Etiòpia és un país ple de contrastos, paisatges increïbles i cultures fascinants! El país acull regularment més de 700 espècies d'aus amb un llistat llarg i complexe d'ecosistemes, des de les espectaculars brugueres de l'alta muntanya afroalpina fins a la miríada de microinvertebrats que viuen als llacs alcalins de la Vall del Rift.\nAquesta fascinant riquesa natural s'ha traduït en més de 40 espècies d'aus endèmiques o quasi-endèmiques, algunes d'elles amb àrees de distribució increïblement petites! L'observació d'aquestes espècies serà la nostra prioritat al llarg del viatge!\nCom hem dit, és un país de contrastos, a on Àligues de Verreaux i Trencalosos poden ser vistos planant pel cel molt a prop d'on els endèmics Llops etíops i Fracolí de Harwood cerquen aliment. Un país a on durant el matí pots gaudir de fauna tropical com Turacos, Trogons o Barbuts i, a la tarda, gaudir de l'immens espectacle de mil·lers de Flamencs i limícols!\nT'esperonem a unir-te a nosaltres per explorar un dels racons més sorprenents de l'Àfrica, amb una selecció d'espècies que meravellarà a qualsevol ornitòleg!\nAl llarg dels 18 dies de viatge esperem veure més de 500 espècies d'aus!\nDia 1/ 3 de Novembre. Vol Barcelona - Addis Ababa.\nVol Barcelona a Addis Ababa (capital d'Etiòpia) via Istambul. Arribada a la ciutat i acomodació al nostre hotel a Addis.\nDia 2/ 4 Nov. Addis Ababa - Debre Libanos.\nDesprés d'un primer contacte amb algunes espècies d'aus als jardins de l'hotel farem el desplaçament cap a Debre Libanos (amb algunes parades pel camí), a on passarem la tarda observant ocells.\nAquest dia esprem veure, entre molts d'altres, Suimanga malaquita, Suimanga del riu Tekezé, Falcó llaner, Tallarol bru, Àliga de Verreaux, Àliga pomarina... Entre els endèmics cal destacar Oca d'ales blaves, Trist etíop, Gafarró etíop, Ibis carunculat, Terrerola d'Erlanger o la Piula d'esperons d'Abissínia.\nDia 3/ 5 Nov. Jemma Valley.\nDesplaçament molt d'hora al matí al Jemma Valley, a on cercarem espècies endèmiques com el Francolí de Harwood, Francolí d'Erckel, Passerell d'Ankober, Oenanthe lugubris i Serinus xanthopygius. Altres espècies a la zona poden incloure Falcó alopex, Pytilia lineata o Monticola rufocinereus.\nA la tarda estarem al voltant de Debre Libanos, a on esperem veure els endèmics Estornell de bec blanc i Merla roquera alablanca.\nDia 4/ 6 Nov. Debre Libanos - Awash National Park.\nDesprés d'un parell d'hores de gaudir dels grups de Gelades al voltat de Debre Libanos farem el desplaçament fins a l'Awash National Park. De camí, però farem parada en zones humides a on cercarem Oca esperonada, Oxyura maccoa, Ànec bec-crestat, Ànec arbori bicolor, Àliga d'estepa, Àliga perdiguera africana, Tàntal africà o Anàstrom africà entre moltes altres espècies. Arribada a l'hotel durant la tarda.\nDia 5 & 6/ 7 & 8 Nov. Awash National Park.\nEl Awash és una de les principals referències ornitològiques a Etiòpia. El número d'espècies vistes aquí serà espectacular! Hi podem destacar el Pioc salvatge Kori, el Pioc salvatge àrab, Faclonet africà, Falcó fumat, Voltor torgos, Barbut de cap vermell, Abellerol carmesí septemtrional, Coracias naevius, Corredor de doble banda, Alosa ala-roja, Gladiador de pit rosat, Suimanga del Nil, Cistícola cendrosa and many, many more.\nAlguns dels mamífers que veurem aquí inclouen el Oryx Beisa, Gasela de Soemmering, l'Antílop girafa, Cudú petit, Hiena tacada, Otoció i el Papió sagrat entre molts més.\nDia 7/ 9 Nov. Awash National Park - Awassa.\nÚltim matí al Awash per afegir alguna última espècie i transfer fins Awassa, on gaudirem de la varietat d'aus al voltant del nostre hotel, situat al costat mateix del Llac Awassa.\nAquí cercarem el Colltort gola-roig, Alció del Senegal, Calau de galtes argentades, Oca pigmea africana, Cossifa de Heuglin, Raspinell africà o Gallet africà i moltes altres espècies.\nPassarem el matí als turons de Wondo Genet, a on viu una llarga llista d'espècies forestals, tot i la deforestació patida els últims anys... La zona encara acull endèmiques com l'Agapornis d'Abissínia, Papamosques xocolata, Oriol abissini o el Barbut barrat junt amb a un seguit d'espècies forestals més habituals com Alcedo semitorquata, Tauraco leucotis, Indicador gros o el Picot cendrós.\nDia 9/ 11 Nov. Awassa - Goba.\nTrànsfer d'Awassa a Goba. Durant la ruta farem un seguit de parades per observar diferents espècies. Ocells que poden aparèixer inclouen el Picot abissini, Àliga d'estepa, Tallarol esparverenc, Becadell africà, Rascló de Rouget, Corb becgrós etíop, Xerraire d'Etiòpia, Mallarenga negra de dors blanc, Tord de Piaggia, Duc del Cap. Al vespre, amb sort, trobarem el Mussol d'Abissínia als jardins del nostre hotel!\nDies 10 i 11/ 12 & 13 Nov. Bale National Park - Negele.\nPassarem tot un dia a la Sanetti Plateau, dins el Parc Nacional Bale. Aquí, al gran altiplà a més de 4000 metres, buscarem l'endèmic i molt amenaçat Llop etíop així com les seves preses, també endèmiques, les Rates gegants. Aus d'interes que cercarem a la zona són Ptermistis castaneicollis, la Fredeluga abissínia, Tallarol bru de Bale (forma griseiventris, probable split) així com Grua carunculada, Pinarochroa sordida, Pseudoalcippe abyssinica, Aligot augur, Secretari i moltes altres espècies.\nA la tarda anirem a la zona de Dinsho per buscar algunes espècies de mamífers de interés, com l'endèmic Niala de muntanya i la subespècie endèmica d'Antílop jeroglífic.\nEl segon dia travessarem el gran altiplà del Bale en el nostre viatge cap a Negele. Un altre cop diferents aturades pel camí ens serviran per cercar Estornell de Sharpe, Bec de corall abisini, Calau terrestre d'Abissínia, Suimanga oliva i l'endèmic i molt escàs Tauraco ruspolii.\nPassarem el matí el dia als voltants de Negele i a la famosa Liben Plain. Aquí cercarem alguns dels ocells més rars d'Etiòpia, incluent la famosa Alosa de Sidamo, Oreneta de Sidamo, Gafarró de Salvadori però també Corredor somalí, Reichenow Seedeater, Falco amurensis junt amb altres espècies d'interés com Capsigrany pàl·lid, Corb de Somàlia o Phoeniculus somaliensis.\nDia 13/ 15 Nov. Negele - Yabello.\nDia de transfer entre Negele i Yabello travessant una de les zones més salvatges d'Etiòpia. Un seguit de parades aquí ens permetran de veure el Teixidor de Juba, Suimanda de ventre negre, Burhinus vermiculatus, Streptopelia reichenowi, Teixidor Republicà d'Arnauld, Pintada vulturina, Àguila marcial, Bubú funest i Batis pigmeu.\nAls voltants de Yabello buscarem Gafarró Becgrós septemtrional, l'espectacular lloro Neophema chrysogaster, Cistícola nana, Siseta cendrosa, Suimanga de Hunter, Picot cardenal, Estornell de Shelley, Barbut d'Arnaud, Àguila saltimbanqui i el còrvid endèmic i espectacular Zavattariornis stresemanni entre molts d'altres.\nDia 14/ 16 Nov. Yabello - Awassa.\nDesprés d'esmorzar i una mica de temps mirant ocells a prop de l'hotel farem el trànsfer cap a Awassa, a on passarem la tarda als voltants del llac Awassa per tal d'afegir noves espècies a la nostra llista (al 2014 vam tenir un 1r hivern de Rasclet!).\nDies 15 & 16/ 17 i 18 Nov. Abiata - Shalla National Park.\nDos dies visitant la zona del Parc Nacional Abiata-Shalla, que protegeix diferents llacs de la Vall del Rift. Espècies a buscar a la zona inclouen Flamenc menut, Grua carunculada, Xarxet del Cap, Territ de Temminck, Corriol pecuari, Francolí de Clapperton, Enganyapastors cuapenxegut, Bubo cinarescens, Indicator minor, Cossifa de capell roig, Capsigrany emmascarat, l'increïble Apaloderma narina, Barbut diademat, Gaig becgrós africà o Eremomela grisa entre una llarga, llarga llista d'altres ocells!\nDia 17/ 19 Nov. Lake Ziwai - Addis Ababa.\nViatge en baixell al voltant del Llac Ziwai, famós per la varietat i quantitat d'aus aquàtiques. Aquí podrem gaudir de les clàssiques fantàstiques observacions de Pelicà vulgar i Pelicà rosat i cercarem Jaribú africà, Cigonya negra, Bec de tisora africà, Martinet negre o el Teixidor de Ruppell entre molts d'altres.\nDia 18/ 20 Novembre. Vol Addis Ababa - Barcelona.\nVol des d'Addis Ababa a Barcelona.\nVol regular Barcelona/Addis Ababa/Barcelona, 17 nits d'hotel a Etiòpia en règim d'habitació doble, 1 nit de pernocta al finalitzar el tour a l'Aeroport de Barcelona (demanar per avançat) per enllaçar amb altres vols al dia següent, esmorzars, dinars i sopars al llarg del tour, guia ornitològic en llengua catalana /castellana /anglesa, guies locals, transport al llarg del recorregut en 4x4s i minibus amb aire condicionat, entrades als Parcs Nacionals i altres espais protegits i assegurança de viatge.\nTransport des de/a l'Aeroport de Barcelona, visat d'entrada a Etiòpia (50 dolars americans), menjars al llarg del viatge en avió/aeroports, begudes fora d'aigua, qualsevol altre concepte no especificat a l'apartat "INCLÒS".\nDegut a que el tour cobreix un àrea força extensa dormirem a diferents localitzacions. La nostra base a Addis Ababa serà el Gion Hotel, essent un dels hotels amb uns jardins més interessants de la ciutat. 2 nits al Ethio-German Park Hotel o similar. 3 nits al Awas Waterfall Lodge, dins el Park Nacional Awash. Aquest allotjament ofereix increïbles vistes a un salt d'aigua i un bon (però limitat) assortit de sopars junt amb un ambient autèntic de safari. Dormirem a cabines dobles o habitacions dobles imitant l'estil constructiu local. 2 nits al United Africa Hotel, just al costat del Llac Awasa. Aquest establiment ofereix habitacions comfortables i netesi menjar més que bo. 3 nits al Bale Mountain Lodge, un nou i encantador emplaçament amb fantàstiques habitacions i bon menajr. Un seguit de tres estades d'una nit al Negele Green Hotel (Negele), Yabello Green Pension (Yabello) i United Africa Hotel (Awassa). 2 nits al Wenney Lodge o similar, dins el Parc Nacional Abiata-Shalla. Una última nit a Addis Ababa (Gion Hotel) just abans del vol de tornada a Barcelona. Quan arribem a Barcelona, estada opcional d'una nit en un hotel a prop de l'aeroport per facilitat les connexions amb altres vols. Totes les habitacions amb bany.\nTots els sopars es faran als hotels. Alguns menjars són d'estil buffet incloent diferents tipus d'amanida i carns però sovint seran menús a escollir o plats combinats amb peix o carn (depenent de l'establiment). Les truites al país són molt bones i sovint s'acompanyen amb vegetals (pebrot, ceba, etc). Molt recomanables i engrescadores. Els vegetarians han d'assumir que aquesta opció no és ben entesa a Etiòpia, un país a on molta gent el que té, sense massa opcions. Tot i això, quasi a tot arreu pots gaudir d'una bona amanida i un bon assortit de fruites tropicals. Al llarg del viatge tindrem un xef amb nosaltres que ens cuinarà alguns dies. Això ens serà de gran ajuda, especialment al Sud del país, a on pobles i ciutats estan molt allunyats dels llocs que explorarem. Alguns dies pararem a dinar en restaurants, d'altres gaudirem de pic-nics a l'aire lliure.\nEn arribar a l'aeroport internacional de Bole (Addis Ababa) s'ha de demanar un visat d'un mes (o 3 mesos de durada) per entrar al país. Aquest és un tràmit rutinari. Els passaports han de tenir una data de caducitat de com a mínim 6 mesos posterior a la data de tornada. No hi ha cap vacuna obligatòria per visitar Etiòpia. Tot així, és molt recomanable prendre mesures contra la malària al llarg d'aquest viatge. Tot aquell que hagi estat viatjant recentment per una regió amb presència de la Febre Groga, haurà de estar en possessió del Carnet de Vacunació corresponent. Per tal de tenir una informació el més acurada possible respecte a vacunacions recomanades és molt recomanable adreçar-se al seu metge o autoritat local competent i seguir les seves indicacions i terminis abans de realitzar aquest viatge. Així mateix, s'ha de tenir present que alguns medicaments i tractaments estan prohibits a Etiòpia. Si es troba sota tractament, posi's en contacte amb l'Ambaixada d'Etiòpia abans de realitzar el viatge.\nDe l'1 al 18\n30 d'octubre al\n16 de Novembre,\nBarcelona (o Addis Ababa\nen l'opció sense vols)\npreu sense vols, 2990€


