de confortabilitat bàsica, com arreglar tancaments i calefaccions per evitar que el nostre alumnat passi fred. Ens costa, fins i tot, aconseguir una simple rampa per tal que una mestra amb una greu malaltia pugui accedir al seu lloc de treball. Però els nostres representants al Parlament voten que elaboraran un calendari d’execució abans de tres mesos. Amb quin pressupost? Amb quina interlocució amb els representants legítims dels treballadors i treballadores de l’educació? Amb quina interlocució amb les famílies i l’alumnat?\nEs pot entendre millor la unanimitat quan s’aprova “programar” l’oferta educativa pels propers 5-10 anys de forma coresponsable amb els ens locals i la comunitat educativa. Qui es pot negar a aprovar una declaració d’aquest tipus? Ara, una cosa és aprovar-la i una altra dur-la a la pràctica. I és que les accions del Departament d’Ensenyament en aquests darrers temps han seguit el camí contrari. En cap moment s’ha planificat la rebuda del pic demogràfic a secundària, i quan s’ha produït la davallada demogràfica a infantil, en molt poques ocasions s’ha dialogat i consensuat les solucions amb els governs locals i la comunitat educativa. El secretisme ha estat total, així com la imposició de “solucions”.\nConvé recordar als grups parlamentaris, però, la nostra preferència del terme “planificar” en contraposició a “programar”. Potser varen ser les connotacions ideològiques de la planificació, però el cert és que aquest terme va desaparèixer de la Llei d’Educació. Nou anys després de la seva aprovació, i amb una crisi econòmica que s’ha emportat els fonaments teòrics de la ideologia neoliberal, roman la concepció anti-planificadora en aquesta moció. Potser la recerca del consens parlamentari ha portat algunes formacions a oblidar un concepte bàsic per l’esquerra, malgrat que en les intervencions dels diferents portaveus parlamentaris, el concepte “planificar” apareix abastament.\nAra bé, aquella unanimitat per consensuar el mapa educatiu del futur, es trenca quan arribem a la immediatesa. Com podem confiar en les bones intencions de tots els grups, si el principal es nega a reconsiderar el tancament de línies públiques per al proper curs? Perquè hem de confiar que consensuarem el futur si es nega a consensuar el present? Com podem creure que això ho farà el grup majoritari, que en un punt de la mateixa moció vota en contra de mantenir totes les línies en el procés de preinscripció?\nIgualment es fa complicat creure que en un futur es programaran i crearan línies públiques de secundària d’acord amb les necessitats demogràfiques. No s’ha fet en aquests anys i no hi ha cap senyal de que s’hagi de començar a fer. Ho estem veient dia a dia: amb els increments de les seccions d’instituts en altres seus, amb les imposicions de solucions sense diàleg amb la comunitat educativa, amb la massificació dels centres, amb la negativa a la creació d’institut-escola.\nRespecte la baixada de ràtio d’alumnat per aula per al proper curs, no serà una bona notícia si no ho és de forma generalitzada. L’esmena introduïda pel grup majoritari de la Cambra, posant l’accent en els centres de màxima complexitat, introdueix una trampa que pot inutilitzar aquest punt de la moció de la mateixa manera com si no hagués estat aprovat. En aquests centres, en un percentatge massa elevat, ja tenen habitualment una ràtio inferior degut a la baixa matrícula. I per aquells que no la tenen, aquesta reducció els pot representar un senyal clar de ser un centre pitjor que els propers. A CCOO estem plenament convençuts que la reducció de ràtios és una gran eina per ajudar els centres a millorar l’educació de l’alumnat. Ara bé, si aquesta reducció no és generalitzada, els centres afectats seran assenyalats com a centres de pitjor qualitat, entrant en un bucle de perillosa guetització. Aquests centres d’alta complexitat requereixen el màxim suport per part de l’Administració per revertir la situació. Això comporta un important increment dels recursos de què disposen, tant de personal docent i de suport, administratiu i de serveis, com d’econòmics per tal que l’alumnat no estigui en desavantatge respecte el d’altres centres.\nPel que fa al finançament de les escoles bressol, ens trobem amb la mateixa situació d’indefinició de la resta de la moció. Mentre que tots els grups constaten que la Generalitat ha de recuperar la coresponsabilitat en el finançament de les escoles bressol municipals, ens trobem amb la divergència a l’hora d’establir la quantitat amb què la Generalitat ha de finançar cada plaça. Oblidem l’anècdota de l’equivocació reconeguda d’una part del grup majoritari, que va fer que s’aprovés aquest punt. La majoria parlamentària que va donar lloc a la formació del Govern es nega a fixar una quantitat realista, amb el què el sector continuarà patint d’una greu inestabilitat. El traspàs de les aportacions des del Departament a les Diputacions, en el cas dels centres municipals, està generant una reducció de les mateixes i la inquietud pel seu manteniment. La mateixa reducció d’aportacions estan patint les escoles privades sense ànim de lucre. Sobta veure com aquells que parlen d’una educació gratuïta en totes les seves etapes, a l’hora de concretar en una d’elles utilitza l’argument de la impossibilitat degut a la situació financera actual.\nFinalment, la moció finalitza amb un altre brindis al Sol per part del Parlament: garantir la convocatòria d’oposicions. Una afirmació d’aquesta naturalesa, sense fixar percentatges màxims de personal interí, amb l’existència d’un pobre acord de Govern sobre el tema, amb la convocatòria del 2015 encara sense concretar, és el corol·lari d’una jornada increïble. D’una moció amb la que el nostre sindicat coincideix, però que difícilment servirà per a millorar l’educació de la ciutadania de Catalunya. D’unes jornades de treball parlamentari interessant, però que, malauradament, només quedarà en un paper escrit. D’un paper, el del legislatiu català, que hauria de definir l’acció de l’executiu.\nConsideracions a la resolució sobre educació al Parlament de Catalunya. Manel Pulido Reviewed by CCOO Educació Catalunya Central on d’abril 02, 2016 Rating: 5


Taller - AUTOCARS CALELLA\nDisposem de taller propi, per tal que la nostra flota d’autocars estigui sempre a punt\nDisposem de taller propi, per tal que la nostra flota d’autocars estigui sempre a punt, tant a nivell de mecànica, planxisteria o higiene. Per tal d’oferir el millor servei fem les revisions mecàniques oportunes i mantenim al dia la higiene de la flota.\nAquest taller també està disponible per empreses externes amb necessitat de disposar d’un manteniment de la seva flota d’autocars. Manteniment en el seu sentit més ampli: mecànica, xapa, pintura, electricitat…\nDisposem de mitjans humans i tècnics per poder assumir totes les reparacions derivades del manteniment general del vehicle. També disposem d’amplis espais per treballar còmodament amb vehicles de grans dimensions.


2 Re 4 - BIBLIJA.net - La Bíblia a Internet\n2n Reis 4\n2n Reis : Introducció 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25\nL'oli d'una viuda\n1 La viuda d'un home que havia estat membre d'un grup de profetes va suplicar Eliseu dient-li:\n--El teu servent, el meu marit, s'ha mort, i tu ja saps que el teu servent reverenciava el Senyor. Ara ha vingut un creditor seu que es vol quedar els meus dos fills per esclaus.\n--Què puc fer per tu? Digues-me què tens a casa.\n--Aquesta serventa teva no té a casa res més que una ampolleta d'oli.\n--Vés a manllevar gerres als teus veïns de carrer, tantes gerres buides com puguis. 4 Després torna a casa teva, tanca-t'hi amb els teus fills, aboca aquell oli a totes les gerres i vés retirant les que estiguin plenes.\n5 Ella se'n va anar i es tancà a casa amb els seus fills. Aquests li acostaven les gerres i ella hi anava abocant l'oli. 6 Quan van ser totes plenes, la dona digué a un dels seus fills:\n--Porta'm una altra gerra.\n--No en queda cap més.\nI l'oli parà de rajar. 7 Llavors anà a comunicar-ho a l'home de Déu, i aquest li va dir:\n--Vés a vendre l'oli, paga el deute, i tu i els teus fills viviu del que quedi.\nResurrecció del fill d'una xunemita\n8 Un dia que Eliseu passava per Xunem, una dona benestant el va convidar amb insistència a menjar. Des d'aquell dia, cada vegada que passava per allí s'hi quedava a menjar. 9 Ella va dir al seu marit:\n--Jo sé del cert que aquest home que sempre ve a casa és un sant home de Déu. 10 Construïm-li al terrat una petita cambra i posem-hi un llit, una taula, una cadira i un llum, perquè s'hi pugui retirar sempre que vingui.\n--Crida aquesta xunemita.\nEl servent la va fer venir i ella es quedà dreta davant d'ell. 13 Eliseu va dir al servent:\n--Digues-li: "Tu ens has tingut totes aquestes atencions. Què puc fer, doncs, per tu? Vols que parli a favor teu al rei o al general en cap de l'exèrcit?"\n--Jo visc sense dificultats entre la gent del meu poble.\n--Què podríem fer per ella?\n--Malauradament no té fills, i el seu marit ja es fa vell.\n--L'any que ve, per aquest temps, tindràs un fill als braços.\n--Oh, senyor meu, home de Déu, no enganyis aquesta teva serventa!\n17 Ella, però, va quedar embarassada i l'any següent, en aquell mateix temps, tenia un fill, tal com Eliseu li havia anunciat.\n--Quin mal de cap, pare! Quin mal de cap!\n--Porta'l a la seva mare.\n20 El criat el va agafar i el va dur a la seva mare. Ella el va tenir a la falda fins que, a migdia, va morir. 21 Llavors ella pujà a ajeure'l al llit de l'home de Déu, va tancar la porta i va sortir. 22 Després va cridar el seu marit i li digué:\n--Envia'm un dels criats amb una somera, que vaig a trobar l'home de Déu i torno.\n--Per què has d'anar a trobar-lo precisament avui? No és pas lluna nova ni dissabte.\n--Guia i no t'aturis fins que no t'ho digui.\n25 Es va posar en camí i arribà fins a l'home de Déu, que era a la muntanya del Carmel. Quan l'home de Déu, de lluny estant, la va veure, digué al seu servent Guehazí:\n--Mira, és aquella xunemita. 26 Corre a trobar-la i pregunta-li: "Com estàs? I el teu marit? I el fill, què fa?"\n27 Però quan va arribar on era l'home de Déu, a la muntanya, s'abraçà als seus peus. Guehazí es va acostar i anava a apartar-la, però l'home de Déu va dir:\n--Deixa-la, que té l'ànima plena d'amargor. El Senyor m'ho havia amagat, no m'ho havia revelat.\n--¿Que te'l vaig demanar, jo, un fill, senyor meu? ¿No et vaig dir que no m'enganyessis?\n--Lliga't la roba a la cintura, pren el meu bastó i vés a Xunem. Si trobes algú, no el saludis, i si algú et saluda, no li responguis. Quan hi arribis, posa el meu bastó sobre la cara de l'infant.\n--Per la vida del Senyor i per la teva pròpia vida, et juro que no et deixaré estar.\nEll, doncs, es va alçar i la va seguir. 31 Guehazí se'ls havia avançat i havia posat el bastó sobre la cara del noi, però com que no parlava ni donava senyals de vida, va tornar cap a Eliseu i li comunicà:\n--El noi no s'ha despertat.\n32 Eliseu va arribar a la casa i trobà el nen mort ajagut en el seu propi llit. 33 Va entrar, va tancar la porta, i es quedaren tots dos sols. Llavors va pregar al Senyor. 34 Després s'estirà al llit damunt l'infant i posà la seva boca sobre la d'ell, els seus ulls sobre els d'ell, les seves mans sobre les d'ell, i es quedà estirat al seu damunt, fins que el cos de l'infant s'anà escalfant. 35 Després va caminar d'ací d'allà per la casa, tornà a pujar i va estirar-se una altra vegada damunt l'infant. Llavors el nen va esternudar set vegades i va obrir els ulls. 36 Eliseu va cridar Guehazí i li digué:\n--Fes venir la xunemita.\n--Emporta't el teu fill.\n37 Ella va entrar i es va llançar als seus peus, prosternant-se fins a tocar a terra. Després va prendre el seu fill i se'n va anar.\n38 Eliseu se'n va tornar a Guilgal. Al país hi regnava la fam. Els del grup de profetes estaven allà asseguts davant d'ell. Eliseu va dir al seu servent:\n--Prepara l'olla més grossa i cou una minestra per a tot el grup.\n39 Un d'ells, que havia anat al camp a recollir herbes comestibles, havia trobat una mena de parra silvestre i s'havia omplert la falda del mantell de carabassetes bordes. Sense saber què era, en arribar les va tallar a trossets i va tirar-les a l'olla de la minestra. 40 En van servir a aquells homes per menjar; així que tastaren la minestra, cridaren:\n--Hi ha la mort dintre aquesta olla, home de Déu!\nEn va tirar a l'olla i digué:\n--Serveix-ne a tothom i que mengin tranquils.\nA l'olla ja no hi havia res dolent.\nMultiplicació d'uns pans\n42 Va arribar un home de Baal-Xalixà que portava a l'alforja, per a l'home de Déu, els pans de les primícies: vint pans d'ordi i gra novell. Eliseu va dir al seu servent:\n--Dóna-ho a la gent i que en mengin.\n--Com vols que reparteixi això entre cent persones?\n--Dóna-ho a la gent i que en mengin, perquè això diu el Senyor: "En menjaran i encara en sobrarà."