Nombrosos ànecs han aparegut morts al torrent del Lluc. | BP Diari\nFa uns dies es van fer unes proves per detectar una fuita d'aigües residuals que anava a parar al torrent\nper Marc Guitart 14/06/2022 10:08h\nDiversos ànecs han aparegut morts aquest dilluns 13 de juny al torrent del Lluc al seu pas pel Vendrell. Segons han explicat des del Consell Comarcal del Baix Penedès, s'han recollit els animals per analitzar-los i descobrir les causes d'aquest succés. Es desconeix quants dels ànecs del torrent han mort, però aquest dimarts al matí encara se'n veien diversos surant a l'aigua.\nFonts dels Agents Rurals han comunicat a TarragonaDigital que alguns dels ànecs han estat recollits per fer-los la necròpsia. Els seus cossos han estat traslladats al Centre de Fauna Salvatge de Torreferrussa. Els resultats poden trigar uns dies.\nProves al polígon de Bellvei\nLa mort dels animals ha coincidit amb unes proves que s'havien fet per controlar els fluxos de les aigües residuals del polígon de Bellvei. El mateix Consell Comarcal va informar el passat dijous 9 de juny que tècnics de Sorea i de l'ens supramunicipal havien fet aquestes proves. S'havia usat «un colorant alimentari de color verd» que, segons el Consell, és «innocu per la fauna i la flora».\nLes proves van servir per detectar una fuita d'aigües residuals al polígon de Bellvei que anava a parar al torrent del Lluc. Aquest dilluns, l'aigua del torrent va tornar a baixar de color verd, tot i que des del Consell asseguren que els seus tècnics no van fer cap prova. Per ara es desconeix si la fuita o el colorant poden haver tingut relació amb la mort dels animals.\nEl torrent del Lluc té un cabal d'aigua continu que prové de la depuradora de Santa Oliva. Això fa que, des de fa anys, s'hagi generat una fauna a la zona, que inclou nombrosos ànecs. El cabal també ha suposat un increment de la presència dels mosquits i les males olors, que han denunciat molts cops els veïns del barri del Puig.\nEl cas del riu la Glorieta d'Alcover\nFa poc més d'un mes ja hi va haver una situació similar al riu la Glorieta d'Alcover. Segons l'associació ecologista CEN (Conservació dels Ecosistemes Naturals), un abocament contaminant va «aniquilar» la vida en un tram del riu. L'abocament va afectar espècies protegides com el barb cua-roja (Barbus haasi) i la reineta (Hyla meridionalis).\nEl cas va ser denunciat per part de l'entitat ecologista als Agents Rurals i a l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA).\nAnar a portada Última hora Successos Última hora El Vendrell Última hora Bellvei Última hora animals


Entitat territorial administrativa Gran Londres (Anglaterra), Ciutat de Westminster (Anglaterra) i Lambeth (Anglaterra)\nEl primer pont de Westminster va ser un pont de pedra construït entre 1738 i 1750. Va ser el segon pont que es va construir per travessar el riu, trencant el monopoli que, fins llavors, tenia el Pont de Londres; va tenir un paper molt important en l'obertura al desenvolupament del sud de Londres.\nEl pont actual va ser dissenyat per Thomas Page i es va inaugurar l'any 1862. Té una longitud total de 250 metres, una amplada de 26 metres i compta amb set arcs de metall amb detalls gòtics de Charles Barry (l'arquitecte del Palau de Westminster). El pont de Westminster és l'únic pont sobre el Tàmesi que té set arcs i és el més antic de la zona central del riu. Quan va ser construït tenia dues vies de tren, de dos metres d'amplada, que van ser eliminades l'any 1952.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Westminster_Bridge&oldid=29606019»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 6 març 2022 a les 13:55.


Les Illes Balears en globus aerostàtic - GUIDD Experiències\nLes Illes Balears en globus aerostàtic\nViu una aventura entre el cel i la terra\nViatjar en globus és una d'aquelles experiències úniques a la vida. La primera vegada es recorda per sempre, i sol ser el principi de moltes més. Si, a més, l'entorn acompanya i es sobrevolen llocs tan bonics com les illes de Mallorca, Menorca i Cabrera, parlem de tot un luxe. Amb aquesta activitat es coneixen a vista d'ocell aquestes tres belles illes de l'arxipèlag balear.\nEl globòdrom de Manacor, a primera hora del matí, és el lloc on comença l'activitat durant els mesos que van d'abril a octubre. La suau ascensió del globus és l'aperitiu per al devessall d'emocions que s'arriben a sentir contemplant les sorprenents vistes des del cel. L'oportunitat és única per a realitzar fotografies i vídeos.\nVine a viure el plaer de descobrir els paisatges balears des del millor balcó que puguis imaginar.\nGlobòdrom de Manacor.\nVol en globus, bateig aeri, certificat de vol, esmorzar.\nCancel·lació: Rígida 160€\nConeix Ricardo, el Guia\nParlo espanyol, català, anglès, francès\nSóc un dels millors pilots de globus d'Espanya i amb més hores de vol.\nUbicació - Manacor, Espanya


TRANSFORMACIÓ URBANA, FÒRUM 2004\nLes obres i les reformes urbanístiques a l’àrea del Fòrum Universal de les Cultures, situada entre els límits municipals de Sant Adrià de Besòs i de Barcelona, avancen durant el 2003 i comencen a mostrar quin serà l’aspecte final del nou espai. El projecte, que ha provocat reaccions enfrontades, suposa la creació de nombroses instal·lacions de nova planta en una superfície de 30 hectàrees al costat del mar.\nArticles posterors 2004\nA mesura que s’avançava cap a la data d’inauguració del Fòrum Universal de les Cultures, pel maig del 2004, els treballs realitzats durant el 2003 van permetre observar la morfologia definitiva del nou espai que havia de servir d’escenari al Fòrum.\nLa reforma urbanística del Fòrum\nEl Fòrum Universal de les Cultures s’havia de celebrar en un espai parcialment guanyat al mar, entre el límit nord de la ciutat de Barcelona i el sud del municipi de Sant Adrià de Besòs. Amb una superfície total de 30 ha, el recinte es localitza a la confluència entre l’avinguda Diagonal i la rambla Prim, fet que possibilita la continuació fins al mar d’aquests dos bulevards. La urbanització d’uns espais antigament ocupats per equipaments de sanejament i la construcció d’una nova estació de la LÍNIA 4 DEL METRO de Barcelona i del TRAMVIA DEL BESÒS, juntament amb un nou viaducte sobre el riu Besòs van permetre la creació d’un nou espai de vertebració urbana entre el sud de Sant Adrià de Besòs, els barris del Besòs barceloní i el sector nord del barri del Poblenou.\nEls dos primers treballs realitzats al recinte Fòrum, el port esportiu de Sant Adrià i el cobriment de la depuradora del Besòs, que va suposar la creació d’una gran esplanada de més de 15.000 m2, van configurar l’estructura del recinte on se celebraria l’esdeveniment.\nDins del recinte Fòrum se situarien importants equipaments urbans destinats a la celebració d’esdeveniments que comporten una gran afluència de públic. El Centre de Convencions Internacional de Barcelona, dissenyat per l’arquitecte Josep Lluís Mateo, juntament amb l’Edifici Fòrum, obra de l’equip suís format per Jaques Herzog i Pierre De Meuron, ambdós connectats mitjançant una rambla subterrània de 20 metres d’amplada, es van concebre per pal·liar una mancança històrica de la ciutat en el camp de l’organització de congressos, ja que per la capacitat dels dos edificis esdevindrien el complex congressual més gran del sud d’Europa.\nEntre l'esplanada i el mar hi ha el Parc dels Auditoris, de 4 ha, projecte d'Alejandro Zaera. El Parc va ser configurat com un seguit de dunes que salven el desnivell entre la plaça i el mar i va ser preparat per acollir dos auditoris a l’aire lliure per a 8.500 i 3.500 persones.\nAquest Parc donaria pas a la nova zona de banys, ideada per l’arquitecta Beth Galí. Amb l’ampliació de la platja de la Nova Mar Bella i la construcció de diferents piscines i d’una illa artificial paral·lela a la costa, es va recuperar per a l’ús ciutadà el litoral del nord de la ciutat de Barcelona, abans ocupat per grans equipaments de sanejament i producció energètica.\nAl nord del port esportiu es troba l’anomenat Parc de la Pau, obra dels arquitectes Iñaki Ábalos i Juan Herreros. Amb 11 ha d'extensió, es va situar com a zona de transició entre les renovades centrals de valoració energètica i tèrmica, el nou campus universitari de llevant i el mar. La prolongació del Parc acabaria en una nova platja de prop de 500 metres de longitud.\nEl pressupost total d’aquests nous equipaments, que formen un recinte de 30 hectàrees, va ser aproximadament de 3.200 milions d’euros, repartits entre l’empresa pública municipal Infraestructures de Llevant (795 milions d’euros), les administracions autonòmica, estatal i europea (430 milions d’euros) i diversos promotors privats, socis i patrocinadors, que van aportar el gruix de la inversió, amb 1.625 milions d’euros destinats a infraestructures i 318 milions d’euros destinats als continguts de la trobada.\nAl voltant del recinte, que quedarà obert per a ús públic un cop acabada la celebració el mes de setembre del 2004, es van construir diversos edificis singulars destinats a usos hotelers i d’oficines. El tractament de la trama urbana en el recinte Fòrum juntament amb la tipologia arquitectònica d’aquests nous edificis, de gran alçada, i l’operació immobiliària Diagonal Mar, contigua al recinte Fòrum, van ser objectiu, durant el 2003, de dures crítiques per part de nombrosos arquitectes i urbanistes i d’importants sectors de la societat civil.\nAixí, el mes de març es va celebrar al Museu d’Art Contemporani de Barcelona un debat en què es van posar de manifest les diferents opinions sobre aquesta operació. L’ arquitecte Josep Maria Montaner va afirmar que amb les operacions del Fòrum de les Cultures i de Diagonal Mar es va posar fi al Model Barcelona de gestió i desenvolupament urbà. El necessari equilibri entre els interessos del sector privat i del sector públic va quedar malmès, segons l’arquitecte, en favor dels primers, en imposar un model urbà aliè a la trama preexistent que creava una excessiva monofuncionalitat de l’espai i afavoria interessos especulatius immediats en els entorns de l’àrea del Fòrum.\nPer la seva banda, l'arquitecte Joaquim Espanyol, director de Plans i Projectes Urbans de Barcelona, va defensar l’operació del Fòrum de les Cultures en un context més ampli. Segons Espanyol, el Fòrum s’havia d’entendre com una part de la TRANSFORMACIÓ URBANA DEL POBLENOU-22@ DE BARCELONA, cridat a ser el cor productiu de la nova Barcelona terciària, situat entre tres pols ben diferenciats: el Fòrum com a àrea de serveis, la PLAÇA DE LES GLÒRIES com a pol cultural i la Sagrera com a nus de comunicacions terrestres. Referint-se al tractament de l’espai al recinte Fòrum, Espanyol va valorar molt positivament l’aposta per la creació de grans espais buits, l’ús dels quals hauria de ser explorat progressivament per la ciutadania.\nA banda de l’urbanisme, el Fòrum Universal de les Cultures va generar també un important debat sobre la sostenibilitat del projecte. Així, l’entitat ecologista Greenpeace, en el seu informe Destrucción a toda costa, 2003, va alertar que el projecte de reordenació del litoral previst pel Fòrum suposava una amenaça per a les platges del nord de la ciutat de Barcelona, que a mig termini patirien un descens de l’aportació de sorra necessària per a la regeneració natural del litoral procedent dels corrents marins. Així mateix l’entitat ecologista va criticar l’artificialitat del litoral ocupat pel Fòrum, construït sobre una plataforma guanyada al mar, una actuació que no concorda amb els valors de sostenibilitat que el Fòrum defensava, segons va dir Maria José Caballero, responsable de la campanya de costes de Greenpeace.\nPer altra banda, Ecologistes en Acció va protagonitzar el 23 de novembre una manifestació al parc Diagonal Mar per reiterar el seu rebuig a la construcció de l’Ecoparc del Mediterrani, en el marc de les obres del Fòrum. Aquest nou complex de tractament de residus, en construcció durant el 2003, hauria d’optimitzar els recursos de la incineradora de Sant Adrià de Besòs i obrir, el 2005, una deixalleria, una planta de triatge i una planta de metanització per a la producció de biogàs a partir de la matèria orgànica. Segons va manifestar l’organització ecologista, aquesta instal·lació no contribueix a una gestió més sostenible dels residus pel fet d’acceptar exclusivament deixalles de rebuig.\nNo obstant això, una auditoria ambiental, elaborada durant el 2003 per l’Institut Cerdà, va avalar els criteris ecològics amb què es realitzaven les obres del Fòrum. L’ estudi va destacar els criteris ciutadans amb què es van crear els espais públics i també la qualitat dels edificis, l’adequació de les instal·lacions com la incineradora o la depuradora i el sistema centralitzat de fred i calor.\nUsos futurs de les instal·lacions\nQuant a l’activitat econòmica que hauria de dinamitzar l’espai un cop finalitzat el Fòrum Universal de les Cultures, es van preveure tres pols d’atracció. D’una banda, el Centre de Convencions Internacional de Barcelona seria gestionat per l’empresa francesa Générale Location, que a la darreria del 2003 ja comptava amb més de cinquanta contractes per als anys 2004 i 2005. En segon lloc, l’Edifici Fòrum, que a més de disposar d’un auditori per a 3.500 persones disposa també d’una àrea per a exposicions de 5.000 m2. En darrer lloc, el nou port esportiu de Sant Adrià de Besòs, que finalment rebria el nom comercial de Port Fòrum. Aquest últim es gestionaria en règim de concessió a partir de la darreria del 2004 per l’empresa Marina Premià i comptaria amb cent cinquanta-nou amarratges per a embarcacions d’entre 10 i 25 m i amb una marina seca on es podrien guardar fins a tres-centes embarcacions de menys de 9 m d’eslora. L’ empresa concessionària va presentar durant el Saló Nàutic de Barcelona el pla d’explotació dels vuitantaquatre locals comercials de què disposarà el port, segons el qual es fugirà de l’oferta de lleure present als altres ports esportius de la ciutat de Barcelona i s’incidirà en serveis de caràcter comercial destinats a un sector de la població amb un alt poder adquisitiu.\nLes obres d’edificació del recinte del Fòrum, que van començar el febrer del 2001, estaven executades, a la darreria del 2003, en un 80%.


El CFS Mediterrani perd per la mínima a la pista del líder, el Futsal Valls - Revista Cambrils\nEl CFS Mediterrani perd per la mínima a la pista del líder, el Futsal Valls\nPublicat el Dimarts, 13 de març de 2018 11:57h\nPartit de la primera volta de la lliga entre el CFS Mediterrani i el Futsal Valls, disputat el passat octubre | Lluís Rovira i Barenys\nFutsal Valls 4 - CFS Mediterrani 3\nEl CFS Mediterrani no va poder mantenir la seva excel·lent ratxa de resultats positius i, aquesta darrera jornada, va caure derrotat per la mínima a la complicada pista del líder, el Futsal Valls. L'equip cambrilenc va plantar cara al primer classificat del grup que va haver de treballar de valent per endur-se els tres punts de la victòria. De fet, el Mediterrani s'avançava en el marcador amb un gol ben matiner de Jorge, en el minut 2 de joc. Un resultat d'avantatge que l'equip cambrilenc va poder mantenir durant bona part del primer període, però que els vallencs van capgirar abans del descans amb dos gols, en els minuts 13 i 19. Ja en la segona part, el Futsal Valls va ampliar el seu avantatge en el minut 28, però el Mediterrani no es va rendir i només un minut després va reduir les diferències amb una diana marcada per Héctor Pereira. El líderdel grup va tornar a desplegar el seu potencial ofensiu i va tornar a ampliar la seva renda fent el seu quart gol. A tres minuts del final, Fran retallava les diferències per a l'equip cambrilenc, però el Mediterrani ja no va ser capaç d'aconseguir la igualada.\nAmb aquesta victòria, el Futsal Valls es manté líder de la classificació, empatat a 37 punts amb el segon que és el CFS Roquetes, mentre que el CFS Mediterrani ocupa el tercer lloc amb 34 punts. Precisament, el Roquetes serà el proper rival de l'equip cambrilenc. El partit es disputarà aquest dissabte vinent 17 de març, a les 18 hores, al Palau Municipal d'Esports.


FLNC del 22 d'octubre - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nFLNC del 22 d'octubre\nFLNC del 22 d'octubre és un grup successor del FLNC. Fou creat el 22 d'octubre de 2002, és rival del FLNC UC i ha condemnat la seva treva del 14 de novembre de 2003 i la unió dels diferents moviments nacionalistes en vista a les eleccions territorials de març de 2004.\nEl FLNC del 22 d'octubre és lligat a Corsica Viva.\nEl FLNC del 22 d'octubre s'ha beneficiat de la dinàmica engegada pels seus oponents, en particular el FLNC UC, pròxim a Charles Pieri, actualment empresonat. Mai ha declarat cap treva pels atemptats i s'ha mostrat hostil a la «política de mà estesa» vis-à-vis dels càrrecs electes corsos i a la política d'unió amb els autonomistes. El manteniment d'aquesta línia dura li ha assegurat el suport dels partidaris de la "radicalització de cara a l'Estat".\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=FLNC_del_22_d%27octubre&oldid=27752071»\nDarrera modificació: 10 jul 2021 a les 12:44\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 10 jul 2021 a les 12:44.


Ricardo Darín torna a Barcelona amb 'Escenas de la vida conyugal' - Teatre Barcelona\nL’actor argentí Ricardo Darín torna al Teatre Tívoli de Barcelona a partir del 13 de novembre, i fins al 24 del mateix mes, amb el que s’ha convertit en un clàssic de la seva trajectòria teatral: Escenas de la vida conyugal.\nSerà el tercer cop que podem veure a Barcelona aquesta producció del text d’Ingmar Bergman dirigida per Norma Aleandro, estrenada el 1973 com a sèrie i després com a pel·lícula i obra de teatre, des de la seva primera estada l’any 2014.\n“L’única raó per la qual s’ha de veure de nou aquesta obra és per la meva companya, Andrea Pietra, una gran actriu que canvia la peça cada dia“, comentava aquest setembre Darín durant la presentació de la gira espanyola de l’obra a Madrid. I afegia: “Aquesta obra està en moviment, està viva. Cada dia té una resignifiació diferent i això, per a mi, la fa molt atractiva“.\nDarín ha canviat en cinc anys tres vegades de companya -Valeria Bertucccelli, Erica Rivas i ara Andrea Pietra- i tot s’ha hagut de “reacomodar”: “Cadascuna d’elles té la seva pròpia singularitat. Ara hi ha una reformulació perquè Andrea l’ha modificat amb la seva presència. Això manté al teatre viu. És una història a través de 25 anys i el món està en permanent canvi“, comentava l’actor i afegeix: “No hi ha res més important que la connexió dels actors a l’escenari. S’obre el teló i hi ha una sensació tèrmica vertiginosa perquè mai se sap què pot passar“, ha precisat el protagonista.\nAndrea Pietra, que també ha treballat en diferents ocasions amb la directora Norma Aleandro, comentava que el públic veurà en aquesta obra “moltes coses que coneix, algunes fan patir i altres riure, però sobretot l’obra el que fa és generar debats després de totes les representacions“.\nPer a Ricardo Darín l’obra és una crítica a la institució del matrimoni, un intent de recuperar el vincle amorós entre dues persones que provoca una catarsi en l’espectador, perquè sovint se sent molt identificat. “Encara que tracta de coses gairebé tràgiques, la gent no para de riure“, segueix l’actor. “És un riure alliberador, que permet riure de coses des de fora de les quals els personatges no poden riure“.\nA Escenas de la vida conyugal Juan i Mariana (Darín i Pietra) relaten al públic una seqüència d’escenes que té a veure amb el seu matrimoni i la relació que mantenen després del seu divorci. En un àmbit atemporal i sense referències concretes a cap època, es lliuren a un joc en el qual són actors i personatges, traspassant la quarta paret i fent còmplices als espectadors.\nEls conflictes que l’autor planteja al llarg de l’obra estan situats, en aquesta producció del Teatre Maipo de Buenos Aires, de forma que el públic acaba rient de situacions que en el fons amaguen un gran dramatisme i que obliguen a seguir reflexionant sobre elles fins i tot després d’haver sortit del teatre.


Encontre de bandes a l'Ateneu Mercantil de València - COSOMUVAL\nDiumenge que ve 17 de febrer a les 11:30 hores tindrà lloc en el saló d’actes de l’Ateneu Mercantil de València l’últim concert pertanyent al cicle organitzat per la Coordinadora de Societats Musicals de la ciutat de València (COSOMUVAL) amb l’objectiu de donar visibilitat a les activitats que realitzen les diferents agrupacions de les seues societats musicals.\nEn aquesta ocasió actuaran el Centre Instructiu Musical Banda de Torrefiel i la Societat Musical dels Orriols.\nLa primera a pujar a l’escenari serà la banda del CIM Torrefiel. Dirigida per Vicent Català Borràs interpretarà Fidelidad de José Vélez, Ammerland de Jacob d’Haan, Take five de Paul Desmond (Arr: Vicente Sierra), Highlights from La La Land de Justin Hurwitz ( Arr: M. Brown) i Novelda de Juan Manuel Molina.\nPer la seua banda, la banda de la Societat Musical dels Orriols interpretarà, sota la direcció d’Óscar Vaquerizo-Mollá, Carmesina de Manuel Morales Martinez, Concert per a Saxo Alt i Banda de Ronald Binge (en el qual actuarà com a solista Diego Menor), Pavana de Gabriel Fauré, Xicoteta Czarda per a Saxo Alt i Banda de Pedro Iturralde (amb la intervenció al saxo de Pablo Monzó) i, per a finalitzar, Forrest Gump Suite d’Alan Silvestri.\nAmb aquest festival de bandes Cosomuval tanca un cicle de quatre concerts en els quals han participat més de 250 músics pertanyents a 9 societats de les 26 que formen part de la Coordinadora. El cicle es va iniciar el 20 de gener amb un festival de cors i va continuar el 3 de febrer amb una trobada de bandes juvenils i el 10 del mateix mes amb una trobada d’orquestres.\nPer al seu president, Miguel Hernández, “és una satisfacció poder augmentar l’oferta cultural de la ciutat amb formacions musicals de València en un escenari com el de l’Ateneu, a qui hem d’agrair la seua total predisposició per a cedir-nos les seues instal·lacions. Animem al públic que assistisca als concerts i així conega de primera mà el que ofereixen les nostres societats musicals, que són molt més que bandes de música”.\nDes de la Coordinadora es mostren satisfets davant l’èxit de la iniciativa, per la qual cosa ja confirmen que els encantaria que aquesta fora la primera edició de moltes unes altres, tant en l’Ateneu com en altres escenaris de la ciutat de València.\nAjuntament de València Ateneo Mercantil banda de música Banda Simfònica bandas de música bandes de música CIM Banda Torrefiel concert concierto Coordinadora coordinadora de bandas Coordinadora de Societats Musicals Federades de la Ciutat de València cosomuval música orriols sociedad musical societat musical Valencia