Lluís Llongueras assisteix a la col·locació de la seva estàtua sobre el món sardanístic\nL’estilista ha dissenyat una escultura que serà l’emblema de la Ciutat Pubilla 2006 i s’ubicarà als exteriors del Teatre La Passió. L’acte previ al programa d’activitats de l’any d’Esparreguera com a Ciutat Pubilla de la Sardana 2006 es realitzarà el proper 19 d’abril, amb la col·locació de l’escultura que l’estilista esparreguerí, Lluís Llongueras, ha creat en homenatge al món sardanístic.\nEl polifacètic Lluís Llongueras ha creat un monument de 4 metres d'alçada per 4 d'amplada i s'ubicarà als exteriors del Teatre. La inauguració oficial de l'escultura es durà a terme el diumenge 23 d'abril, en el marc dels actes de proclamació de la Ciutat Pubilla de la Sardana. La col·locació de l'escultura començarà aproxima-dament a les 12 del migdia, amb l’assistència del seu creador que donarà els últims retocs de pintura.\nDurant la presentació de l'escultura, en Lluís Llongueras explicarà el procés de creació als mitjans de comunicació i s'instal·larà una exposició fotogràfica on quedarà ilustrat.\nLa proclamació de la Ciutat Publilla de la Sardana ha ocasionat moviments en el calendari de representacions de l'espectacle de La Passió. Així doncs la representació programada el 14 d'abril es posposa fins el 30 i les dues últimes representacions del 2006 seran l'1 i 7 de maig.


Sèries i pel·lícules – Revista INS Aiguaviva 2017-2018\nCategoria: Sèries i pel·lícules\nTitol: Tadeo Jones 2. El secreto del rey Midas.\nDirectors: Enrique Gato i David Alonso.\nDoblatges: Michelle Jenner (Sara), Oscar Barberán (Tadeo), Luis Posada (Mòmia), Adriana Ugarte (Tiffany), José Corbacho (Taxista).\nGènere: Animació, aventures, comèdia.\nLa pel.lícula tracta sobre una arqueòloga que troba una pista per trobar un collar que pot fer or tot el que toca.\nElla està presentant el seu descobriment, quan l’ataquen, li treuen el descobriment i se l’emporten perquè els porti fins al descobriment. Però tot el que necessita per trobar el collaret està apuntat a una llibreta que li dona a un amic seu quan se l’estan emportant. L’amic troba la primera peça del collaret i els dolents li diuen que, si no els dona la peça, no li donaran a la seva amiga, i fan l’intercanvi. Després troben la segona i la tercera peça, però l’agafa el dolent i converteix a la dona en or.\nLa pel·lícula m’ha agradat molt perquè en moltes parts de la pel·lícula rius, sobretot amb la mòmia. El meu personatge favorit és la momia perquè et fa riure molt. Tota la pel·lícula és interessant: no crec que hi hagi moments avorrits. Crec que la pel·lícula vol transmetre un missatge, però si el dic, dic el final, així que, quan veieu la pel·lícula, el sabreu.\nDONANT LA NOTA 3\nTítol: Pitch perfect 3 (original)\nNom de actors principals: Anna Kendrick, DJ Khaled, Rebel Wilson, Haile Steinfeld, Ruby Rose…\nLa pel·lícula és la continuació de les altres dues entregues, que tracten sobre un grup de noies que canten a capella.\nDesprés d’haver guanyat el campionat mundial de a capella, les noies s’han trobat sense saber què fer i cadascuna anirà pel seu camí amb les seves feines, però un dia fan una reunió de Las Bellas, el seu grup, per retrobar-se amb la seva excompanya. Quan estan parlant, una integrant del grup diu que el seu pare, militar, els pot facilitar la participació en una gira, cantant contra altres grups, per poder ser el teloner de DJ Khaled.\nUna vegada ja competint amb els altres grups, s’adonen que canten amb instruments. Les noies hauran de donar i cantar tot el millor que puguin per guanyar.\nAl final, una noia del grup, que es diu Amy, es troba amb el seu pare, amb el que passaran alguns conflictes però que Las Bellas podran resoldre.\nLa historia m’ ha agradat molt i passa molt ràpid. Es una bona recomanació per a veure-la en família i riure molt. Hi ha molt bons actors en tota la pel·lícula i fan unes interpretacions boníssimes. Hi ha moments que sí que voldries saber el final, però es compensen amb tots els moments súperentretinguts\nEl missatge que dona la pel·lícula és que, passi el que passi, la família ha d’estar unida, encara que cadascú agafi camins diferents, i que entre tots ens hem de ajudar i donar suport.\nAdriana Untila 2n D


Svečių namelis Druskininkai Lituània - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNemuno 24-1, LT-66116 Druskininkai, Druskininkai, Druskininkai, Lituània, LT-66116 - Veure al mapa\nMés informació sobre Svečių namelis\nAl visitar Druskininkai, vosté es sentirà com a casa a Svečių namelis, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nSvečių namelis també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Druskininkai. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia són només algunes de les comoditats que fan que Svečių namelis sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Svečių namelis és una elecció inteligents per a viatgers a Druskininkai, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nTots els tipus de viatgers (58) Parelles (10) Viatgers en solitari (2) Famílies amb infants petits (28) Famílies amb infants grans (10) Grups (8)


Els partits petits esgoten terminis per aconseguir els avals i ser al 14-F | NacióDigital\nEls partits petits esgoten terminis per aconseguir els avals i ser al 14-F\nper Ignasi Díez i Novella , Barcelona, 10 de gener de 2021 a les 16:48 |\nAconseguir els avals necessaris per presentar-se a les eleccions del 14 de febrer ha estat gairebé un tràmit per Junts per Catalunya, que ha presentat 52.000 avals, molts més dels que es requereixen per a les formacions noves o extraparlamentàries (5.600 signatures al conjunt de les quatre demarcacions, el 0,1% del cens electoral). La formació d’ultradreta Vox també ha assolit ja la xifra d’avals necessària en pocs dies. Però altres formacions sense representació estan patint força, en gran part degut a les restriccions de mobilitat, que han dificultant la recollida de firmes, però també a la competència, especialment en el camp independentista. En aquests comicis, fins a set noves intenten presentar-se a les eleccions catalanes, entre elles Primàries, el PNC o el Front Nacional de Catalunya.\nDes del Partit Nacionalista de Catalunya (PNC), liderat per Marta Pascal, han informat que “ja tenen plenes garanties de poder presentar-se”, ja que asseguren que han aconseguit els avals necessaris a Tarragona i Girona i estan molt a prop de l'objectiu a Lleida i Barcelona, encara que no han donat xifres definitives. Donen per fet, però, que aquest dilluns presentaran les firmes a les quatre demarcacions.\nEl PNC se sumarà així als seus antics companys del PDECat i Junts en l’espai polític dels hereus de l'antiga CiU. El Partit Demòcrata Europeu Català, amb Àngels Chacón com a candidata, no ha necessitat recollir avals perquè gaudeix dels drets electorals de Junts per Catalunya. Primàries també assegura tenir les firmes a Lleida, Girona i Tarragona i "a punt" les de Barcelona, la demarcació que demana més esforç.\n✍ El Partit Nacionalista de Catalunya formalitza la candidatura Tarragona i Terres de l’Ebre a les eleccions del 14-F amb un miler d’avals\n🔝 Ja tenim inscrites les llistes de Girona i Tarragona i dilluns ho farem a Barcelona i Lleida #SomElsTeus\n💻 +info https://t.co/89r1Zafvja pic.twitter.com/1erOCyIEpE\n— Partit Nacionalista de Catalunya (@Som_PNC) January 9, 2021\nLes formacions independentistes Demòcrates i Solidaritat Catalana havien sospesat en un primer moment presentar la seva candidatura el 14-F, però finalment s’han incorporat a la llista de Junts. El partit ultra Front Nacional Català, encapçalat pel candidat Albert Pont, president del Centre Català de Negocis, també està a la recerca d'avals arreu del territori. Segons el seu secretari General, Jordi Casacuberta, la formació també ha aconseguit els avals necessaris a Tarragona i Girona, i cercarà avals a Lleida i Barcelona fins ultima hora. El grup assegura haver patit amenaces i escraches durant la recollida de signatures a poblacions com Olot, Arenys de Mar, Sabadell o Vilanova, i hauria presentat denúncies als jutjats. Casacuberta lamenta que Junts per Catalunya hagi recollit moltes més signatures de les necessàries "per fer una demostració de força" i diu que això els ha "perjudicat notablement" ja que un elector només pot avalar una llista. Si hi ha duplicitat de firmes, s'anul·len els avals a les dues llistes.\nPrimàries de Catalunya, la formació independentista unilateralista de la candidata Laura Ormella, afirma estar en el camí d'assolir els 5.600 avals necessaris per presentar-se als comicis. En la recent elecció de les llistes definitives del partit van participar 5.805 persones, que suposarien suficients avals per poder iniciar la cursa electoral. Primàries esgota les darreres opcions per aconseguir les darreres signatures a Barcelona. Els representants de Primàries van assegurar que els militants de Junts que recollien firmes fins a la setmana passada explicaven als ciutadans que podien avalar diverses candidatures, una polèmica en què va rebutjar entrar la llista de Laura Borràs.\nCOMUNICAT: El moviment Primàries Catalunya assoleix els avals necessaris a la circumscripció de Tarragona, moltes gràcies a tot l'equip de voluntaris!!\nBarcelona 👉 a punt!\n— Primàries Catalunya (@PrimariesCat) January 9, 2021\nLa candidatura Unitat Primer d’Octubre, la coalició independentista formada per la identitària Força Catalunya de Santiago Espot i el Bloc Sobiranista Català, està tenint enormes dificultats per assolir el nombre d’avals requerits i ha presentat sense èxit un recurs a la Junta Electoral Central (JEC) perquè s’adapti la normativa de la recollida d’avals a les noves restriccions. La formació demana a la JEC que tots els avals presentats es donin per vàlids, o bé que s'eximeixi a les formacions de recollir-los. I si no es contemplés cap de les dues opcions, que se suspenguessin les eleccions catalanes.\nEn la mateixa línia un dels partits històrics a les eleccions, el partit animalista PACMA, podria quedar fora de la cursa electoral per primera vegada en la seva història. La formació va presentar el 28 de desembre un recurs contenciós administratiu al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, que ha estat admès a tràmit, sol·licitant la suspensió de les eleccions o la supressió dels requisits exigits a les formacions sense representació. Els animalistes veuen “una possible violació dels drets fonamentals”, ja que la convocatòria electoral en un context d’emergència sanitària dificulta enormement la seva presència a les eleccions del 14 de febrer. El moviment Unitat 1 d'Octubre ha rubricat també el recurs presentat pel PACMA al TSJC.\nUna altra candidatura que segueix a la recerca d’avals per presentar-se a les eleccions catalanes és la Coalició de Represaliades (CR), liderat per Roger Español, l’activista independentista que va perdre l’ull per una bola de goma disparada per la policia nacional espanyola durant el referèndum de l’1-O. La formació va escollir en primera instància les sigles CDR, però les queixes d’alguns Comitès de Defensa de la República han fet que desistissin de fer-les servir. A falta de poques hores pel tancament de la recollida d’avals, la formació sembla lluny d’assolir les signatures necessàries.\nLes evidents dificultats dels grups extraparlamentaris per aconseguir les firmes abans del termini fixat han fet que el Síndic de Greuges de Catalunya, Rafel Ribó, també s’hagi pronunciat al respecte. Ribó va alertar que la recollida d’avals és ara mateix “impracticable”, ja que, tot i que pot fer-se telemàticament amb signatura electrònica, la majoria de la població no compta amb certificat digital, i això podria afectar la plena garantia del dret dels electors.\nRibó va demanar a la Junta Electoral Central que establís un sistema d’aval de les candidatures mitjançant una clau de tramitació telemàtica (CTT) o algun procediment similar, però la JEC va desestimar la proposta per “l’alt risc de frau”.\nPolítica, avals, avals eleccions, Sindic de Greuges, Junts, Primaries de Catalunya, eleccions 14-F, signatures, PNC