El món sobiranista tanca files: propera estació, el referèndum - Nicolas Tomás\nJunqueras feia referència a la clàusula “de desbloqueig” del programa electoral de Junts pel Sí el 27-S, que deia el següent: “En el cas que l’Estat espanyol, mitjançant decisions polítiques i/o jurídiques, bloquegi l’autogovern de Catalunya, el Govern i el Parlament procediran a la proclamació de la independència i a l’aprovació de la Llei de transitorietat jurídica”.\nUn cop obert el debat, els altres actors del sobiranisme també han reaccionat. Des de la banda política, la CUP ha mantingut la seva exigència de fixar una data i una pregunta al referèndum i ha defensat la DUI en un únic escenari: si s’impedeix físicament. Des de la banda civil, l’Assemblea Nacional Catalana (ANC) ha decidit sotmetre a votació de tots els seus socis si donen suport a una DUI si el referèndum fracassa. I el Govern ha ratificat de manera solemne el seu compromís amb el referèndum.\nEl debat ja està instal·lat de nou en la política catalana. Fins on s’ha d’arribar en la batalla pel referèndum? S’ha de celebrar sota qualsevol circumstància? Què s’ha de fer si finalment no es pot dur a terme? En parlem amb diverses veus del món acadèmic i de la societat civil que s’han significat a favor del referèndum. Tots estan d’acord que aquesta ha de ser la prioritat. Els matisos vénen després.\nJordi Sànchez: “La DUI és una possibilitat no desitjable, però una possibilitat”\n“Totes les nostres energies les dipositem en el referèndum, perquè és la nostra aposta”, defensa Jordi Sànchez, president de l’Assemblea Nacional Catalana (ANC). “Sabem que és possible, que el Govern hi està compromès i que és l’acte democràtic per excel·lència i inevitable en qualsevol moment abans de la independència”. En aquest sentit, recorda que, entre d’altres, l’ANC va fer veure al govern de Junts pel Sí la necessitat de modificar el full de ruta per incloure el referèndum, que inicialment no contemplava.\nNo obstant això, si arriba un moment en què “tot està bloquejat i la coacció és de tal magnitud”, Sànchez creu que la situació obligaria a “fer un gest extrem davant del món i del mateix país proclamant la independència”, seguint el “mandat de les urnes del 27-S”. Només ho contempla si “el fet de mantenir les urnes és materialment impossible”, o per la retirada física o per la suspensió de les institucions. Però el president de l’Assemblea assenyala que, en cap cas, la DUI no substituirà el referèndum. “Només s’invertiria l’ordre dels fets, perquè a la DUI la seguiria un referèndum de ratificació”, aclareix.\n“La nostra aposta és pel referèndum, però en política hi ha altres sortides, i la DUI en pot ser una”, reitera el president de l’organització civil, que considera que “és una possibilitat no desitjable, però una possibilitat”. S’atreveix a quantificar la probabilitat d’aquest escenari: inferior al 5%. “És un debat que sobretot interessa a Madrid, perquè obre la porta als unionistes a parlar de cops d’estat”, diu Sànchez.\nJosep Costa: “Un boicot escandalós de l’Estat pot legitimar una DUI”\n“El referèndum ha de ser primer i prioritari, i la declaració d’independència hauria de ser posterior a la celebració d’aquest referèndum”, defensa Josep Costa, jurista, professor de Teoria Política a la Universitat Pompeu Fabra (UPF) i autor d’O secessió o secessió: la paradoxa espanyola davant l’independentisme (Acontravent, 2017). I afegeix: “Per proclamar la independència has de guanyar el referèndum o que l’Estat te’l boicotegi d’una manera tan escandalosa que et sentis legitimat per fer-ho”.\nCosta creu que el Govern ha d’arribar fins al final a l’hora de posar les urnes, fins a les últimes conseqüències. “Cal ser conscients que la batalla de veritat serà per posar les urnes, no per retirar-les”, explica el jurista. “L’Estat el que busca és que desisteixis de posar les urnes, perquè vol evitar la imatge d’haver de retirar-les físicament”, afegeix. Segons Costa, l’actuació del Govern català no pot anar condicionada per l’actuació de l’Estat, sinó a l’inrevés.\nEn un article al diari Ara el juliol de l’any passat, en ple debat sobre el RUI, Costa plantejava una alternativa entre tots dos: el DRUI, o referèndum de convalidació. “Seria un referèndum no per decidir ni per ratificar, sinó per convalidar la declaració d’independència”, escrivia el professor de Teoria Política. “En què es diferencia de les altres maneres de fer-lo? En el fet que la declaració és prèvia al referèndum, però entra en vigor després de la seva celebració si el poble l’aprova”.\nElisenda Paluzie: “Si no pots fer efectiu un RUI, encara menys una DUI”\nElisenda Paluzie, professora de la Facultat d’Economia i Empresa de la Universitat de Barcelona (UB), recorda que hi ha un compromís clar: “referèndum o referèndum”. A parer seu, no té cap sentit plantejar escenaris alternatius al del referèndum. “Hi ha un acord de la majoria parlamentària, que és el del referèndum, i el que han de fer és tirar endavant allò a què van comprometre’s”, afirma Paluzie. La seva celebració “dependrà de si la pressió jurídica fa efecte en els nostres governants”. Exigeix data, pregunta i posar en marxa la campanya.\nLa professora s’aferra a les dades de l’últim baròmetre del Centre d’Estudis d’Opinió, segons el qual el 73% dels catalans anirien a votar en un hipotètic referèndum unilateral, ja fos pel ‘sí’ o pel ‘no’. “Si tenim una eina que té aquest ampli suport, i que és l’expressió més reconeguda per a l’exercici del dret d’autodeterminació, no crec que aporti res plantejar escenaris alternatius”, sosté l’economista. “Si no tenim capacitat per fer efectiu un referèndum unilateral, encara menys per fer efectiva una declaració d’independència”, afegeix en referència a l’escenari plantejat per Junqueras.\nPaluzie remarca que el referèndum “té més força interna i internacional”, perquè és més “incomprensible” reprimir un referèndum. Què han de fer els governants catalans si no poden dur-lo a terme? Segons l’acadèmica, plegar i deixar pas a uns altres: “Si no són capaços de fer allò a què s’han compromès amb una majoria parlamentària, i que ha substanciat la qüestió de confiança, haurien de presentar la dimissió”. El que no es planteja, però, és un retorn a la lògica autonomista d’eleccions “amb etiquetes”.\nAnna Arqué: “La DUI ha de ser conseqüència de la nostra victòria”\nSegons Anna Arqué, portaveu de la International Commission of European Citizens (ICEC), l’única possibilitat que impediria la celebració d’un referèndum és “un autoboicot com el 9-N per supeditació”. La retirada física de les urnes a través de la policia tampoc no seria un impediment, perquè no tenen prou efectius i perquè es pot resoldre amb “un esforç organitzatiu” i la participació de membres de la comunitat internacional. “Si ens treuen les urnes, en posem unes altres en un altre lloc. No s’entén aquest derrotisme”.\nLa portaveu de l’ICEC, amb seu a Brussel·les, argumenta que “és l’Estat espanyol qui tindrà el problema davant la comunitat internacional” si vol reprimir les urnes i, per tant, “ja no ens ha d’afectar a nosaltres”. En aquest sentit, Arqué recorda que, en aquest supòsit, l’Estat espanyol infringiria els tractats internacionals que va signar i assumir com a propis en el seu moment, que contemplen el dret universal d’autodeterminació. Fa referència a ordenament jurídic internacional com la Carta de les Nacions Unides, el Pacte dels Drets Civils i Polítics, la resolució 2625 de l’ONU o l’acta final de la Conferència d’Hèlsinki, entre d’altres.\n“Hem de continuar amb el que és l’únic pla: el referèndum”, assegura Arqué, que afegeix: “La DUI és un altre moment que no ha arribat del mateix pla. La DUI i el referèndum no són excloents, no estan al mateix nivell. El referèndum és l’instrument per a dirimir si fem la declaració unilateral”. Segons l’activista independentista, “la DUI no pot ser una fugida endavant, sinó conseqüència de la nostra victòria” al referèndum. “Si és conseqüència de la victòria dels altres”, adverteix, “no serà sostenible”.\nJordi Graupera: “Una DUI que és fruit d’una derrota no és sostenible”\nPer al filòsof Jordi Graupera, el referèndum és imprescindible “si vols defensar els drets dels catalans a l’autodeterminació” i és una nosa “si vols mantenir les coses com estan, com li passa a part del catalanisme i el processisme”. Segons el professor de la Universitat de Nova York, el referèndum permet separar l’autodeterminació (dret a decidir) de la independència (posicionament). Renunciar-hi també seria “admetre que preferim la repressió hipotètica a la llibertat efectiva”.\nI una declaració unilateral d’independència? “A mi em fa l’efecte que una DUI que és fruit d’una derrota en el camp dels fets, fruit de la impossibilitat de fer un referèndum, és una cosa que no pot sostenir-se”, assegura Graupera, que afegeix: “A més, com a moment fundacional, té molts defectes, perquè confon l’autodeterminació amb la independència”. Segons el filòsof, la declaració del Parlament “ha de ser el fruit d’una afirmació de la llibertat, que, en el cas de Catalunya, vol dir un contracte social dels seus ciutadans que accepten que ells tenen el dret a decidir-ho per la via de l’autodeterminació democràtica”.\nA parer seu, diverses coses poden impedir el referèndum. En primer lloc, la manca de determinació del Parlament i el Govern. En segon lloc, la intervenció física simbòlica de l’Estat que faci que els partits catalans es facin enrere. En tercer lloc, menys probable, l’impediment físic de votar per part de les forces de seguretat. Finalment, encara menys probable, “una intervenció divina que indiqui l’inici de l’Apocalipsi”. Segons Graupera, “si es fa, l’Estat no es podrà permetre parar-lo i desplaçarà la batalla en la seva interpretació”. I insisteix: “L’única sortida a les característiques concretes del cas català dins de l’Espanya democràtica en el món global del tardoliberalisme en crisi és el referèndum”.\nJoan Queralt: “La DUI pot ser una opció, en funció de les circumstàncies”\nJoan Queralt, catedràtic de Dret Penal a la Universitat de Barcelona, defensa que l’escenari prioritari és el referèndum acordat amb l’Estat espanyol. De fet, ell és un dels impulsors del Col·lectiu Praga, una iniciativa de juristes que el mes passat va presentar el Manifest en favor del dret dels ciutadans i ciutadanes de Catalunya a celebrar un referèndum per decidir el futur polític de Catalunya. Segons Queralt, el referèndum pactat “té camí per recórrer”. Malgrat que falta voluntat política, cita l’exemple de la legalització del Partit Comunista d’Espanya, que en el seu moment semblava impossible.\nEn aquest sentit, el penalista recorda que el referèndum unilateral “és l’últim recurs i només el pots practicar un cop”. I la declaració unilateral? “La DUI podria ser una opció, en funció de les circumstàncies”, assenyala el catedràtic. I afegeix: “Al final dependrà de com s’hagi treballat en l’àmbit intern i internacional. Tu pots fer una DUI, però si fora no et reconeixen, no fas res. De la mateixa manera, necessites una bona pressió popular, que ara mateix no sé si està prou madura”.\nA l’hora de mobilitzar la ciutadania, Queralt posa el focus en els indecisos. “L’única manera d’aconseguir això és superar aquest partidisme de fireta”, adverteix el jurista. “Els partits s’han d’oblidar de les eleccions, abandonar aquesta mentalitat curtterminista i ser generosos. La forma d’arrossegar la gent és que la gent no vegi interessos partidistes”, afegeix. Debats nominalistes i tacticistes com el de la DUI, conclou, responen a aquesta lògica interessada i no engresquen la gent, sinó més aviat tot el contrari.


Bicicletes elèctriques de pedaleig assistit | Consumer\nLes bicicletes pedelec, el motor elèctric de les quals ajuda al pedaleig, són cada vegada més populars a Espanya\nData de publicació: Dimecres, 03deJunyde2015\nLes bicicletes elèctriques de pedaleig assistit, o pedelec, s’utilitzen cada vegada més a Espanya, tant a nivell privat com en serveis públics de préstec. La seva capacitat d’ajudar al ciclista a pedalear sense esforç a una velocitat màxima de 25 quilòmetres per hora (km/h) les fa idònies per pujar costes, recórrer llargues distàncies o anar al treball sense suar. Aquest article assenyala què són les bicicletes elèctriques de pedaleig assistit i com aconseguir un bon model d’elles, a més dels seus avantatges i desafiaments.\nQuè són les bicicletes elèctriques de pedaleig assistit\nLes bicicletes elèctriques comencen a ser cada vegada més populars a Espanya. L’Associació de Marques i Bicicletes d’Espanya (AMBE) va publicar recentment que les seves vendes havien augmentat un 30% en 2014. Les bicicletes elèctriques pedelec tenen assistència elèctrica al pedaleig, de manera que l’usuari rep una energia extra per desplaçar-se gràcies a una bateria que pot anar en el portabultos o en algun lloc del quadre.\nLes vendes de bicicletes elèctriques van augmentar un 30% a Espanya, segons l’AMBEEl motor, que solament s’activa quan es pedalea, pot anar instal·lat en l’eix del pedalier o en el buje de la roda, ja sigui davantera o posterior. Els dissenys més comuns són amb sensor de moviment, que ajuden al ciclista des del mateix moment en què s’engega, però també es poden trobar models amb sensor de parell, que mesura la força amb la qual es dona el pedaleig i vas agafar proporcionalment.\nA efectes legals, és una bicicleta quan deixa d’ajudar als 25 km/h i si no supera els 250 watts (W). Si supera aquestes xifres, si té accelerador o no fa falta pedalear, es considera un altre vehicle elèctric, com un ciclomotor elèctric, i en aquest cas requerirà una homologació, matriculació, carnet i casc corresponent i tampoc podrà circular per carrils bici.\nTxema Campillo, ambientòleg, divulgador científic i expert en ciclisme urbà, explica que “cal agafar-los el truquillo perquè impressiona una mica posar-se a 25 km/h en res. Jo he provat els dos tipus i m’agrada més el sensor parell però, clar, soc ciclista habitual”.\nAlguns serveis de préstec públic de bicicletes han començat a utilitzar-les, com a Madrid i Sant Sebastià. Després hi ha sistemes de bicis amb i sense assistència, amb diferent tarifa, com en Rivas-Vaciamadrid, i d’aquí a una mica temps Barcelona, que ja està fent les seves primeres proves, assenyala Jaime Novo, expert de ConBici, la coordinadora en defensa de la bici, i El Somriure Elèctric, l’Associació de la Bicicleta per la Mobilitat Urbana i Elèctrica.\nAvantatges i desafiaments de les pedelec\nLes bicicletes elèctriques pedelec són molt còmodes d’utilitzar, gràcies a l’ajuda que proporcionen en la pedalada i al fet que no hi ha por que s’esgoti la bateria com ocorre en els ciclomotors elèctrics, perquè en tal cas es poden usar amb el pedaleig. Aquests vehicles són molt recomanables per a recorreguts amb costes, de distàncies llargues, zones urbanes en les quals es necessita de certa velocitat per incorporar-se a la resta del tràfic, per a persones majors o amb limitacions físiques o persones que no volen arribar suades al seu treball. D’aquesta manera, poden així beneficiar-se d’un transport sostenible i saludable com la bicicleta.\nQuant als seus desafiaments, són models més cars que els convencionals, cal tenir més cuidat amb ells per evitar robatoris, les bateries requereixen un manteniment i tenen una vida que cal tenir en compte i posseeixen un major pes. No obstant això, l’avanç de la tecnologia i la seva generalització fa que aquests desafiaments siguin cada vegada menors.\nCom aconseguir una bona bicicleta elèctrica\nUna bicicleta elèctrica per pedaleig assistit es pot aconseguir “a partir dels 900 euros i fins al que es vulgui gastar, si ben els models amb el motor en l’eix del pedalier són més cares que les de motor en el buje de la roda”, assenyala Novo.\nA l’hora d’adquirir un model, l’expert de ConBici i El Somriure Elèctric recomana emprar els mateixos criteris que quan es pensa en qualsevol bicicleta: quin pressupost es té i quin tipus d’ús (o trajecte) es farà amb ella, perquè hi ha de diferents tipus (de muntanya, de ciutat, de passeig, plegables, etc.). Campillo apunta també que és important mirar el pes, el tipus de bateria, els cicles de càrrega i, sobretot, el servei postvenda.\nEls consumidors que vulguin comprar bicicletes de pedaleig assistit per motor elèctric poden beneficiar-se del nou Pla PIMA Aire 4, en concret d’una ajuda de 200 euros. Jaime Novo critica aquest sistema de subvencions, perquè “suposen un costós treball burocràtic per a les tendes i en ocasions les ajudes no arriben, assumint el descompte els propis establiments”.\nLlegeix més articles sobre bicicleta. Segueix el canal de Medi ambient en Twitter @I_CONSUMERma i al seu autor @ecienciacom.\nbateries bicicleta bicis elèctriques movilidad sostenible-ca


▷ ⭐El temps a Alcanar⭐ - eltemps24.cat\nEl temps 24 » El temps a Alcanar\nAquí pots veure la previsió meteorològica de Alcanar per demà, si vols veure la informació més actualitzada del temps a Alcanar en aquesta secció podràs trobar tota la informació perquè puguis organitzar la teva setmana.\nAlcanar és una població de la província de Tarragona a Catalunya en concret forma part de la comarca Montsià, i compta amb 9.494 habitants segons l’últim cens. Ara tens la informació del clima per a les hores següents a Alcanar. Podràs trobar de totes les dades de temperatura, vent i temps i cal ressaltar que la temperatura màxima serà de graus i la temperatura mínima serà de graus.\nPrevisió del temps a Alcanar avui\nA continuació tens les dades del clima per a les hores següents a Alcanar tens tot el detall de temperatura, vent i temps i cal destacar que la temperatura màxima és de ºC i la temperatura mínima es preveu que sigui de graus.\nPrevisió del temps a Alcanar demà\nEn aquesta part de la web pots veure la informació detallada de la previsió meteorològica de Alcanar per demà, pots veure la informació de les pròximes hores i pots observar la previsió general per al dia de demà.\nMeteorologia a Alcanar per als propers dies


Prova específica d’accés CFGS | Escola de teatre El Timbal\nHome / Formació / Formació professional / Cicle Formatiu de Grau Superior en tècniques d’actuació teatral. / Prova específica d’accés\nProfessors suplents: Marc Brualla Zaragoza, Montse Bernad Lage\nEls aspirants inscrits seran convocats pel dia de la prova a una hora molt concreta. Els aspirants hauran de respectar aquesta convocatòria, arribant amb puntualitat.\nLa prova es farà al matí i a la tarda. Els aspirants seran distribuïts per hora de convocatòria al llarg de la jornada i en funció del nombre d’aspirants que s’inscriguin.\nEl Centre disposa per al proper curs 2022-2023 d’un màxim de 20 places escolars per als aspirants de la prova específica d’accés.\nEls resultats de la convocatòria de juliol i el procés de matriculació posterior permetran saber quin nombre de places queden encara vacants per a ser ocupades pels aspirants que s’inscriguin a la convocatòria de setembre.\nLa prova específica d’accés consta de quatre apartats:\nExercici d’aptituds físiques\nEs realitzaran activitats d’escalfament per alliberar el cos i per treballar la consciència espacial així com la disponibilitat corporal de l’aspirant. S’avaluarà la coordinació i la consciència corporal a partir d’exercicis d’isolacions físiques i partitures de moviment i es valorarà la capacitat d’impuls, de ductilitat física i de reacció de l’aspirant.\nExercici d’aptituds vocals\nEs realitzaran dinàmiques d’escalfament de la veu parlada, exercicis de respiració conscient i d’ alliberament de la veu natural per tal de predisposar l’aspirant vers l’exploració conscient; i, mitjançant la pràctica textual, es treballarà la vinculació dels aspectes vocals i expressius de l’aspirant i la seva capacitat d’entrenar-los al llarg de la prova.\nExercici d’aptituds interpretatives. Part I\nEn aquesta part de la prova es treballarà, per una banda, la improvisació de temes, contextos, espais, situacions diverses; per l’altra, seqüències de petites situacions que permetran introduir demandes diverses i copsar la capacitat d’implicació, adaptació i modificació dels/de les aspirants\nExercici d’aptituds interpretatives. Part II\nInterpretació d’un breu monòleg. Aquest monòleg serà entregat a l’aspirant en el moment de la seva inscripció a la prova.\n40% MITJANA APTITUDS INTERPRETATIVES\nLes aptituds interpretatives poden dividir-se, a criteri del centre, en 20%, EXERCICI EN GRUP i 20% EXERCICI INDIVIDUAL.\nAF= 30% MITJANA FÍSIQUES + 30% MITJANA VOCALS + 40% MITJANA INTERPRETATIVES\nEs col·loca correctament, mostra consciència corporal.\nEs col·loca correctament en l’espai físic.\nRespon a una consigna verbal, gestual o musical per a improvisar, repetir, reproduir.\nReacciona correctament a les indicacions proposades.\nArticula i pronuncia tots els fonemes correctament en la lectura o recitació d’un text proposat.\nTé un volum audible, el sap modular i té una tessitura adequada en la lectura o recitació d’un text proposat.\nExpressa correctament les intencions d’un text.\n3A. APTITUDS INTERPRETATIVES EN EXERCICI INDIVIDUAL\n3B APTITUDS INTERPRETATIVES EN EXERCICI EN GRUP\nEL CENTRE POT FER L’EXERCICI 3.A O 3.B O TOTS DOS)\nMostra capacitat de joc dramàtic tenint en comptE les indicacions i el grup del que forma part


Telefónica va al 22@ i farà pisos a l’avinguda Roma\nAnem més al cine.\nLorena Ferro. 24.11.2005\nLes biblioteques són els equipaments culturals més usats a la província de Barcelona. Són les que més retenen els habitants del propi municipi. Així ho assenyala una enquesta del Centre d’Estudis i Recursos Culturals (CERC) de la Diputació de Barcelona a 17 municipis de la demarcació amb més de 50.000 habitants i que busca determinar quins són els seus hàbits culturals.\nSegons l’estudi, anar al cine és l’activitat amb més assistència (56,9%), seguida de les festes populars (37,5) i el teatre (24,8%). Els principals consumidors culturals són els joves d’entre 15 i 24 anys, tot i que un 17% dels joves enquestats no desenvolupa cap activitat cultural, una tendència que augmenta a mesura que es fan grans.\nUn 69,2% llegeix diaris, un fet que segons Carles Prats, director del CERC, es deu, en part, a la premsa gratuïta. Malgrat això, l’estudi també apunta que el 32,8% dels ciutadans de la província de Barcelona majors de 14 anys no ha llegit cap llibre l’últim any.\n... els hàbits culturals.\n1 ¿Quin percentatge ha assistit a alguna activitat cultural en l’últim any (teatre, biblioteca, museu, concert o exposició)?\nEl 63% dels entrevistats assisteix a activitats culturals amb alguna regularitat.\n2 ¿I quantes persones no han assistit mai a cap activitat cultural?\n3 ¿Quantes persones miren la televisió?\nUn 99% dels enquestats afirma que té com a hàbit cultural mirar la televisió.\n4 ¿Hi ha diferències d’hàbits entre sexes?\nNo. Segons l’estudi no hi ha diferències com a consumidors entre homes i dones.\nPublicada en la dirección url https://www.20minutos.es/noticia/68260/0/biblioteca/cultural/habitants/ accede a la noticia online capturando este código en tu móvil


Carnaval Jove Cambra Reus 2018\nNº Targeta sanitària (Exemple: ABCD 0123456789) *\nNom del Responsable del menor d'edat (ha d'estar inscrit ser adult i sortir en aquesta mateixa carrossa, sino el menor no podra sortir a la carrossa de JCI, JCI no es fa responsable dels menors sense un adult que els acompanyi)\nPenseu que aquest dia podeu portar dessuadores, samarretes de màniga llarga, leggins o leotards per si teniu fred sota la disfressa, els petos de cangur són d'una peça amb cremallera, i són amples perquè ens puguem abrigar per sota.\nQuina talla triar?\nXS, S o M --> Talla M\nL o XL --> Talla L\nEscull la teva disfressa *\nAl·lèrgies al menjar? (gluten, lactosa, etc...)\nTràmits i Condicions\n-La Jove Cambra es reserva el dret d'admissió en quant als membres de la seva carrossa amb un aforament màxim de 250 persones.\n-Aquest és un programa per passar-ho bé i gaudir de la festa però amb certs límits. Els organitzadors de Jove Cambra podran prendre mesures d'expulsió sobre les persones que no es comportin correctament o tinguin actituds incíviques, violentes o inapropiades. Aquest és un esdeveniment en el qual hi ha begudes alcohòliques, per això cal saber-se comportar i consumir conscientment i amb moderació. Jove Cambra Internacional de Reus no es resposabilitza de les actituds i conductes anteriorment esmentades.\n-En compliment del previst a la Llei Orgànica 15/1999 del 13 de desembre de Protecció de Dades de caràcter personal, t’informem que les dades proporcionades passaran a formar part dels fitxers titularitat de Jove Cambra de Reus i seran tractats amb la finalitat de gestionar la teva relació amb l'entitat i la difusió de les seves activitats.\nPodràs exercir en tot moment els teus drets d’accés, rectificació, cancel•lació i oposició previstos en la llei mitjançant un correu electrònic adreçat a carnaval@jcireus.org, juntament amb la teva identificació a través del DNI.\n-Jove Cambra Internacional de Reus no es responsabilitzarà de la falsedat de les dades consignades en la inscripció. Serà responsabilitat absoluta dels participants.\nAccepto els tràmits i condicions de la carrossa de Jove Cambra Reus *\nThis form was created inside of JCI Reus. Report Abuse - Terms of Service - Additional Terms