La Fundació Prevenció Residus i Consum i la Fundació Banc de Recursos impulsen un Pla de reciclatge d'aliments\nLa Fundació Prevenció Residus i Consum i la Fundació Banc de Recursos han impulsat un pla pilot durant tres mesos per combatre el malbaratament alimentari que ha permès aprofitar 1.722 racions de menjar cuinat dels excedents del sector de la restauració i el comerç d'aliments al detall.\nRedacció, 27 novembre 15\nLa iniciativa, impulsada a partir d'una subvenció pública, ha redistribuït 438 quilos d'excedents alimentaris a vuit entitats amb més d'un miler de beneficiaris. Fins ara s'hi han implicat nou establiments d'empreses i institucions donants i 14 entitats, com Acció Hospitalària, la Federació Catalana de Famílies Monoparentals, Can Salaam i Disa 9barris, entre d'altres.\nLes Entitats Catalanes d'Acció Social alerten que la pobresa és cada vegada més severa, extensa i profunda\nSi no es tenen en compte només els ingressos, en els darrers cinc anys la taxa de pobresa ha passat del 22,7 al 26%. La taxa AROPE, que fa una valoració més global de la situació que viuen les famílies, alerta també que cada vegada més gent que treballa continua sent pobra i que la pèrdua de les ajudes i subsidis d'atur ha anat deixant cada vegada més famílies sense cap ingrés. En l'informe INSOCAT, presentat per les Entitats Catalanes d'Acció Social (ECAS), s'alerta que la pobresa és cada vegada més "severa, extensa i profunda", i per això tornen a reclamar mesures per fer-hi front alhora que recorden que cal unificar i reordenar les ajudes i subvencions, a més de tractar-les com una inversió de futur.\nLa taxa de pobresa oficial a Catalunya és del 20,9% el 2014, un punt més que el 2009, però si es tenen en compte factors més enllà dels ingressos, o sigui aspectes com la privació de material, no permetre's alguns pagaments, mantenir l'habitatge en temperatura adequada o no poder fer front a despeses imprevistes, el que s'anomena taxa AROPE, la taxa de risc de pobresa al país arriba al 26%, 4 punts per sobre que el 2009.


Cirfontaines-en-Azois - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nCirfontaines-en-Azois és un municipi francès, situat al departament de l'Alt Marne i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 206 habitants.\n48° 06′ 34″ N, 4° 52′ 24″ E / 48.109444444444°N,4.8733333333333°E / 48.109444444444; 4.8733333333333\nCantó Cantó de Châteauvillain\nEl 2007 la població de fet de Cirfontaines-en-Azois era de 206 persones. Hi havia 84 famílies de les quals 24 eren unipersonals (12 homes vivint sols i 12 dones vivint soles), 20 parelles sense fills, 32 parelles amb fills i 8 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 118 habitatges, 82 eren l'habitatge principal de la família, 19 eren segones residències i 17 estaven desocupats. Tots els 118 habitatges eren cases. Dels 82 habitatges principals, 70 estaven ocupats pels seus propietaris, 8 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 4 estaven cedits a títol gratuït; 5 tenien dues cambres, 9 en tenien tres, 20 en tenien quatre i 48 en tenien cinc o més. 50 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 32 habitatges hi havia un automòbil i a 38 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Cirfontaines-en-Azois el 2009.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 128 persones, 92 eren actives i 36 eren inactives. De les 92 persones actives 71 estaven ocupades (43 homes i 28 dones) i 21 estaven aturades (8 homes i 13 dones). De les 36 persones inactives 13 estaven jubilades, 9 estaven estudiant i 14 estaven classificades com a "altres inactius".\nEl 2009 a Cirfontaines-en-Azois hi havia 74 unitats fiscals que integraven 174 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 14.511,5€.\nL'any 2000 a Cirfontaines-en-Azois hi havia 3 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 429 hectàrees.\nAizanville (1,5 km)\nMaranville (2,9 km)\nPont-la-Ville (3,1 km)\nVaudrémont (3,1 km)\nRennepont (4,6 km)\nOrges (5,0 km)\nBraux-le-Châtel (5,4 km)\nLongchamp-sur-Aujon (5,5 km)\nJuvancourt (5,5 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a:Cirfontaines-en-Azois\nRésumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Cirfontaines-en-Azois a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Cirfontaines-en-Azois a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Cirfontaines-en-Azois&oldid=22313423»\nLast edited on 11 nov 2019, at 19:26


Psicopedagogia: atenció a les dificultats d'aprenentatge\nA continuació podeu conèixer els diferents serveis de psicopedagogia del nostre centre de Sabadell.\nDavant les dificultats d’aprenentatge, des de la psicopedagogia, el primer pas a realitzar és un acurat diagnòstic, valorant les diferents habilitats cognitives que incideixen en l’aprenentatge, el desenvolupament de l’aprenentatge en sí i sense obviar l’estat afectiu de l’infant o l’adolescent. Un diagnòstic acurat ens permetrà valorar l’existència d’un trastorn de l’aprenentatge o en el seu defecte quins són els aspectes que cal potenciar.\nLa dislèxia és un dels trastorns de l’aprenentatge més comuns en la població infantil i adulta. Malgrat és un trastorn que persisteix en el temps amb un bon tractament les habilitats de lectura i escriptura poden millorar sensiblement. La dislèxia es pot abordar tant des de la logopèdia com des de la psicopedagogia.\nLa discalcúlia és un trastorn de l’aprenentatge força freqüent que implica una dificultat molt acusada per a l’aprenentatge numèric, la comprensió de les matemàtiques, el càlcul i la resolució de problemes artimètics. Generalment, un bon tractament redueix en gran mesura les dificultats matemàtiques dels infants.\nTRASTORN PER DÈFICIT D'ATENCIÓ\nProbablement es tracta dels Trastorn d’aprenentatge més conegut i més comú, malgrat l’elevat sobrediagnòstic, que implica una dificultat molt rellevant per a mantenir l’atenció i un mal funcionament de les funcions executives. No sempre és necessària la medicació i la intervenció cognitivo-conductual ha demostrat la seva eficacia en el tractament del TDAH.\nEl mètode Glifing és una eina innovadora i eficaç per a abordar les dificultats en l’adquisició de la lectura, per mitjà d’una plataforma online i amb la supervisió d’un professional podem potenciar de forma eficient els processos lectors.\nPLANIFICACIÓ I TÈCNIQUES D'ESTUDI\nMalgrat no es presentin dificultats o trastorns de l’aprenentatge, a mesura que van avançant els cursos escolars, les exigències acadèmiques reclamen una major planificació, organització i optimització del temps d’estudi, resultant sovint necessari un entrenament en aquests aspectes per a poder assolir un millor rendiment escolar.


Ofensiva del PP per expulsar els diputats presos del Congrés\nEn la històrica i inèdita sessió constitutiva del Congrés de dimarts, el PP va adoptar un paper més aviat discret; va quedar eclipsat per la sobreactuació de Ciutadans i Vox contra els diputats presos. Els populars volen recuperar protagonisme abanderant el combat contra la presència de Junqueras, Sànchez, Turull i Rull, "sense estridències". Ho ha advertit Pablo Casado aquest dimecres des de Barcelona, on ha anunciat una bateria de mesures per expulsar els líders independentistes del Congrés.\nA criteri del PP, "diversos diputats no ho són a dia d'avui perquè van fer servir una fórmula que no és acceptable". És a dir, segons Casado, no es pot considerar que els quatre presos independentistes hagin adquirit la condició de diputats perquè van prometre acatar la Constitució per imperatiu legal, fent esment de la seva situació de presos polítics i invocant l'1-O i la República catalana. Els populars han demanat a la mesa que revisi aquesta qüestió. "Va ser un esperpent", ha criticat Casado, i "les conductes inacceptables dels independentistes van comptar amb la complicitat dels socialistes". I ha afegit que "no va ser un imperatiu legal, va ser una ofensa i una humiliació a la Constitució".\nPer si aquesta iniciativa no fructifica, el PP demana també que se'ls suspengui, si és que s'acaba considerant que sí que són diputats. Casado ha retret a la presidenta del Congrés, Meritxell Batet, que encara no hagi convocat la mesa per adoptar aquesta decisió i apunta que s'està esperant que passin les eleccions perquè en realitat hi ha un pacte ocult del PSOE amb els independentistes.\nDenúncia als presos per haver fet vídeos al Congrés\nEl PP també ha sol·licitat que es modifiqui el reglament per prohibir als diputats "la creativitat" a l'hora d'acatar la Constitució. Però no només això. A més, Casado ha explicat que estudiaran si es pot denunciar Junqueras, Sànchez, Rull i Turull per perjuri, és a dir, "per haver jurat sabent que ho feien falsament o ofensivament" i demana a la fiscalia que actuï contra tots ells per haver fet vídeos i fotos durant la seva estada al Congrés, contravenint les indicacions judicials.\nCasado ha estat contundent en els atacs contra els independentistes, però també contra Pedro Sánchez. Sospita que hi ha una "ocultació d'una estratègia premeditada per intercanviar escons per indults". "A mi em preocupa que Pedro Sánchez li digui a algú que ha donat un cop d'estat com Junqueras que no es preocupi", s'ha exclamat el president del PP, que ha qualificat l'actual president espanyol de ser "una matrioshka que amaga Podemos, ERC, JxCat i Bildu".\nRecupera Tejero i els trets a l'hemicicle\nSempre que trepitja Barcelona en campanya, Casado deixa anar alguna perla. Durant les generals va ser aquella acusació que els socialistes tenen les mans tacades de sang. Aquest dimecres, que "ahir a l'hemicicle amb vestigis al sostre de l'últim cop d'estat, en el mateix edifici que Tejero va disparar, els qui escupen contra ministres i fan show rere show sortien contents perquè pensaven que havien guanyat; doncs el PP no ho consentirà".\nCasado ha demanat el vot pel PP el 26-M per fer de contrapès municipal i europeu a un PSOE que considera venut als independentistes.