ONCE i Telefónica creen un nou terminal per facilitar la venda a 19.000 venedors de l'organització\nTelefónica i l'ONCE han signat un acord per proporcionar 21.400 terminals (TPV) dissenyats a mida per a l'organització, qui els distribuirà a tota la seva xarxa de venedors, composta per gairebé 19.000 persones amb discapacitat a tot Espanya.\nTelefónica i Compromiso Empresarial reconeixen les 10 millors pràctiques de transparència i bon govern de 2018\nAixí ho han anunciat aquest dimecres 6 de novembre les dues entitats, que ha afegit així mateix que aquesta aliança també inclou equips de substitució i serveis de manteniment sobre el terreny.\nEn aquest sentit, han detallat que el TPV disposarà de sistemes de conversió de text a veu, solucions de protecció especials per resistir caigudes i condicions climatològiques adverses, un escàner i lector de codi de barres més potent i incorporarà, per primer cop, una pantalla en sistema braille.\nD'aquesta manera, segons han concretat, el dispositiu permetrà que gairebé tots els processos -venda de cupons, comprovació dels dècims premiats i la devolució a la seu central dels números no venuts-, fins i tot gestions del dia a dia de temes administratius, es facin de forma tàctil, el que "ajudarà a conciliar la vida familiar i laboral d'aquests treballadors i treballadores".\nTambé s'incrementarà l'ample de banda incorporant tecnologia 4G per assegurar la cobertura des de qualsevol localitat.\n"La innovació marca i marcarà la diferència en els processos productius i, a més, comptant amb un model de TPV accessible per a persones amb qualsevol discapacitat -gràcies a l'esforç conjunt amb Telefónica-seguim donant passos cap a la millora de la productivitat, de la conciliació laboral i familiar i, sobretot, de la igualtat ", ha dit el director general de l'ONCE, Ángel Sánchez.\n"A Telefónica entenem que la tecnologia ha de ser la millor eina per millorar la vida de les persones i en aquest cas veiem que es compleix aquesta premissa, ja que el nou dispositiu facilitarà l'operativa dels venedors de l'ONCE, optimitzant l'accessibilitat en el seu entorn laboral a les persones amb discapacitat ", ha assenyalat el director general de Grans Clients i Territori Centre de Telefónica a Espanya, Adrián García Nevado.\nFinalment, han detallat que l'acord entre l'ONCE i Telefónica tindrà una durada de cinc anys i inclou un projecte pilot amb 200 terminals l'any que ve. El desplegament definitiu dels TPV està previst per al 2021.


Fent Vies : Via Aresta del Rumbau\nVia Aresta del Rumbau\nL' Aresta del Rumbau Es una via d'aquelles que cada cop que passes per Oliana et crida l'atenció i dius que malgrat la roca dolenta s'ha de fer, i al final l'hem feta. Es una via força ràpida de fer, curiosa, entretinguda, el lloc és molt maco, la roca és dolentota però es deixa fer.\nEquipada amb parabolts\nMaterial: 10 cintes i bagues per enllaçar sabines.\nAproximació:Sortint d'Oliana en direcció a Coll de Nargó i un cop passat el pont del Segre, agafem la carretera que va a Peramola fins a trobar el trencant de l'hostal del Boix.Just a l'entrada de l'hostal agafem una pista cap a la dreta que passa per sota la paret i porta fins a Castell Llebre. Aparquem una mica abans d'arribar a la aresta.Caminem fins a peu d'aresta i ens enfilem una mica fins a trobar un parabolt .\nPrimera tirada comença per una rampa fàcil que es va posant vertical fins a la reunió .\nSegona tirada és de bon tros la més difícil de la via. Els passos més verticals estant ben equipats. El problema no es el grau si no la qualitat de la roca. Hem de mirar molt be on ens agafem (a nosaltres no sens ha arrencat res però s'ha d'estar molt al cas). un cop passat el tram més vertical ens decantem cap a l'esquerra fins a la reunió.\nLa tercera tirada sortim cap a l'esquerra en terreny fàcil es pot llaçar alguna sabina i hi ha un parabolt.\nLa quarta continuem en diagonal cap a l'esquerra amb algun pas de V i mes equipada.\nLa cinquena traspassem la canal i ens enfilem per l'altre costat amb algun pas de V. Un cop superat el pas continuem cap a l'esquerra per uns trams més fàcils.\nLa sisena tirada puja recta amunt i en tendència cap a la dreta fins a sortir a l'aresta i muntar la reunió en un arbre. Aquesta tirada al començament és més vertical i difícil (més que pel grau és per la qualitat de la roca) .\nLa setena tirada. es de transició.\nLa vuitena seguim en diagonal cap a l'esquerra amb fins a una sabina i ens enfilem fins a un replanet de més amunt on hi ha la reunió a sota d'uns desploms.\nUltima tirada sortim en diagonal cap a l'esquerra saltejant els desploms fins que ens deixa pujar amunt amb un pas de V+ que un cop superat se segueix be fins a la reunió.\nDescens: des del final de la via ens enfilem fins a sota el cim i baixem per la canal creuem el torrent i seguint en tendència cap a l' esquerra trobem un corriol que ens deixa a la pista que porta a Castell Llebre.\nPdf Via Aresta del Rumbau\n30/12/2016 Enric Domenech Lluís Vila.\nPublicat per EnricDC a 1:46\nEtiquetes de comentaris: alt Urgell, Rumbau, Semiequipada\nBon Voyage Parmis les Anges


Hem entrevistat un grup d’alumnes d’ESO que fan teatre\nEl teatre com a eina transformadora\nAilin Migliora. coordinadora de l’Escola d’Arts Escèniques de l’IPSI\nAvui ens endinsem a l’extraescolar de Teatre Dramàtic amb l’objectiu de fer-los una entrevista. Aquest grup el porta en Manel Sábado, professor de teatre de l’EAE, que arriba a l’aula amb uns alumnes de primer i segon d’ESO plens d’energia per fer la classe. Els primers minuts d’activitat serveixen per deixar-se anar, per treure tota l’energia que porten al damunt abans de concentrar-se en l’extraescolar.\nFem una rotllana i comencem l’entrevista amb l’Alma Calderón, l’Àngela Domènech, la Gala Sáez, la Ikram Antón, en Jordi Oliver, en Martí Osanz i la Nuria Ciáurriz. Tots i totes\nm’expliquen que ja porten temps al món de les arts escèniques: o feien teatre des de petits/es o van començar teatre a l’escola on anaven abans; i qui no havia fet mai teatre, havia fet dansa.\nEls preguntem què és per a ells i elles el teatre i què els aporta al dia a dia.\nLes paraules brollen de les seves boques amb una il·lusió enorme i contagiosa. “Per a mi el teatre és una forma d’obrir-me i m’ho passo molt bé amb tots els companys” diu l’Alma. Tot seguit l’Àngela explica que “Al principi era una mica vergonyosa i el teatre m’està ajudant a no ser-ho tant”. En Martí comenta “A mi el teatre fora de les classes m’ha ajudat a no ser tant tímid com era abans”. Aquestes paraules ens ratifiquen que la feina que fan a classe és una eina també per al món exterior, més enllà de la classe en si.\nContinuem l’entrevista i els demanem amb quina freqüència van al teatre, al circ, al cinema…\nLa Núria ens confirma que el que li agrada és “anar al cinema i al teatre per veure alguns\nmusicals” i la Gala coincideix amb el gust pel cinema: “M’agrada molt anar al cine” però\nafegeix que “A les obres de teatre normalment hi vaig si hi ha algun conegut meu que hi actua ”. En Jordi explica “Vaig molt al cine; i al teatre poques vegades perquè em costa trobar una obra que m’agradi. Però les que trobo m’encanten”. Una altra assídua al cine és la Ikram: “Vaig molt al cine, cada setmana a veure el que estrenen i al teatre també”. En Martí aprofita de vegades les estones amb els pares per fer activitats culturals: “M’agrada anar al cinema i al teatre a vegades amb els meus pares”. Amb l’Àngela descobrim que a més a més del teatre en si, li agrada “Anar a veure espectacles de màgia”. L’Alma ens explica que de petita va viure una experiència transformadora: “A P4 vaig anar per primer cop al Liceu a veure “El Cascanueces”, em va agradar molt i allà vaig decidir que volia fer teatre”.\nÉs cert que en general el món audiovisual és més accessible per a ells i elles, perquè poden engegar la TV o connectar-se a una plataforma i accedir a moltes pel·lícules o sèries. Fins i tot els nois i noies avui tenen a l’abast dispositius per crear material audiovisual, com és el cas de l’Àngela que diu: “Al meu poble fem pel·lícules. Amb la\ntablet ho gravem i fem com si fóssim actors. Fem pel·lícules però curtes” o el cas de la Gala: “Al poble estem fent una pel·lícula però no és de les curtes, és llarga: com d’una hora aproximadament, – de riure – i l’estrenem al nostre poble”\nPer acabar, hem volgut saber com es veuen en un futur en relació al món teatral. Els hem\npreguntat si, de grans, es veuen fent teatre, com a hobby o dedicant-s’hi professionalment.\n… l’experiència de fer teatre, els proporciona eines universals i vàlides per a qualsevol feina, relació o fins i tot dificultats que puguin arribar a tenir en un futur.\nLes respostes han estat del tot variades. Per una banda, tenim la Núria que vol continuar fent teatre però té altres interessos al món professional: “No ho veig com a professió perquè també m’agraden altres coses, però sí com a hobby perquè m’agrada”. Tenim a en Jordi que té molt clars els seus gustos i alhora toca molt de peus a terra sabent que la professió artística de vegades és molt difícil: “A mi m’agradaria seguir fent teatre i com a professió has d’esforçar-te molt per guanyar diners per viure. Però m’agradaria seguir fent teatre”. També tenim per exemple la nostra fan del cinema, la Ikram que no ha dubtat en respondre amb seguretat: “Com a professió, però no en un teatre sinó més en una pel·li” i d’altra banda tenim en Martí que diu que fer teatre com a professió seria la combinació perfecta per guanyar diners i passar-ho bé: “M’agradaria dedicar-m’hi com a professió entre altres coses, per poder guanyar diners i passar-m’ho bé a la vegada”.\nMés enllà que es vegin sent actors i actrius o no en un futur, troben important haver passat per l’experiència de fer teatre, perquè això que han après: expressar-se davant d’un públic, treballar l’escolta de grup, poder posar paraules als seus sentiments o memoritzar textos, són eines universals i vàlides per a qualsevol feina, relació o fins i tot dificultats que puguin arribar a tenir en un futur.\nMoltes gràcies nois i noies per aquesta estona i per haver accedit a parlar amb nosaltres. Que tingueu un bon curs i us seguirem de prop!\nHem entrevistat un grup d’alumnes d’ESO que fan Teatre com a extraescolar dins de l’Escola d’Arts Escèniques de l’IPSI per saber què els aporta l’activitat\nDarreres publicacions, Articles Tagged With: Escola, EL Fil, Arts escèniques, IPSI, Primària, ESO, Batxillerat, Alumnes\nJúlia Faneca says\nÉs fantàstic que les noies i els nois mostrin aquest ineterès pel teatre i les arts escèniques! El teatre és una de les arts més idònies per canviar el món a millor i per crear pensament crític, i qui el fa o qui el va a veure en treu grans beneficis que seran per aquella estona i de per vida.\nSeria genial que poguéssiu acompanyar l’activitat extraescolar amb una sortida al trimestre al teatre amb aquests nois i noies que tenen interès. Hi ha també festivals fets i pensats per adolescents, com ara el Festival RBLS, el Grec Jove (dins el Festival Grec de barcelona), el Barcelona Districte Cultural, tots el que fan als centres cívics Parc Sandaru i Cotxeres Borrell per exemple, i molts més! Els i les joves sovint no saben com recórrer a aquesta informació ni com organitzar-se, però hi ha moltes possibilitats de veure espectacles també per a ells i elles, però necessiten l’ajuda d’un adult/a expert/a o motivat/da. Ajudem-los!


Barcelona, 23 de maig de 2013\nPodria un goril·la ser tan gran com en King Kong? Com fa en Superman per volar? Quina mena d’estris són les espases làser de La Guerra de les Galàxies? Preguntes com aquestes obtindran la seva resposta avui a la xerrada L’ús de la ciència-ficció (cinema, literatura i còmic) com a eina docent, emmarcada dins el Programa Ciència i Aula de la Fundació Catalana per a la Recerca i la Innovació (FCRi), adreçat a mestres d’ESO i Batxillerat.\nManel Moreno, professor del Departament de Física i Enginyeria Nuclear de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC), analitzarà com la visió de la ciència i la tecnologia mostrada per la ciència-ficció pot aportar un valor pedagògic indubtable i ens pot proporcionar valuosos elements per a la discussió i la crítica, alhora que permet desenvolupar un desitjable esperit escèptic base del propi mètode científic.\nLloc: FCRi - Passeig de Lluís Companys, 23 – Barcelona\nData: dijous 23 de maig de 2013, de 18.00 a 19.30 hores


VilaWeb - Diari escola: Joan Fuster, un valencià escèptic\n> Humanista, irònic, escèptic\n> Compromís cívic\n> Crític i historiador de la literatura\nDel 25 al 30 d'octubre es fa a València la XXXIII Setmana dels Octubre, una gran manifestació de cultura catalana, coronada amb el lliurament dels premis Octubre, convocats per Edicions Tres i Quatre i la Fundació Ausiàs March. Un dels guardons, el d'assaig, duu el nom del gran escriptor Joan Fuster.\nJoan Fuster i Ortells va néixer el 1922 a Sueca (Ribera Baixa) d'una família d'ascendència pagesa (el pare, un home de conviccions carlines, va canviar l'ocupació agrícola per l'artesana).\nFuster va fer estudis de dret a la Universitat de València. Acabats el 1947, durant un quant temps va fer d'advocat a la seva vila natal. Tres anys abans, el 1944, havia publicat el primer article en català: 'Vint-i-cinc anys de poesia valenciana'. La poesia, precisament, va ocupar els seus primers treballs, durant la dècada del 1940 i els primers anys de la següent; d'aquesta època daten també les primeres col·laboracions periòdiques als diaris, que havien de créixer amb el pas dels anys.\nTot i amb això, la faceta poètica és, tal vegada, la més desconeguda de Fuster, que, de formació autodidacta, ben aviat va orientar-se vers el conreu de la crítica literària i, sobretot, de l'assaig.\n+ Webs relacionades dins Nosaltres.Com: Joan Fuster\nHumanista, irònic, escèptic\n+ 'Diccionari per a ociosos' toca temes diversíssims.\nJoan Fuster fou ben bé allò que se'n diu un humanista, un home instruït d'una gran curiositat. El gènere assagístic li va permetre de plasmar els seus vasts coneixements i de tractar els temes més diversos, sovint d'una manera fragmentària, mitjançant aforismes, val a dir, sentències breus. 'El descrèdit de la realitat' (1955), 'Judicis finals' (1960), 'Diccionari per a ociosos' (1964), 'Consells, proverbis i insolències' (1968) són sols alguns dels seus llibres d'assaig, lúcids, irònics i escèptics, de conformitat amb la personalitat d'un home que no creia gens en veritats absolutes.\n+ 'Nosaltres els valencians', assaig cabdal de Fuster.\nTot amb tot, l'escepticisme no li va pas impedir de mantenir una actitud cívica, de compromís indefugible amb el país. De fet, els seus assaigs de temàtica valenciana són bàsics per al coneixement de la realitat social, històrica i cultural del País Valencià. Entre aquests sobresurten 'Qüestió de noms', 'El País Valenciano' i, sobretot, 'Nosaltres els valencians', tots tres del 1962. En la mateixa línia s'inscriuen obres posteriors com 'Un país sense política' (1976), 'Destinat sobretot a valencians' (1979) i 'País Valencià, per què?' (1982).\n+ Joan Fuster també va dedicar-se a la crítica literària.\nJoan Fuster també va ocupar-se de la crítica i la història literàries, amb estudis sobre autors clàssics valencians com sant Vicent Ferrer (en va estudiar l'art oratòria), Isabel de Villena, Joan Roís de Corella i Ausiàs Marc. D'una altra banda, el volum 'Contra el noucentisme' (1978) recull els estudis que va fer de tres escriptors del Principat: Joan Salvat- Papasseit, Salvador Espriu i Josep Pla. Aquest darrer va dedicar una semblança a l'escriptor de Sueca, que forma part de la cèlebre sèrie 'Homenots'.\nPàgina sobre Joan Fuster a l'espai literari Lletra, de la Universitat Oberta de Catalunya (UOC). Conté vincles diversos sobre la seva obra.\nL'escriptor a l'AELC\nUna altra pagina dedicada a l'escriptor de Sueca, aquesta de l'Associació d'Escriptors en Llengua Catalana.\nBiblioteca Joan Fuster de texts electrònics\nBiografia de Fuster i antologia dels seus estudis d'història cultural.\nAssaig i país\nEspai de Lletra, que s'ocupa dels assaigs relatius a la identitat catalana.\n'Nosaltres els valencians' s'inspirà en 'Notícia de Catalunya', obra de l'historiador Jaume Vicens i Vives; dues obres que, com 'L'esperit de Catalunya' del doctor Josep Trueta i 'Les formes de la vida catalana' del filòsof Josep Ferrater i Mora, van voler donar testimoni de la identitat del país, en uns moments en què la dictadura franquista feia possibles i impossibles per anorrear-la.\nPer causa del seu compromís cívic i polític, Fuster va haver d'endurar censures, amenaces i boicots. L'11 de setembre de 1981 el seu domicili fou objecte d'un atemptat que va malmetre una part de la biblioteca i l'arxiu.\nLa copiosa obra de Fuster enclou la recerca històrica. En són exemples els treballs sobre el bandolerisme català i sobre qui en fou el màxim exponent, Joan de Serrallonga.\n> Semblança de Joan Fuster.\n> Un escriptor guardonat.\n> Lletra per a una auca sobre Joan Fuster.\n> Una petita mostra de la poètica de l'escriptor de Sueca.\nUns quants aforismes de l'autor.\n'El nacionalisme espanyol', pròleg de Fuster al llibre 'Franco i l'espanyolisme', de X. Arbós i A. Puigsec.\nApunt sobre 'Nosaltres els valencians'.


IRENE MOLLÁ - 08/04/2020 | Fotograf: Sabín\n«Com a escriptor, sent que tinc l'obligació de donar aqueix punt d'optimisme i esperança a una situació que ara sembla que comença a veure la llum», assegura Manel Alonso, que considera imprescindible transmetre «energia positiva perquè la gent isca d'un tema tan seriós com este».\nPer descomptat, es refereix a la crisi de la pandèmia de Covid-19, i no ha dubtat a aportar el seu granet d'arena per a amenitzar el dia a dia dels veïns que viuen confinats en les seues llars des de fa ja quatre setmanes. «Versos Confitats em sembla una idea molt xula», assegura l'escriptor, que considera «interessant i necessari tot el que siga incentivar la lectura, donar a conéixer autors i poetes...».\nAlonso serà un dels protagonistes en este poemari audiovisual construït per veïns de Puçol, amb un parell d'aportacions setmanals que submergirà als lectors -o, en este cas, espectadors- en alguns dels seus versos més autèntics i esperançadors. La majoria, extrets de Quadern per a Joan: 34 poemes escrits entre 2010 i 2012 mentre passava per una llarga crisi creativa i personal.\nDurant aquells anys, l'escriptor va mantindre llargues converses a través del seu blog amb el seu amic Joan-Baptista Campos, un metge del Grau de Castelló i amant de la poesia. Aquella espècie de diàlegs senzills i plens d'optimisme van amenitzar la lluita de Baptista contra la seua malaltia, un càncer de pulmó que no va aconseguir superar.\nManel els va ajuntar i els va donar forma fins que, sis anys després, va decidir publicar-los en memòria del seu amic. «Crec que cauen molt bé en estos moments», explica el poeta, perquè són senzills versos escrits des del dolor i l'esperança que «intenten transmetre la idea que tot anirà millor».\nA més d'este quadern, l'autor ha publicat diversos treballs, com el llibre de poesia Correspondència de guerra, premi Paco Mollà, o el dietari Els petjades de l'home invisible, premi de la Crítica dels Escriptors Valencians. I també ha sigut reconegut en el gènere de narrativa infantil, amb treballs com Caram, quina aventura! o Conta'm un conte, amb els quals va obtindre el Premi Samaruc al Millor Llibre Infantil, atorgat per l'Associació de Bibliotecaris Valencians.\nI és que, acostumat a saltar d'uns gèneres literaris a uns altres, Manel assegura escriure per a tothom: gent que coneix i desconeix i, també, persones de hui i de demà. «Una vegada publicats, estan escrits per a tots i, si pot ser, també per a futures generacions». Encara que, com lamenta l'autor, els joves de hui dia no són molt assidus a gaudir de la poesia. «Potser perquè tenen altres canals i formats, com el rap, l'hip hop... Que no és més que poesia, però d'una altra manera i per altres canals».\nDe fet, tal com explica, «no tots tenim els mateixos gustos». Ell mateix assegura que els seus interessos depenen del moment determinat. «M'agrada anar saltant d'un lloc a un altre... Hui et fas poeta i demà articulista, i després novel·lista». I la quarantena li està servint per a reprendre aquells treballs començats que guarda en un calaix o, més ben dit, en carpetes de l'ordinador.\nInsipirar-se per inspirar\nResulta que el confinament pot ser útil per a gaudir d'allò per al que mai hi ha temps: «Rellegir llibres, acabar treballs...». L'autor assegura estar acostumat a passar moltes hores a casa, només, escrivint. «Però basta que et diguen que no pots fer alguna cosa per a voler fer-ho», fa broma, perquè troba a faltar coses tan senzilles com fer una passejada o gaudir del tradicional esmorzaret en el bar.\nO com el Picaio. Situar una escala d'alumini en el terrat de la seua casa li permet contemplar la muntanya i sentir-se una cosa més lliure. En definitiva, qualsevol escletxa de bellesa pot ser una bona inspiració per a inspirar a la resta. «Escriure és una manera de viure, d'anar a la recerca de la bellesa a través del llenguatge», assegura Manel Alonso, que es dedica a esta professió per pura vocació: «Qui escriu per a guanyar diners està perdut».\nEl seu propòsit ara mateix no és un altre sinó aportar el seu granet d'arena a través de diversos vídeos setmanals gravats en diferents racons de la seua casa. «És una bona idea perquè així ens veiem les cares: intentem que la gent se senta acompanyada». I quina millor manera de fer-ho que recitant una sèrie de versos confitats, una forma dolça de dir al món que, d'esta, Eixirem.


Closcadelletra (CLIX): Descarregar tots els sons - Biel Mesquida - VilaWeb\nPel turó, per la drecera, a través de les mates, pel parc, per les troanes, a través de l’aigua de la font, pel bosquet, a través del foc, pel sementer llaurat, corr, més de pressa que l’esfera de la lluna quasi plena.\n‘Rebategem tots els mots!’, crid com un orat.\nI les paraules plenes d’entusiasmes arriben en estols lluminosos i no es temen que entren dins un temps inhabitable.\nPobres mots! No saben que penetren en una empresa difícil i llarga en què seran convocades l’enciclopèdia, el somni, la imaginació, el telescopi i el microscopi, la rima, el joc sonor, l’èxtasi, la contemplació, el quequeig, la despesa, l’ofec, la lluita, l’oblit, la volubilitat, el silenci, la migranya, la intel·ligència artificial, el somni, la tendresa extrema.\nI aquí hi ha un protagonista: el diccionari.\nPerquè tots els mots han esdevingut opacs, perillosos, plens de recursos inexplorats, verinosos, cecs, sense sentits, lloccomuners…\nCreus que he somniat totes aquestes fetes?\nCreus que l’ull ha escoltat cadascun dels crits dels mots que em demanaven una resurrecció petitoneua i viva?\nCreus que hi ha alguna cosa patètica i hilarant en aquest patir per la respiració dels mots?\nCreus que els mots morts puden per les reaccions bioverbals d’una cadaverina pròpia?\nVeig molts d’escrits pudents, sent molts d’escrits pudents, toc molt d’escrits pudents, ensum molts d’escrits pudents, tast molts d’escrits pudents, em fan un maler molts d’escrits pudents: crits pudents.\nApag tots els mitjans de descomunicació plens d’imbecil·litat, d’estupidesa, de curtor, de dolentia, de renou, de bombardejos, de carn humana feta malbé, de cadàvers exhibits i oblidats, de foc, de ruïnes, d’innocents assassinats, ofegats, maltractats, empresonats, de llàgrimes tudades, de furors publicitaris, de malanats, d’un riu de neurosis que no s’acaben mai.\nNo sé com ni de quina manera esdevenc passejador solitari entre camps d’ametlers que floreixen dins les tenebres amb la lenta suspensió dels pètals, dels estams, dels pistils, dels perfums en una vaporosa via llisa i calmosa que les pedres, els ocells, els núvols i els peixos comprenen.\nLes flors d’ametler ens esperen lliurades al buit.\nQuan tornaran els humans?\nMirau les flors nacrades, lluents, sempre allà, en l’espai obert, l’espai lliure pel joc del temps en els temps.\n(I l’íntim és el superlatiu d’interior, l’essència de la cosa.)\nLa tinta fa viure el paper que esperava esser fecundat per la tinta.\nMots d’aquarel·la basteixen branques blanques que cap transparència pot ennegrir.\nA qui em puc confiar?\nUn pinzell dirigeix la floració suspesa dins l’aire gelat.\nÉs una vara per aquest silenci fet música que toca a l’interior del defora.\nEl més simple és el més complex.\nTot és desclòs, defora i desclòs.\nVaig cap al més pròxim.\nAllò que m’és el més pròxim m’és el més estranger.\nFlors d’ametler que són el recolliment de la paraula, allò més a mà, allò més fàcil.\nSom dins l’ascesi.\nFlors d’ametler viscudes, escoltades, menjades, escrites, respirades, begudes, tocades, pintades, sentides que són.\nI són camins de coneixença dins la gratuïtat de l’instant que caç i que dura amb calma, energia, luxe, ordre, bellesa, salut i voluptuositat.\nPint el passatge.