Ningú pot amb aquests joves (1-3) - Diari de Santa Coloma\nNingú pot amb aquests joves (1-3)\n07/10/2015 – El filial del Catgas Energia allarga una setmana més el seu gran moment de forma, després de vèncer a la pista del Ripollet.\nL’inici de temporada que està protagonitzat el Catgas ‘B’ al grup III de la Segona B té molt mèrit. La plantilla d’Óscar Redondo va tornar a guanyar el passat cap de setmana, aquesta vegada contra un rival de molta entitat com el Ripollet (1-3).\nDesprés d’una primera meitat realment igualada, el bloc colomenc podria marxar al descans amb un avantatge mínim (0-1). A la represa, però, Pipa podria empatar pels vallesans, tot i que en un córner posterior el Catgas ‘B’ es tornaria a avançar (1-2).\nAmb el Ripollet buscant l’heroica posant en pista el porter-jugador, l’equip local veuria com una recuperació de pilota culminada en falta acabaria sentenciat el partit. El filial del FS Garcia disposaria d’un doble penal per anotar el definitiu 1 a 3.\nÁlex Del Barco, que reapareixia, Andresito i Toti serien els encarregats de fer els gols colomencs. Amb aquest triomf, el filial d’Óscar Redondo encadena la quarta victòria consecutiva, es consolida al capdavant de la classificació (12 punts) i agafa encara més confiança per mirar de guanyar a l’Escola Pia el pròxim dissabte (18h al Jacint Verdaguer).\nLa Unión, per la seva part, acabaria de fer el pas definitiu per consolidar l’evolució que ja havia començat a mostrar durant les dues setmanes anteriors. Després d’iniciar la lliga amb un desplaçament molt complicat a Castelló (6-2), els blaus encadenarien dos empats seguits contra l’Esplugues (5-5) i el Manresa (4-4).\nEl passat cap de setmana, però, la plantilla de Javi Rodríguez podria vèncer per primer cop aquesta temporada, superant per la mínima l’AE Bellsport (3-2). La Unión, desena amb 5 punts, visitarà Montcada el pròxim dissabte (18h).\nNomés un triomf a Tercera\nAl grup I de Tercera Divisió, només el Sagarra va poder tancar la jornada amb un somriure. L’equip de Carlos Romo s’imposaria al Lloret (4-1) amb gols de Raúl Escudero (8’), Aarón (10’), Joaquín Doñate (32’) i David Romera (33’), aconseguint d’aquesta manera la primera victòria del curs.\nNi la PB Johan, que va perdre a casa contra l’Arenys de Munt (3-4), ni el Ràpid, derrotat pel Centelles del tècnic colomenc Juanjo Amigo (6-2), van acabar el cap de setmana amb bones sensacions. La lliga a Tercera s’atura ara durant una setmana.\nArticle anteriorEl juvenil del Sagarra s’estrena a la lliga (7-4)\nArticle següentTornar a la millor versió


Castelló redueix mercats i suspén activitats de Gent Gran i esportives d'equip no federat Castelló redueix mercats i suspén activitats de Gent Gran i esportives d'equip no federat\nInicio En Valencià Castelló redueix mercats i suspén activitats de Gent Gran i esportives d'equip...\nL'Ajuntament de Castelló ha adoptat aquest divendres noves mesures de seguretat davant la covid-19 en aplicació de la Resolució de 6 de novembre de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública que entren en vigor a les 00.00 hores del 7 de novembre i que es mantindran fins a les 23.59 hores del 9 de desembre. El consistori ha comunicat aquestes modificacions a diferents associacions, col·lectius i entitats que puguen veure's afectades.\nEntre les mesures destaca la reducció de llocs en el Mercat del Dilluns i el Mercat del Grau, la suspensió de les activitats grupals i presencials de les associacions de Gent Gran i del CEAM Urban Castelló, així com la suspensió de lligues locals no federades, les escoles esportives municipals d'esports d'equip o la realització de les activitats esportives sense públic, tal com estableix la citada resolució publicada aquest divendres en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.\nAixí, el Mercat del Dilluns i el Mercat del Grau obriran fins al 9 de desembre amb fins al 50% dels llocs. D'aquesta manera, els llocs d'alimentació podran muntar íntegrament en vendre productes de primera necessitat i els llocs de tèxtil podran fer-ho alternant els llocs pareixes i imparells cada jornada d'obertura.\nD'altra banda, en compliment de la normativa, l'Ajuntament ha suspés les activitats grupals i presencials que es realitzaven en el CEAM Urban Castelló (Pilates, gimnàstica i activitats d'estimulació cognitiva). També han quedat suspeses les activitats grupals de les associacions de Gent Gran quedant l'activitat limitada a la prestació, mitjançant cita prèvia, dels serveis de podologia, fisioteràpia i perruqueries. Tot això en aplicació de l'article 1.20 de la Resolució d'aquest 6 de novembre.\nEn matèria d'activitats esportives, s'han cancel·lat les lligues no federades locals de futbol-8, futbol sala i bàsquet i les escoles esportives municipals d'esports d'equip (voleibol, bàsquet i futbol sala). Així mateix, s'ha comunicat a les entitats esportives que la celebració dels esdeveniments esportius, entrenaments, competicions que se celebren en instal·lacions esportives o en la via pública hauran de desenvolupar-se des d'aquest dissabte sense públic, tal com estableix la citada Resolució de la Conselleria de Sanitat.\nD'altra banda, els espais culturals no es veuran afectats per cap restricció addicional perquè no han deixat d'aplicar les mesures ni els protocols sanitaris des de la seua reobertura. Tant el Teatre del Raval com el Planetari ja funcionaven amb limitacions d'aforament del 50% i amb un protocol de mesures sanitàries a seguir per a accedir.\nQuant als esdeveniments culturals a l'aire lliure, també es realitzaven ja amb perimetratge de la zona, distanciament interpersonal i traçabilitat del públic assistent. A més la limitació d'aforament era de 150 persones, una xifra inferior al màxim que estableix la normativa autonòmica.\nL'Ajuntament també ha iniciat el procés per a clausurar les fonts públiques de la ciutat d'acord amb les noves directrius sanitàries de la Conselleria de Sanitat.


BIBLIOTECA ILTURO: de juny 2014\nDilluns, 7 de juliol, a les 8 del vespre\nMacbeth de William Shakespeare. Activitat moderada per l’escriptor Toni Sala.\nDijous, 10 de juliol ,a les 8 del vespre\nPresentem el receptari La Cuina del Maresme en el qual Cabrera de Mar ha participat amb el plat “Castell de truita de Burriac” elaborat pel restaurant La Ribes.\nVols venir a tastar-lo? T’obsequiarem amb un exemplar.\nI a continuació...\nFESTIVAL MULTIPOLAR de contes per a adults\nEl dit a la llaga amb Jordina Biosca.\nHistòries d’aquelles que parlen del govern, de la sogra i de l’amant del pare... Històries per riure i per mossegar-se els llavis... Riure per desdramatitzar i viure les angoixes de la societat amb una mica més d’alegria...\nDimarts, 15 de juliol, a 2/4 de 7 de la tarda\nCom dibuixar còmic?\nProfessor: Rafa Vargas-Machuca.\nCol·labora: C de còmic i Can Martinet.\nDijous, 17 de juliol, a les 6 de la tarda\nSis eren sis, a càrrec de Cesc Serrat “Rondallaire”.\nFESTIVAL MULTIPOLAR A LA BIBLIOTECA ILTURO\nDijous, 26 de juny, a les 8 del vespre, arriba el Festival Multipolar a la Biblioteca Ilturo!\nL'Albert Estengre ens explicarà COM SOM ELS CATALANS!\nT'esperem als jardinets de la biblioteca per escoltar contes a la fresca!\nEtiquetas: CONTES PER A ADULTS\nRAMON ERRA A "EL CALAIX DELS ESCRIPTORS"\nDes de la Biblioteca Ilturo, i des de la més sincera humilitat, volem aprofundir en el fet creatiu d’escriure. Volem saber què mou als nostres escriptors contemporanis a asseure’s davant l’ordinador i escriure. Volem entendre per què trien la soledat que comporta el fet creatiu per omplir les hores. Volem conèixer si per ells escriure és quelcom imprescindible, si no poden deslligar la literatura de la seva vida...\nAixí doncs, continuem en aquest camí plens d’il·lusió i curiositat, amb moltes ganes d’aprendre i de comprendre, però sobretot de compartir amb tots aquells escriptor i escriptores que tinguin la generositat d’obrir-nos el seu espai, el seu racó, el seu calaix i ens deixin compartir la seva soledat...\nRAMON ERRA (Vic, 1966)\nAvui ens apropem al Ramon Erra i per conèixer-la millor, li hem demanat que ens obri el calaix del seu escriptori...\nVols saber què hi hem trobat?\nQuan vas incorporar l’escriptura a la teva vida?\nR.R. Sempre m’ha agradat embrutar papers amb lletres. Quan vaig tenir la primera màquina d’escriure, potser als dotze anys, ja vaig començar a fer contes i novel.letes.\nPer què escrius? Ho fas cada dia?\nR.R. He passat temporades de tot. Ara, que no tinc gaire temps (família, feina, etc.) no ho faig cada dia. Escric per una necessitat de donar sortida a les coses que contínuament em bullen dins el cap. També ho faig com un repte personal: vull arribar a algun lloc determinat, a una fita determinada, sempre competint amb mi mateix.\nTens alguna mania/costum a l’hora d’escriure?\nR.R. Silenci total i oblidar-me del món.\nQuina és la principal dificultat que et trobes quan escrius?\nArribar allà on penso que he d’arribar. Aconseguir una estructura que funcioni i al mateix temps em motivi. Trobar les paraules adequades. Trobar el ritme bo de les frases. Aconseguir que el que explico, per estrany que sigui, arribi a comunicar alguna cosa. Mirar de no avorrir el lector.\nCreus que la teva escriptura gira al voltant d’uns temes? Quins?\nR.R. No n’estic segur, però penso que sí que hi ha coses que van sortint, per exemple la dialèctica camp-ciutat, el nomadisme, els personatges una mica outsiders, les vides absurdes, les ganes de narrar i les ganes d’escoltar...\nTreballes l’estructura narrativa abans d’escriure?\nR.R. No gaire. Vaig bastant a les palpentes. Busco i, a vegades, trobo. Després hi ha una gran feinada a fer encaixar totes les peces, a reescriure. Però és una fase que m’encanta.\nEt deixes portar per la història o ja saps com acabarà quan et poses a escriure?\nR.R. Depèn. A vegades penso que he d’arribar a una banda i no hi arribo. Sovint faig grans canvis a mig camí. Però em deixo portar bastant.\nTres autors o tres llibre imprescindibles en la teva biografia.\nR.R. Les aventures de Huckleberry Finn (Mark Twain), Una solitud massa sorollosa (Bohumil Hrabal), El quadern gris (Pla). Però un altre dia us en podria dir tres més i també seria veritat.\nEstàs treballant en algun projecte literari?\nR.R. Sí. Es pot dir que ara mateix tinc tres coses entre mans. Dues de bastant avançades.\nUn consell per aquells que vulguin escriure.\nR.R. Que estiguin disposats a deixar-hi la carcanada.\nQuè hi podem trobar al calaix del teu escriptori?\nR.R. Paperots desordenats, mitjos capítols de novel.les, un parell de llibretetes amb notes, un llapis de memòria...\nEtiquetas: EL CALAIX DELS ESCRIPTORS\nDemà dimecres, 18 de juny, t'esperem a les 6 de la tarda perquè ens ajudis a obrir la capsa que la Núria Urioz porta plena de contes per explicar-nos...\nNo començarem sense tu!\nEtiquetas: L'HORA DEL CONTE\nDivendres, 13 de juny, la Biblioteca Ilturo celebra el seu 5è aniversari, i hem organitzat un concert a la fresca amb THE JAMPS.\nEns agradaria molt que vinguessiu i ens ajudessiu a bufar les espelmes!!!\nAixí doncs, us esperem el divendres, a les 8 del vespre, als jardinets de la biblioteca, ja que la Biblioteca Ilturo sou tots vosaltres!\nAquí teniu un tastet del concert!\nGUIA DE RECURSOS I APP DE "LA CUINA DEL MARESME"\nLes Biblioteques Municipals del Maresme han elaborat la guia de recursos La cuina del Maresme, que recull receptes pròpies dels diferents municipis de la comarca, proposades per un restaurant de cadascun d'ells. La guia s'ha editat en format paper i en versió digital i ve acompanyada per una aplicació per a dispositius mòbils.\nLa guia en paper incorpora un codi QR per a cada recepta, que enllaça amb els vídeos de l'elaboració dels plats que han fet els cuiners dels restaurants col·laboradors. Cada recepta presenta, a més, una proposta de maridatge amb vins de la DO Alella. Tanca el recull la bibliografia dels documents disponibles a les Biblioteques Municipals del Maresme.\nLa versió APP de la guia és accessible de forma gratuïta des de Google Play i Apple Store, sota els noms de BibliosMaresme (per a tauleta) i BiblioMaresme (per a mòbil).\n•La guia "La cuina del Maresme"\n•Els vídeos de l'elaboració de les receptes\n•Una fitxa de cada biblioteca amb informació sobre els seus serveis, horaris i dades de contacte\n•Un plànol virtual dels espais de cada biblioteca\nAquest aplicatiu es presenta com una eina dinàmica i constantment actualitzada per donar a conèixer tots els recursos que tenen les biblioteques de la comarca.\nGUIA DE RECURSOS SOBRE PAGESIA I MEDI AMBIENT\nEn motiu de la 1a Fira de la Pagesia i el Medi Ambient a Cabrera de Mar, la Biblioteca Ilturo ha elaborat una Guia de Recursos sobre Pagesia i Medi Ambient.\nLi vols fer una ullada?\nSegur que hi trobes coses interessants!\nDissabte 7 de juny, a 2/4 de 12 del matí, farem un TALLER AMB PLASTILINA.\nJugarem i crearem diferents figures. L'activitat estarà dirigida per Artiscle Creacions, que ens ajudarà a modelar una rosa, una tulipa, una margarida...\n(Activitat emmarcada dins el projecte "Viles Florides")\nAGENDA (55) Els lectors opinen (30) CLUB DE LECTURA (25) EL CALAIX DELS ESCRIPTORS (22) L'HORA DEL CONTE (20) MEMORIAL ANTON ISERN (19) NOVETATS (14) PARLEM DE... (14) SERVEIS (9) Exposicions (8) Recitals (8) RECOMANACIONS (7) CABRERA (5) LABORATORI DE LECTURA (5) PREMI LITERARI ANTON ISERN (5) TALLER (5) ATRAPALLIBRES (4) Club Gomet Vermell (4) PARCS I BIBLIOTEQUES (4) ARXIU LOCAL (3) CONTES PER A ADULTS (3) ITINERARIS LITERARIS (3) PRESENTACIONS (3) Reconeixement (3) HEMEROTECA (2) ANY DE... (1) GUIA DIDÀCTICA (1) GUIES DE LECTURA (1)\nPREMI LITERARI ANTON ISERN\nVII PREMI LITERARI ANTON ISERN\nEL CALAIX DELS ESCRIPTORS\nEl vols obrir?\nDifonen el patrimoni de la parròquia de Cabrera de Mar


Aquest cap de setmana Villena respira folklore - LOBLANC\nEl festival va sorgir l’any 1988 amb l’objectiu de dotar d’un major contingut a la festa de l’Esclavitud. Des de la seua creació són moltes les formacions folklòriques, tant nacionals com a internacionals, les que han visitat Villena, deixant el sabor de la seua música tradicional.\nDes del passat any el festival es compon de tres gales que se celebraran a la Plaça de Santiago, en el Teatre Chapí i en la pinada del Santuari de las Virtudes. El divendres 14, dissabte 15 i diumenge 16 de setembre, actuaran l’agrupació folklòrica “El Limonar” de Llano de Brujas de la Región de Múrcia, el grup de danses “Semillas del arte” de la Pobla de Montalbán a Toledo i com a representació internacional el grup de danses “Siretul” de la localitat de Siret, a Romania.\nDes de les primeres hores del matí els grups convidats arriben a Villena, després d’allotjar-los a les seus de la Comparsa d’Estudiants i de Pagesos, se’ls convida a visitar el Castell de la Talaia i el Museu Arqueològic.\nA les 7:00 de la tarda té lloc la tradicional desfilada que aquest any discorrerà per des de la Plaça de Santiago fins al Teatre Chapí, on tindrà lloc a les 19:30 la la recepció oficial dels grups per part de la Corporació Municipal. Una vegada finalitzada donarà començament a les 20:00 hores la gala més important del festival. El preu de les entrades per a aquesta primera part del programa és de 2€.\nEl diumenge al matí tots els grups es concentren en la pedania de les Virtuts, per realitzar una petita desfilada que els conduirà a l’escenari, situat en la Pinada de la Verge, on es desenvoluparà la tercera actuació del programa folklòric. En aquesta ocasió seran els més joves del Grup de Danses de Villena els qui obriran aquest escenari. Posteriorment ho faran la resta de grups participants, per acabar al voltant de les 13:15 amb la tradicional “Jota de Villena” que posarà el punt final a la 28ª edició del Festival de Folklore.\nPreviousS’Instal·len 4 Caixes Niu per a Aus Insectívores en les rodalies del Rio Montnegre\nNextLa Muestra de Teatro Español de Autores Contemporáneos homenajea este año al autor y director Alfredo Sanzol\nMia Wallas: “ballar és traure’t de la teua ment per a ficar-te en el teu cos i el ritme”\nLuis Mazarrasa ens porta amb tren per diferents punts d’Europa\nEl MARQ consolida la seua presència en l’àmbit cultural internacional amb la inauguració de ‘Ídols’ a Lisboa


Dos ferits per balins quan repartien propaganda de JxCat a Barcelona - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nDos ferits per balins quan repartien propaganda de JxCat a Barcelona\nSegons han informat fonts policials, de moment no es veu intencionalitat política en els fets, ja que fa mesos va ocórrer un episodi similar a la mateixa zona\nefe | barcelona 11.05.2019 | 19:57\nDues persones han quedat ferides lleus en rebre trets de balins quan repartien propaganda electoral de JxCat al costat d'una carpa d'aquesta formació política al districte barceloní de Sant Martí.\nSegons han informat fonts policials, els Mossos d'Esquadra han obert una investigació per identificar l'autor dels trets i de moment no veuen intencionalitat política en els fets, ja que fa mesos va ocórrer un episodi similar a la mateixa zona.\nEls fets han ocorregut poc abans de les 12.00 hores d'aquest migdia al costat d'una carpa que JxCat tenia instal·lada a la confluència entre els carrers Diagonal i Ramon Llull de Barcelona, on diverses persones estaven repartint entre els transeünts fullets de propaganda electoral de la formació.\nDues de les persones que distribuïen la propaganda han rebut sengles impactes de balins i han quedat ferides lleus, amb hematomes, sense haver pogut adonar-se d'on procedien els trets.\nTambé, segons que ha detallat JxCat en un comunicat, la carpa que la formació tenia muntada al lloc també estat afectada per un tret.\nUna patrulla de la Guàrdia Urbana s'ha desplaçat al lloc dels fets, encara que és la policia catalana la que s'ha fet càrrec de la investigació, en la que està intentant determinar la trajectòria dels balins per concretar el lloc de procedència dels trets, probablement, segons JxCat, un pis pròxim.\nEn principi, els investigadors no creuen que els trets hagin estat dirigits als simpatitzants de JxCat per una intenció política i atribueixen el succés a una gamberrada perpetrada per un o diversos veïns de la zona.\nDe fet, fa uns mesos va ocórrer un episodi similar, en què diversos transeünts van constatar trets d'escopeta de balins prop del lloc on s'han produït avui i, segons ha precisat JxCat, van ferir una persona d'origen pakistanès.\nEn un missatge de Twitter, la candidata de JxCat a l'Ajuntament de Barcelona Elsa Artadi ha explicat que els militants ferits pels balins es troben bé i ha agraït als Mossos la seva "ràpida assistència", en un missatge que conclou amb l'expressió "Seguim!".


Visió Política: Plenari de Sant Martí i Calçotada del Dia de la Dona\nDeixeu-me que comenci pel principi, com és normal. El passat Plenari de Sant Martí, que tècnicament és el darrer d’aquesta legislatura, va començar amb un emotiu minut de silenci en honor a Manuel Martínez, peça clau a la lluita veïnal a Sant Martí de Provençals i amb una Declaració Institucional, en suport als treballadors de la fàbrica MACOSA, que en la gran majoria estan afectats per malalties ocasionades per l’amiant, que era la matèria primera en aquesta fàbrica, que va desaparèixer en 1.991 del nostre Districte i que ens ha deixat l’anomenada Torre de les Aigües, que últimament s’ha condicionat per a què pugui ser visitada.\nEn quant el meu Grup Municipal, Unitat per Barcelona (ERC, Reagrupament, DC), vam aconseguir que tots els altres grups, excepte el PP, ens votessin a favor de fer un cens real de tots els pisos buits, que hi ha al Districte, en especial a tota la Franja del Besòs, i que l’Ajuntament, pressionés a les entitats bancàries per a què els posessin al mercat, sigui de lloguer o de venda.\nTambé vam aconseguir (tal com mostra la fotografia que adjunto) que l’Ajuntament reparés les rajoles que hi ha a les grades dels Jardins de Josep Trueta, al Poblenou i que ja suposaven un perill per a tots els infants que les utilitzen.\nA la pregunta que portaven sobre la idea que tenia l’actual govern sobre la subestació elèctrica que està entre els carrers Castella i Sant Joan de Malta al Poblenou, ens van dir que estan en converses amb la companyia d’electricitat, per retirar definitivament aquesta estació. Recordem que això ja va ser promès el 1.992, als veïns i veïnes de la zona. Ha de ser una conversa molt especial si ja dura 23 anys!!\nA aquest Plenari el va seguir, el passat diumenge, la ja tradicional calçotada de la Festa del Dia de la Dona, que organitza cada any l’ A.VV. de La Palmera. Una calçotada on s’apleguen 650 persones, per commemorar aquest dia i on solen estar tots els partits polítics que hi ha al Districte. Aquest any es va produir, la per mi lamentable, aparició de Ciutadans que amb un grup de 15 persones, encapçalats per la seva candidata a l’alcaldia de Barcelona, Carina Mejías, tenien l’ intenció de dinar gratis. Em sembla molt bèstia que una gent que no ha aportat res de res per a aquest Districte, tot i que han estat presents a totes les audiències públiques, Consells de Barri i Plenaris, vulguin que 15 persones mengin gratis. Crec que diu molt de qui són i de la forma d’actuar d’aquest grup.\nPublicat per Francisco Garcia\nFrancisco Garcia Rivero Crea el teu distintiu\nPlenari de Sant Martí i Calçotada del Dia de la Do...\nNat el gener del 1971. Vinc d'una família de Cartagena i del Partit Cantonal. La meva mare és valenciana per casualitat i el meu pare de Barcelona. Jo sóc de Barcelona i un barceloní convençut de què la meva ciutat és la millor on es pot viure, tot i que últimament crec que hi ha moltes coses a millorar. Sóc independentista des dels 16 anys quan vaig anar amb uns amics a la meva primera manifestació de La Diada. Vaig decidir entrar en política activa el 2009 de la mà del Dr. Carretero i el seu Reagrupament. Quan aquesta formació va entrar dins del PDeCAT vaig passar a ERC on milito actualment al Casal Català Martinenc. Vaig ser Conseller Portaveu de Districte a la passada legislatura amb Unitat per Barcelona.


«Meliá Digital requereix una nova manera de pensar» : ESADE Alumni Magazine\nFundada el 1956 a Palma de Mallorca (Espanya), Meliá Hotels International és una de les companyies hoteleres més grans del món, a més de líder absoluta a Espanya. En l’actualitat disposa de més de 350 hotels distribuïts en 35 països de 4 continents i es troba immersa en la transformació digital de la companyia amb Meliá Digital.\nJosé María Dalmau (Lic&MBA 86), Vice President Business Development a Meliá Hotels International\n-Quin és el secret de l’èxit de Meliá Hotels International?\nLa clau de l’èxit de Meliá Hotels International resideix, sens dubte, en la seva capacitat per innovar i reinventar-se de manera permanent (liderant sempre l’avantguarda de la indústria), mantenint alhora el seu sòlid patrimoni de valors i principis procedents de l’origen familiar de l’empresa, entre els quals destaquen la vocació de servei, l’excel·lència i la coherència i compromís amb la comunitat.\nMeliá ha estat sempre pionera a incorporar innovacions de servei (com van ser en el seu dia l’animació, el bufet de l’esmorzar o els hotels temàtics), tecnologia (melia.com va ser el primer web de reserves d’un grup hoteler a Europa) o marca i segmentació, com ho demostra el procés profund de transformació del segment resorts que estem liderant des dels nous conceptes de la nostra coneguda marca d’hotels de vacances, Sol Hotels.\n-Meliá Hotels International es troba immersa en el projecte Meliá Digital, que orienta la transformació digital de la cadena amb una inversió de més de 100 milions d’euros. En què consisteix exactament el Pla Meliá Digital?\nEl desafiament digital està transformant la manera en què les companyies es relacionen amb els clients, i és especialment en el turisme i l’hoteleria on el nou paradigma digital té més protagonisme. A Meliá fa anys que liderem el desenvolupament online del sector, amb melia.com com a palanca essencial per millorar els nostres resultats, i som conscients que la gran revolució és la personalització de la nostra proposta de valor cap al client: tecnologia multidispositiu, motors de personalització i predicció, i noves plataformes de màrqueting digital que fan possible una veritable personalització de l’experiència del client en tots els moments de l’anomenat customer journey (preparació del viatge, reserva, estada i postviatge).\nPer tornar a anticipar-se al futur, el nostre Grup va llançar aquest projecte de transformació digital, que no es limitarà a la relació comercial o amb el client, sinó que s’estendrà a tota la cadena de valor hotelera i pilotarà sobre tres focus clars: el client (final –B2C–, professional –B2B– o corporatiu), l’empleat, tant la força comercial com altres àmbits de la gestió, i l’inversor o diversos stakeholders, tot innovant la nostra manera de relacionar-nos amb ells.\nPer aconseguir els seus objectius, el projecte Meliá Digital s’estructura en cinc grans apartats o eixos de treball: reforç organitzatiu, aposta tecnològica, màrqueting digital, potenciació del programa de fidelitat Meliá Rewards i col·laboració amb un partner tecnològic, com és Accenture Digital.\nMeliá Digital és, així, un projecte avantguardista i innovador que requerirà un fort impuls tecnològic, però sobretot un canvi d’actitud en les persones, una nova manera de pensar, una nova cultura digital. És el projecte que necessita una companyia hotelera global per mantenir i incrementar el seu lideratge cap al futur.\n-Com es realitza un procés de transformació digital a gran escala sense perdre l’ADN de la companyia?\nM’enorgulleix dir que els principis tradicionals que el nostre president i fundador ens va marcar segueixen en bona mesura vigents en les nostres polítiques, fins i tot la comercial, encara que avui les vendes i la relació amb el client es canalitzin en bona part a través del web; en el nostre cas, ser punters en tecnologia i processos no està renyit amb tenir uns principis sòlids que estructuren les nostres polítiques i decisions.\nAixí, valors com qualitat-preu, predicar amb l’exemple, el client com el centre de la nostra actuació, austeritat o empresa familiar ens segueixen inspirant i ens segueixen fent més forts gràcies a la figura i la personalitat del nostre president, perllongada en la figura del nostre vicepresident, que continua la saga familiar i que segueix impulsant la transformació de la companyia des d’aquests valors profunds.\n-Aquesta transformació integral afecta els empleats i propietaris d’hotels. Com s’està donant suport al repte que suposa per a l’equip humà adaptar-se als grans canvis tecnològics?\nEstem dotant tot l’equip comercial d’eines que facilitin aquest procés de digitalització, de mitjans materials però sobretot amb molta més informació a través de sistemes de customer intelligence avançats que els permeten tenir un plantejament molt més eficient i personalitzat cap al client.\n-La companyia fa anys que lidera el desenvolupament online en el sector, amb creixements anuals de les seves vendes –a través del canal online melia.com– del 25%. Quins són els objectius a mitjà termini?\nMés de la meitat dels nostres ingressos ja provenen dels canals digitals i preveiem que aquesta quantitat augmenti al 70% durant els pròxims tres anys.\nEstimem que el 2017 un 40% dels ingressos de la companyia procediran dels seus canals directes, sobretot de clients afiliats a Meliá Rewards, el programa de fidelitat de la companyia. Paral·lelament, la resta de canals també seguiran creixent i aportaran el 60% restant de la facturació. Amb tot això, els canals online en conjunt (propis i intermediats com agències de viatges online o turoperadors online) van superar ja el 2015 els canals offline o tradicionals.\n-Tecnologies multidispositiu, motors de personalització i predicció, màrqueting digital… Aquestes són algunes de les eines que fa servir Meliá en la seva relació amb l’usuari. Com ha canviat el client en els darrers anys?\nHa canviat molt, tant en l’ús de la tecnologia (per exemple, el 50% de les visites al nostre web melia.com procedeixen ja de dispositius mòbils) com en el procés de presa de decisions, on les xarxes socials o els portals d’opinió com TripAdvisor juguen avui un paper fonamental. D’altra banda, el client, cada vegada més experimentat i informat, busca una personalització de l’oferta més gran, experiències que excedeixin les seves expectatives i responguin al seu estil de vida, etc.\n-Quin paper juga en aquest procés Meliá Rewards, el programa de fidelitat de la companyia? S’introdueixen solucions big data?\nMeliá Rewards és una de les palanques principals de generació d’ingressos de la nostra companyia, i genera el 68% de les vendes a melia.com. Sens dubte, hem desenvolupat la capacitat d’entendre el nostre client a partir de la posada en marxa de tecnologies que ens permeten obtenir i analitzar bilions de dades dels nostres clients i alhora, gairebé en temps real, executar de manera eficient accions, tot generant alts nivells de personalització en la nostra oferta, a més de satisfacció en els nostres clients i resultats positius.\n-Vostè parla de la importància de la personalització de l’experiència del client. Què és el customer journey?\nEl customer journey és el camí que fa un client potencial a través de la companyia, des que inicia la recerca d’un hotel i acaba el seu procés de compra fins que realitza la seva estada i post-estada.\nUn model de comunicació amb el client realment eficient requereix observar tots els punts del customer journey, que ens permeti assolir el nostre objectiu estratègic de fidelitzar els nostres clients a través d’una experiència personalitzada.\n-Què va significar per a la seva carrera el seu pas per ESADE?\nSens dubte ESADE va marcar una etapa decisiva a la meva vida. Justament aquest any la meva promoció celebra el 30 aniversari del final de carrera i, amb aquesta perspectiva temporal, puc dir que a ESADE, a més de poder adquirir els coneixements de les diferents matèries que s’impartien llavors –segur que han canviat molt les coses–, vaig poder créixer com a persona i desenvolupar capacitats i valors que han guiat la meva trajectòria tant en el terreny professional com en el personal.\n-Té cap consell per als alumnes que vulguin desenvolupar la seva carrera en el sector?\nEl sector turístic està patint una gran transformació; s’està creant una necessitat de nous perfils professionals que fins ara no se sentien atrets per aquesta indústria. Els animo que pensin en el turisme com un sector on desenvolupar-se professionalment, ja que estic convençut de l’enorme potencial d’aquest sector, especialment al nostre país.\nJosé María Dalmau ha desenvolupat la seva carrera professional a Meliá Hotels International, on va entrar a formar part de l'equip l'any 2000 com a Vice President Sales & Marketing a Sol Meliá. Ocupa el càrrec de VP Business Development a Meliá Hotels International des del 2007, on és responsable de l'àrea Comercial, Revenue Management i Customer Relations Strategies i lidera la transformació digital de la companyia. Anteriorment va ser Senior Vice President Global Sales & Distribution a Sol Meliá.


Obligacions en matèria de Prevenció\nCom complim amb el deure de cooperació?\nEl treballador Autònom y el sector de la construcció\nDrets del treballador autònom\nMarc de referències legals.\nBulletí complet en PDF\nSI ÉS VOSTÈ AUTÒNOM i té treballadors al seu càrrec, és vostè empresari, i per tant, té el deure garantir la seguretat i salut dels treballadors al seu servei en tots aquells aspectes relacionats amb el treball (riscos laborals).\nI com pot protegir l'empresari als treballadors enfront dels riscos laborals?\nComplint amb la Llei 31/1995 de 8 de novembre de prevenció de riscos laborals i amb totes les disposicions legals que es derivin del compliment d'aquesta Llei.\nSI ÉS VOSTÈ AUTÒNOM i no té treballadors al seu càrrec, no comparteix centre amb cap altra empresa ni realitza treballs com subcontrata d'altres empreses, la Llei de Prevenció de Riscos Laborals no els afecta.\nSI ÉS VOSTÈ AUTÒNOM i ho contracta una empresa perquè realitzi obres o serveis (dintre del centre de l'empresa que li ha contractat) i que poden ser considerades com pròpia activitat, l'empresa tindrà l'obligació de vigilar que vostè complix amb la normativa, referent a:\nLa Llei de Prevenció de Riscos Laborals (especialment les obligacions establertes en l'art. 29 d'aquesta Llei)\nLes disposicions que es derivin del compliment de la Llei.\nPròpia activitat: Obres o serveis que pertanyen al cicle productiu de l'empresa, això és, que formen part de les activitats principals de l'empresa (Tribunal Suprem).\nSI ÉS VOSTÈ AUTÒNOM i no té treballadors al seu càrrec però comparteix centre de treball amb altres empreses o és subcontratado per una empresa per a realitzar una activitat, ha de complir amb l'Art. 24 de la Llei 31/1995 de Prevenció de Riscos Laborals.\nAquest Article ve desenvolupat en el RD 171/2004 sobre corrdinación d'activitats empresarials.\nSignifica que l'autònom té el deure cooperació en matèria de prevenció de riscos laborals.\nA) Coordinació d'activitats empresarials entre l'autònom i l'empresari titular del centre.\n1. Informant a les empreses amb la qual es comparteix el centre de treball dels riscos derivats de la seva activitat i que puguin afectar als treballadors de les altres empreses amb les quals es comparteix dit centre, així com les mesures preventives a apliques.\nCom sé quins són els riscos derivats de la meva activitat? Mitjançant una Avaluació de Riscos Laborals.\nQuè és una Avaluació de Riscos Laborals? És un procés dirigit a estimar la magnitud dels riscos que no es puguin evitar, amb la finalitat d'obtenir la informació necessària d'adoptar unes mesures preventives.\nQui pot fer l'Avaluació de Riscos?\nSi la seva activitat és considerada com no perillosa, podrà realitzar-la el mateix autònom, sempre que sigui una avaluació elementa, tingui la formació mínima del Nivell Bàsic de Prevenció de Riscos Laborals (curs de 30 hores de durada) i compleixi amb els requisits apartat 2 de l'Art. 35 del RD39/1997.\nSi la seva activitat està considerada com perillosa:\nSi és una avaluació elemental, pot efectuar-la el propi autñonomo, sempre que tingui la formació mínima (en aquest cado la de Nivell Bàsic en Prevenció de Riscos Laborals amb una durada mínima de 50 h) i compleixi amb els requisits, apartat 2 de Art 35 del RD39/1997.\nEn el cas que l'avaluació no fos elemental, l'autònom hauria de tenir la formació de Nivell Intermedi i/o Superior segons el R.D39/1997.\nSi l'autònom no pot o no desitja fer ell mateix la Evaluacion de Riscos Laborals pot contractar-la a un Servei de Prevenció Aliè.\nI com puc saber si la meva activitat és perillosa o no? Consultant el anezo I del R.D 39/1997 Reglaments dels Serveis de Prevenció.\nQuan s'haurà d'informar? Abans del començament de les activitats hem d'informar a les empreses concorrents. Si una vegada començades les activitats es produïx algun canvi rellevant també hauríem d'informar d'ells a les empreses concorrents.\nCom informar? Es recomana que sigui per escrit per a poder tenir una prova documental que hem complert amb el nostre deure. No obstant això el RD 171/2004, només marca l'obligació de fer-lo per escrit en cas que generem riscos gravis o molt greus.\nTambé s'ha d'informar a les empreses dels accidents que es derivin de la concurrència d'activitats i de les situacions d'emergència.\n2. Complint amb la informació i les instruccions rebudes per part de l'empresa titular del centre de treball.\nB) Coordinació d'activitats empresarials entre l'autònom i l'empresari principal del centre*:\n1. L'empresari principal, en aquest cas, té el deure vigilar el cuplimiento de la normativa de prevenció.\n2. Ha de també comprovar que els contractistes i subcontractistes han establert mitjans de coordinació adequats.\n3. Els Contractistes i sibcontratistas han d'acreditar per escrit el compliment de les seves obligacions: avaluació de riscos, informació, formació.....\nAixò significa que al treballador autònom, a més de totes les obligacions recollides en l'apartat A, haurà de:\nAcreditar per escrit que ha efectuat una Avaluació de Riscos Laborals i planificació d'activitat preventiva.\nHaver rebut formació específica en prevenció de riscos laborals.\nDisposar del certificat d'aptitud mèdica per al treball a desenvolupar. (Quant a la vigilància de la salut, en principi el treballador autònom no té l'obligació de contractar la vigilància de la salut per a ell, però quan és contractat o subcontratado per altra empresa, aquesta pot demanar-se'l).\n*Empresari titular del centre de treball: la persona que té la capacitat de posar a disposició i gestionar el centre de treball.\n*Empresari principal: l'empresari que contracta o subcontrata amb uns altres la realització d'obres o serveis corresponents a la pròpia activitat d'aquell i qye es desenvolupen en el seu propi centre de treball. (font: RD171/2004)\nEl treballador autònom haurà de complir, a més de l'anteriorment exposat, amb les obligacions contemplades en el Art 12 RD 1627/1997, Disposicions mínimes de seguretat i salut en obres en construcció:\nAplicar els principis de l'acció preventiva (art.15 de la Llei de Prevenció de Riscos Laborals.)\nComplir amb l'establert en el Pla de Seguretat i Salut i/o proposar modificacions\nComplir amb les instruccions en matèria de coordinació d'activitats empresarials\nTriar i emprar Equips de Protecció Individual amb marcat CE\nComplir amb les instruccions de Coordinador de Seguretat i salut / Direcció facultativa\nUtilitzar equips de treball amb marcat CE\nEl treballador autònom tindrà dret a interrompre la seva activitat i abandonar el lloc de treball quan consideri que aquesta activitat comporta un risc greu i imminent per a la seva vida o salut.\nEl treballador autònom té dret a rebre la informació que necessiti perquè la utilització i manipulació de maquinària, equips, productes, matèries primeres i utensilis es realitzi sense riscos per a la seva seguretat i salut.\nEl treballador autònom té dret a rebre del titular del centre de treball la informació i instruccions necessàries respecte dels riscos existents, les mesures de prevenció i protecció, així com el procediment establert per a situacions d'emergència.\nLLEI 31/1195 de 8 de novembre, de Risgos Laborals (LPRL). I posteriors modificacions; Llei 50/1998, de 30 de desembre; Llei 54/2003, de 12 de desembre; Llei 31/2006, de 18 d'octubre. .\nR.D. 39/1997, de 17 de gener, pel qual es aprieba el Reglament dels Serveis de Prevenció, i les seves posteriors modificacions.\nR.D. 1.627/1997, de 24 d'octubre, pel qual s'estableixen les disposicions mínimes de Seguretat i Salut en les obres de construcció (RD 604/2006, de 19 de maig.)\nRECOMANACIÓ 2003/134/CE, de la Unió Europea, de 18 de febrer, relativa a la millora de protecció de salut i la seguretat en el treball dels treballadors autònoms.\nR.D.L 5/2000, de 4 d'agost, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Infraccions i Sancions de l'Ordre Social (LLISOS)\nR.D. 171/2004, de 30 de gener, que desenvolupa l'article 24 de la Llei de Prevenció de Riscos Laborals en matèria de coordinació d'activitats empresarials.\nLlei 32/2006, de 18 d'octubre, reguladora de la subcontractació en el sector de la construcció (LSC).\nR.D. 1.109/2007, de 24 d'agosts, que desenvolupa la Llei reguladora de la subcontractació en el sector de la construcció.


Avui el que ha trucat primer ha estat en Roger. M´ha despertat la veritat, i jo no estava de gaire bon humor. L´he intentat escoltar, però no tenia gaires ànims, crec que es disculpava, i jo l´he disculpat. M´ha dit que em vindria a recollir a casa a les 13.30 per dinar, que tenia la tarda lliure. Com feia el dia que feia, he tornat al llit. Avui no tenia ganes de res. M´he llevat justa per estar presentable pel dinar.\nEl Roger m´ ha sorprés. M´ha portat a casa seva. Només arribar m´ha donat un ram de roses vermelles. La taula estava parada molt cuca.Havia fet salsa amb salsa de bolets, i després llom amb pinya. I un vi excelent.Realment es volia disculpar. M´ha preguntat per com havia anat a la residència, què havia fet, m´ha dit que estava molt guapa… Tot allò que molts cops les noies volem sentir. M´he posat tonta. A part el vi m´excita. Així que l´he buscat allà mateix al menjador. Ha estat una tarda de bogeria fins que a les vuit m´ha dit que havia d´anar a veure la seva nena. M´ha tornat a comentar si voldria veure-la aquest cap de setmana. No sabia què contestar, i li he dit que sí. Ara em penedeixo. No sé que vull. Per una banda em deixo conquerir per les seves paraules, i em deixo arrossegar pel desig. Però després, quan sóc lluny d´ell, sembla que tampoc m´importi gaire, no el trobo a faltar, fins i tot si truqués en Marcel quedaria amb ell, i seria capaç d´enrotllar-me. Tot això em fa sentir força malament. Si estés l´Igor amb mi, tots aquests problemes no els tindria.M´acabo de prendre un vodka a la seva salut. Que li vagi molt bé allà on estigui, cabró! A mi ningú em deixa. Si me´l trobés no sé què faria. Per una banda crec que li trencaria la cara, em venen ganes de fer-li mal de veritat. Mai he estat violenta, però en aquest cas, la ràbia em supera. El torturaria si pugués per tornar-li tot el meu patiment. Però crec que el que finalment faria seria tirar-me als seus braços, sentir el seu cos junt al meu com sempre, besar-lo sense parar. Si algun dia me´l trobés….\nVa pensar Ninotchka a les 3:11 a. m.


PAUL NOBLE - NOBSON NEWTON\nPaul Noble va nèixer el 1963 a Anglaterra.\nVa rebre un reconeixement internacional estès pel seu vast i monumental projecte de dibuix, Nobson Newtown. Arquitecte i urbanista, arqueòleg i cartògraf, historiador social i activista, creador i destructor. Al llarg d'una dècada, Noble va inventar i va descriure una visió urbana melancòlica entre les utopies revolucionàries de Le Doux, Sim City, i els terrenys de l'ètnia post-holocaust.\nNobson Newtown va ser el pla mestre fantàstic de Noble d'una ciutat simbòlica, i somètricament representat i replet de tot tipus de malsons, perversions, excessos escatolològics i libidinosos.\nDes d'una vista ocular, la ciutat fictícia de Nobson Newtown està plena d'edificis deteriorats que, examinats de prop, són cartes en 3-D.\nUna font blocada i geomètrica (també inventada per l'artista) va estructurar molts dels edificis, proporcionant una altra capa de significat en aquesta fascinant paròdia de la societat contemporània i els somnis dels enginyers socials.\nDobre, detallista i dedicat, Noble crea esquemes codificats de manera espectacular i elaborada.\nNosaltres també hem volgut crear els nostres paisatges. A partir d’una quadricula hem anat fent estructures amb una perspectiva paralel·la de 45º. Aquí en teniu la mostra del que hem estat capaços d’aconseguir.\nÀligues i Dracs


Santa Cristina d’Aro celebrarà la primera fira d’entitats i «food trucks» – Arxiu d'actualitat local\nSanta Cristina d’Aro celebrarà la primera fira d’entitats i «food trucks»\nL’Ajuntament de Santa Cristina d’Aro i les Happy Food Trucks organitzen el 14 i 15 de maig la fira d’entitats Spring Social Festival, que tindrà lloc a la zona esportiva de la localitat. Els objectius principals de la fira són d’una banda fomentar entre la ciutadania el valor positiu que representa el sector associatiu per al desenvolupament, dinamisme i cohesió social, i de l’altra donar empenta a la promoció comercial i turística del territori; peça clau en la generació de llocs de treball i en la recuperació de l’economia.\nAl recinte del pavelló d’esports i la zona esportiva hi haurà les activitats de les associacions: mural inaugural de la Fira, taller d’escalada, taller d’orientació, inflables i tallers, taller de tir amb arc, jocs de taula en família, taller d’Slackline, open de petanca, taller de captació visual, taller de Ioga, taller d’anàlisi de sòl, taller de patinatge, taller de pizzicato i actuació Coral Cristalls, taller de Zumba, concurs de penals, taller de dibuix, pintar cares i joc del twister, taller de plantes que curen plantes, taller de papiroflèxia, exhibició d’aeromodelisme, voluntaris amb compromís, taller de futbol flag i futbol americà, jornada de portes obertes, caminada en família Castell d’Aro, taller màscares, taller d’Scrabbe, taller de Reiki, concurs de triples, taller de pins contra l’homofòbia, taller de jocs d’il·lusionisme, xocolatada, concurs de frases fetes per la gastronomia, els contes d’en Joan, taller d’eines i foc, taller de ceràmica Neolítica, taller de ioga, taller de castells, sessió dj’s.\nEntretant, a l’esplanada exterior es concentrarà la primera ruta gastronòmica de la Vall d’Aro que portarà desenes de caravanes, autentiques cuines motoritzades amb gustos per a tots els paladars: peix fregit, calamars, entre d’altres.\nSanta Cristina d’Aro celebrarà la primera fira d’entitats i «food trucks» added by Redacció on 05/05/2016


El Cor de Cambra de Granollers homenatja Montsalvatge - Revista Musical Catalana\nEl diumenge 27 de novembre (Teatre Auditori de Granollers, 19 h) el Cor de Cambra de Granollers, dirigit pel seu titular, Josep Vila Jover, ret el seu homenatge particular a Xavier Montsalvatge en el centenari del seu naixement, efemèride que se celebra el 2012, amb l’estrena de l’espectacle Univers Montsalvatge.\nAquest concert escenificat ofereix textos i posada en escena de Quim Lecina i la participació de l’actriu Sílvia Forns com a Euterpe. En la part musical, a banda del Cor, hi participa la mezzosoprano Anna Tobella com a solista i Josep Buforn al piano. Completen l’escenificació, Anna Valls i Maria Casado (muses), Joan García (Josep Pla) i Néstor Pindado (Xavier Montsalvatge).\nLa personalitat musical de Montsalvatge és fruit del seu contacte amb els músics que el van formar, i d’aquells amb qui va compartir amistat al llarg de la seva vida. Així, es proposa un programa que inclou obres del mateix Montsalvatge (inclou les Cinco canciones negras) i d’un dels seus mestres: Eduard Toldrà; d’un dels seus amics: Xavier Turull, i d’un dels seus alumnes més destacats: Salvador Brotons. En definitiva, un repertori que pretén acostar-nos a l’univers del compositor gironí.\nAquest espectacle es podrà veure també al Palau de la Música Catalana el 25 de febrer de 2012, en els actes oficials de celebració del centenari de Montsalvatge. També està prevista una actuació al Teatre Principal d’Olot el 30 de març de 2012.


Educatool rep el ‘Premi Ramon Molinas al millor projecte d’impacte social’\nL’eina educativa ha estat distingida en el marc de l’#SpinUOC 2021.\nEducatool ha rebut el ‘Premi Ramon Molinas al millor projecte d’impacte social’ en el marc de l’#SpinUOC 2021. Promoguda per Àlex Letosa, es tracta d’una eina educativa per pares i mares i per docents i professionals de la psicologia i l’educació que condueix a l’èxit educatiu. Educatool, que està basada en una metodologia empírica, permet avaluar la manera en la que una persona educa a fi de conèixer els seus punts forts i febles. Aquest diagnòstic concedeix l’oportunitat de prendre decisions correctores o reforçadores gràcies a l’assessorament que brinda la mateixa plataforma.\nEl ‘Premi Ramon Molinas al millor projecte d’impacte social’, dotat amb 2.000 euros, ha distingit la idea que impacta d’una forma més positiva en la societat i que pot aportar la major transformació i el major progrés social d’entre tots els finalistes de l’#SpinUOC 2021. Xavier Cortés, Director de la Ramon Molinas Foundation, ha aplaudit la tasca de la UOC en l’acompanyament a l’emprenedoria, destacant-ne la capacitat per mobilitzar l’impacte social. “Amb gairebé una desena d’edicions, l’#SpinUOC contribueix a aflorar un ecosistema de projectes que impulsen la consolidació d’un teixit empresarial innovador i generador d’impacte social positiu. Als guardons s’hi presenten iniciatives que són capaces de proposar solucions innovadores, inclusives i sostenibles que donen resposta als reptes actuals i de futur”.\nEls vuit finalistes de l’#SpinUOC 2021 han presentat els seus projectes durant un acte que s’ha celebrat a l’Antiga Fàbrica d’Estrella Damm i que ha estat retransmès, en directe, per streaming. A banda del ‘Premi Ramon Molinas al millor projecte d’impacte social’, també s’han concedit el ‘Premi al millor projecte emprenedor’, que ha reconegut la idea més innovadora, i el ‘Premi del públic a la millor presentació’, que ha donat veu als espectadors de l’acte per tal que distingissin al candidat que realitzés la presentació més atractiva.\nEl ‘Premi al millor projecte emprenedor’ ha estat per Xatkit, presentat per Jordi Cabot. Un jurat de deu experts ha determinat que aquesta plataforma de codi obert per construir i executar tot tipus d’assistents virtuals (chatbots) intel·ligents i adaptats a les necessitats de qualsevol empresa o organització s’endugués un xec de 3.000 euros. Per una altra banda, Whoduniter, d’Helena Mas, ha rebut el ‘Premi del públic a la millor presentació’, una categoria dotada amb 2.000 euros. La iniciativa empra les històries de novel·les clàssiques de detectius per dissenyar formacions per empreses.\nL’acte de l’#SpinUOC 2021 ha estat conduït per l’Agnès Busquets i per l’Anna Bertran i ha comptat amb la música en directe de la Nakany Kanté i d’en Sergi Blanch. Finalment, durant els propers dies els finalistes realitzaran les SpinMeetings, una sèrie de trobades de no més de deu minuts amb stakeholders interessats en aprofundir sobre els projectes i els promotors dels mateixos.


Tòquio, ciutat d'estàtues gegantines | actualitat Viatges\nMariela Carril | | Japó, Tòquio, viatges Àsia\nA l'hora de planejar la visita a una ciutat un pot fer dues llistes: la llista de les atraccions turístiques més populars i la de les atraccions turístiques més estranyes. El meu viatge ideal és barrejar les dues llistes, d'aquesta manera la visita es torna més personal i no acabes veient el que tothom.\nTòquio, Capital del Japó, és una ciutat estupenda. Alguns la descriuen com un poble gran més que com una ciutat: hi ha espais oberts i carrerons sense nom on un, estranger, pot perdre. Sembla com si la ciutat ens expulsés dels seus espais més secrets, de la seva intimitat, però no ens donarem per vençuts. Heus aquí una llista de les estàtues més grans i populars de Tòquio, Antigues i modernes, que en ocasions i malgrat la seva mida no són fàcils de trobar als carrers de la capital japonesa.\n4 Hachiko, el gos fidel\nAquest és el nom de la molt esgarrifós i enorme escultura amb forma d'aranya que adorna els voltants del Museu d'Art Mori. Va ser esculpida per Louise Bourgeois l'any 1999 i està realitzada en acer, bronze i marbre. Es tracta de una de les escultures més grans de el món, Mesura poc més de nou metres d'alt, i sembla treta d'una pel·lícula de ciència ficció.\nLouise Joséphine Bourgeois va ser una escultura franco-americana que va morir el 2010 als 99 anys. Es la coneixia com la dona Aranya per aquestes escultures que van començar a poblar el seu art en els anys '90. L'aranya, titulada Maman (mamen és mare, en francès), Va aparèixer per primera vegada a Londres, a la Tate Modern, i es van fer després algunes rèpliques. Una d'elles és la que veiem a Tòquio.\nl'escultura té 26 ous de marbre a l'interior de l'tòrax de bronze i representa la fortalesa de la mare de l'artista, que reparava teixits i tapissos a París, que filava qual aranya, i que va morir quan ella tenia 21 anys. La Mamen de Tòquio és intimidant i va de la mà amb Tòquio doncs a aquesta ciutat, des Gozdilla i els seus monstres, li queden molt bé els éssers infernals.\nSi t'agrada el còmic i l'animació japonesa (Màniga i animi, en japonès), i vas a Tòquio, no et pots perdre el gegant de Gundam. Gundam és una obra de ciència ficció, De guerra, que relata l'enfrontament entre diferents bàndols que utilitzen en les seves baralles robots gegants. Si hi ha alguna cosa que els japonesos adoren són aquests robots i Gundam és una sèrie molt clàssica. Els robots es diuen Mobile Suits i la primera sèrie data de finalitats dels anys '70 però hi ha diverses seqüeles.\nHi XNUMX Gundam gegant a l'illa artificial d'Odaiba, En la Badia de Tòquio. L'illa és avui un popular destí de compres i entreteniment, però antigament havia forts i altres defenses per protegir-se d'invasions estrangeres i vaixells americans que volien forçar l'obertura a el comerç internacional del Japó (segle XIX). Molt temps després els japonesos van unir les illetes en illes més grans i es va omplir el terreny convertint la zona en un paisatge urbà i futurista.\nL'estàtua de el Mobile Suit Gundam mesura més de 20 metres d'alt, Un edifici, i està realitzada amb una escala de 1: 1. Està de peu davant de el centre comercial Diver City Tòquio i és el cor d'una atracció anomenada Gundam Front Tòquio que funciona al pis sisè de centre comercial i que inclou un teatre de 360º, una exposició d'altres models de Gundams i dibuixos, esbossos i altres coses de la sèrie.\nAquesta és una estàtua també molt gran, una de les estàtues de bronze més grans de el món. Kamakura és una de les visites obligades des de Tòquio. Està a sud de la ciutat, a poc més d'una hora en tren bala. Hi ha molts temples amb tresors culturals, però sense dubtes l'estàtua de Buda gegant és meravellosa. És de bronze i originalment estava coberta amb fulles d'or, Encara que ja d'aquest daurat bany res li queda i només s'entreveu al voltant de les orelles.\nEl Buda de Kamakura data de l'any 1252 i té poc més de 13 metres d'alt. És buida per dins ia fins de segle XV, mentre els europeus redescubrían Amèrica, un tsunami va arrasar el temple que envoltava i cobria l'estàtua i la decisió va ser no construir-lo de nou i deixar l'estàtua a l'aire lliure. Així està des de llavors.\nHachiko, el gos fidel\nSobre aquest gos encantador hi ha dues pel·lícules, una japonesa i una americana protagonitzada per Richard Gere. Les dues emocionen. Hachiko va ser un gos de veritat però avui només queda la història i l'estàtua que està a l'Estació Shibuya. Explica la història que Hachiko va esperar fidelment al seu amo durant nou anys. Hidesaburo Ueno era un professor que treballava a la Universitat de Tòquio i el seu gos de raça Akita solia esperar-lo a la sortida de l'tren.\nUn dia el professor va morir estant en el treball, en 1925, i mai va tornar. Hachiko va continuar esperant, dia a dia, any a any, durant nou anys en total, fins que va morir el 1935, en un carrer, anant cap a l'estació. La lleialtat de el gos va despertar simpatia i es va tornar un icona del Japó. La primera estàtua de Hachiko es va alçar en 1934, si, abans de la mort de l'gos, però va haver de ser fosa durant la Segona Guerra Mundial quan es van necessitar metalls per a la indústria bèl·lica.\nQuan la guerra va acabar les autoritats de Tòquio li van encomanar a l'fill de l'escultor original la construcció d'una altra escultura, i és aquesta estàtua la qual està a l'estació des de 1948, A la Sortida Hachiko precisament. Avui és un lloc de trobada super popular entre els toquiotes i no falten turistes que s'acosten a fer fotos. A més, cada 8 d'abril té lloc una petita cerimònia en memòria de l'fidel gos. I si ho pensem bé, la seva fama va transcendir les fronteres i va enlluernar a la indústria de Hollywood.\nRuta completa cap a l'article: actualitat Viatges » viatges Àsia » Japó » Tòquio, ciutat d'estàtues gegantines