About: President de la República Popular de la Xina\nEl President de la República Popular de la Xina (xinès simplificat: 中华人民共和国主席, xinès tradicional: 中華人民共和國主席, pinyin: Zhōnghuá Rénmín Gònghéguó Zhǔxí) és el cap d'Estat de la República Popular de la Xina. Les atribucions del càrrec actual estan definides per la constitució de 1982. En l'actualitat, el càrrec està ocupat per Hu Jintao. El càrrec va estar vacant des de la destitució de Liu Shaoqi el 1969, durant l'època de la Revolució Cultural, fins a 1983, després que la nova constitució de 1982 restaurés la figura del cap d'Estat.\nEl President de la República Popular de la Xina (xinès simplificat: 中华人民共和国主席, xinès tradicional: 中華人民共和國主席, pinyin: Zhōnghuá Rénmín Gònghéguó Zhǔxí) és el cap d'Estat de la República Popular de la Xina. Les atribucions del càrrec actual estan definides per la constitució de 1982. En l'actualitat, el càrrec està ocupat per Hu Jintao. El càrrec va estar vacant des de la destitució de Liu Shaoqi el 1969, durant l'època de la Revolució Cultural, fins a 1983, després que la nova constitució de 1982 restaurés la figura del cap d'Estat. (ca)\nPresident de la República Popular de la Xina (ca)\nfreebase:President de la República Popular de la Xina


L'objectiu no és fundar un nou partit sinó garantir la continuïtat de Junts per Catalunya com a referent electoral de l'independentisme*** Torcebraç entre Ximo Puig i el batlle d'Alacant per la negativa d'aquest a dimitir*** Dimiteix el portaveu de Més per Mallorca al parlament, David Abril\nActualització: 13.03.2018 - 00:23\nPols entre Ximo Puig i el batlle d’Alacant. El processament del batlle d’Alacant, el socialista Gabriel Echávarri, pel cas Comerç ha acabat obrint un torcebraç dins el PSPV. Ximo Puig li ha demanat que assumeixi ‘totes les conseqüències’ i ell s’hi mostra disposat, però amb condicions: que els antics socis de govern li garanteixin que Eva Montesinos, la portaveu de l’equip de govern, serà la seva successora. Echávarri ha anunciat que només deixarà la batllia si aconsegueix els quinze vots necessaris en una sessió d’investidura, si no, continuarà en el càrrec, perquè dimitir comportaria deixar la batllia en mans del PP. Un partit ‘podrit i corrupte’, ha sentenciat. L’elecció de Montesinos no està garantida perquè l’actual batlle governa en solitari, amb l’únic suport dels sis regidors del PSPV-PSOE, des del novembre, quan Compromís (amb tres regidors) i Guanyar Alacant (amb cinc) van trencar el pacte de govern a causa de la imputació d’Echávarri i la seva negativa a deixar el càrrec. La resta del ple de l’Ajuntament d’Alacant està integrat per vuit regidors del PP, cinc de Ciutadans i dos no adscrits, provinents de Guanyar Alacant i Ciutadans.\nQui sí que plega és David Abril. El portaveu parlamentari de Més per Mallorca, David Abril, ha confirmat que deixarà el parlament i la primera línia política passat Pasqua. Així ho ha corroborat en resposta a una pregunta dels mitjans durant una conferència de premsa al parlament. Abril ha explicat que ja havia comunicat aquesta decisió de ‘tancar un cicle’ als companys i a l’Assemblea de Més. Segons Abril, els dies que queden serviran per a ‘tancar temes’. En principi, no té pensat de continuar fent feina en política, però ha manifestat que hi participarà ‘des d’una altra trinxera’. Abril ha estat un dels diputats més actius contra la corrupció i, fins i tot, s’ha enfrontat a altres dirigents de Més, com Biel Barceló, que va haver de dimitir quan es va saber que una empresa privada li havia pagat un viatge.\nFinalment, els funcionaris d’Andorra faran vaga. Han trigat, però finalment hi haurà vaga de funcionaris a Andorra. Els sindicats han convocat dues jornades de vaga, dijous i divendres. En una carta enviada als afiliats, els sindicats consideren que hi ha quatre punts irrenunciables: les 1.560 hores anuals, que es garanteixi el 100% del salari en cas de malaltia, la inclusió de les vacances escolars dins la llei i la fixació de la jubilació a seixanta anys i mesures correctores de la carrera professional. La vaga arriba al límit del termini establert pels convocants, que és dilluns vinent. Per la seva banda, l’executiu ha lamentat que no s’hagi arribat a un acord amb els sindicats. ‘El govern garantirà els serveis mínims i, en cas d’absències del personal als seus llocs de feina, ja es valoraran quines poden ser les mesures. De tota manera, qualsevol absència d’un treballador de l’administració al seu lloc de feina ha de ser justificada, per una malaltia, raons personals o pel dret de vaga, que és legítim que l’exerceixin’, ha dit la ministra de Funció Pública, Eva Descarrega.\nUN ADÉU IMPORTANT\nMiquel Barceló, sogre d’Eduardo Zaplana, s’ha mort avui al seu domicili de Benidorm. És l’home que va introduir en política l’ex-president de la Generalitat Valenciana. Barceló tenia 94 anys i, després de recuperar-se d’un trencament de maluc que va patir a final de l’any passat, gaudia d’un bon estat de salut, amb les xacres típiques de l’edat. Va ser senador del Partit Popular i empresari turístic.\n200 euros és el que deixaran de rebre els pensionistes propietaris d’habitatges. En plena revolta dels pensionistes, el govern espanyol ha acabat eliminant un dels ajuts públics que rebia aquest segment d’edat. Tal com ha denunciat aquest dilluns Facua, el pla d’habitatge que va aprovar divendres passat l’executiu espanyol no inclou aquest ajut amb què han de fer front despeses de manteniment, comunitat o subministraments bàsics.


Un nou vial de vianants obrirà el recinte de Sant Pau al veïnat | Info Barcelona | Ajuntament de Barcelona\nUn nou vial de vianants obrirà el recinte de Sant Pau al veïnat\nUn nou vial de vianants en un entorn verd obrirà el recinte de Sant Pau al veïnat, millorarà la connexió a peu entre els barris del Guinardó i dinamitzarà l'activitat comercial de la zona. El projecte, que s'enllestirà el 2020, estarà parcialment finançat amb l'impost sobre estades en establiments turístics.\n27/07/2018 13:11 h\nEl pas, que connectarà els carrers de Cartagena i de Sant Quintí en un entorn verd, afavorirà el passeig del veïnat i l’activitat comercial amb noves zones d’esbarjo on també es podran desenvolupar activitats ciutadanes.\nL’actuació ampliarà així els espais d’ús veïnal en una zona on escassegen i permetrà que el recinte de Sant Pau, amb una superfície de 13,5 hectàrees que equivalen a nou illes de l’Eixample, deixi de ser una barrera entre els barris del Guinardó i el Baix Guinardó.\nLa urbanització, que neix d’una demanda veïnal, inclou incrementar l’arbrat i renovar el paviment, l’enllumenat i la senyalització. Les obres començaran l’any vinent i està previst que s’acabin el 2020.\nRetorn al veïnat de la taxa turística\nEl projecte es desenvoluparà en tres fases, tindrà un pressupost de més d’un milió d’euros i es finançarà parcialment amb recursos municipals. En concret, s’invertiran 300.000 euros recaptats amb l’impost sobre estades en establiments turístics. La resta del cost serà finançat per la Fundació Privada Hospital de la Santa Creu i Sant Pau.\nL’objectiu de l’anomenada taxa turística és reinvertir els ingressos que genera el turisme a la ciutat en accions que millorin el dia a dia en els barris i compensin l’impacte de l’activitat turística a la ciutat.\nEn el cas del nou vial de vianants del recinte de Sant Pau, l’actuació fomentarà la vida de barri en un espai agradable i saludable, i ajudarà a destacar un espai arquitectònic emblemàtic de la ciutat que atraurà més visitants i afavorirà la descongestió d’altres zones turístiques de la ciutat.


El CETA farà més fàcil, ràpid i barat comerciar amb el Canadà. ACCIÓ - Agència per la Competitivitat de l'Empresa\nEl CETA farà més fàcil, ràpid i ...\n"Portarà diversos beneficis i un dels principals és l'eliminació d'aranzels per a un gran nombre de productes. El nou tractat farà del Canadà un mercat encara més obert i competitiu", assegura Geneviève Abbott, directora de l'Oficina de Comerç i Inversió d'ACCIÓ a Mont-real.\nUn acord de lliure comerç que facilita l'accés a les licitacions de contractacions públiques o que redueix les restriccions de desplaçaments entre el Canadà i la UE per a treballadors que hi viatgin de manera temporal. "Tot plegat facilitarà les operacions de les pimes catalanes al Canadà", insisteix Abbott.\nEl CETA acaba d’eliminar el 98% dels aranzels entre la UE i el Canadà. Les pimes en seran les més afavorides?\nAfavorirà particularment les pimes exportadores europees, que són les més sensibles als costos per drets de duanes. De fet, els permetrà estalviar centenars de milions d'euros a l'any. Des del primer dia que va entrar en vigor, el Canadà va eliminar drets equivalents a 400 milions d’euros per als productes originaris de la UE. Al final dels períodes transitoris d'eliminació de drets, aquesta xifra s'incrementarà a 590 milions milions d’euros anuals.\nGeneralment, les pimes són les més afectades pels tràmits burocràtics, ja que és més difícil per a elles fer front als costos relacionats amb els serveis d'assessoria. Ara, per exemple, les empreses exportadores podran estalviar-se la duplicació de les proves de seguretat. A més, l’acord també estandarditza les normes per afavorir i facilitar els intercanvis entre les dues parts. Això farà més fàcil, ràpid i barat comerciar amb el Canadà.\nEn qualsevol cas, els darrers anys les exportacions catalanes al Canadà ja han anat creixent, especialment en productes químics orgànics o productes farmacèutics. Milloraran els seus registres?\nEls sectors catalans tradicionalment exportadors podran oferir preus més competitius en un mercat on ja estan començant posicionar-se. A més, el tractat elevarà gradualment les quotes per a productes europeus i homologarà recíprocament les regulacions d'una àmplia gamma de productes com la maquinària industrial, les joguines o els equips de mesura. Concretament, s'equiparan els requisits de tots dos països en termes de reglamentació tècnica, salut, seguretat, protecció del medi ambient i dels consumidors.\nQuins sectors es poden plantejar a partir del CETA començar a exportar al Canadà?\nAbans del CETA, molts sectors descartaven la idea d'entrar al mercat canadenc a causa de les altes barreres tarifàries i no tarifàries, com era el cas del formatge amb les quotes d'importació. Ara, moltes més empreses catalanes podran analitzar si és viable entrar en aquest mercat perquè podran oferir preus més competitius.\nA més, les empreses europees tenen oportunitats per prestar serveis que abans estaven més restringits, com els serveis marítims especialitzats, el desplaçament de contenidors buits o el transport de determinades mercaderies. En altres sectors de serveis, com els mediambientals, telecomunicacions i finances, l'accés als mercats queda ara garantit tant a nivell federal com, per primera vegada, a nivell provincial.\nTambé els materials i productes europeus necessaris per a la fabricació de béns finals seran ara molt més abordables per als productors canadencs que fins ara no havien contemplat la possibilitat de comprar-los a Europa per qüestions de costos i reglamentació.\nEl CETA, en principi, ha de facilitar l'accés a les licitacions de contractacions públiques al Canadà. Serà realment un camp on les empreses catalanes puguin ser competitives?\nFacilitarà la participació d'empreses de la UE en licitacions de contractes públics canadencs no només a nivell federal, sinó també a nivell provincial i municipal. Per tant, seran les primeres empreses no canadenques que tindran accés a aquestes ofertes – aquesta provisió no existeix en el NAFTA amb els Estats Units i Mèxic. Es calcula que la mida del mercat de contractació provincial del Canadà duplicarà el del seu equivalent federal.\nCal tenir present que el conjunt de govern federal, provincial i municipal destina cada any més de 30.000 milions de dòlars canadencs a la compra de béns i serveis a empreses privades, per la qual cosa s'obre un nou i ampli mercat de possibilitats per a les empreses.\nA més, el Canadà s'ha compromès a publicar totes les licitacions públiques en un lloc web únic. Així amplia el canal de comunicació i la transparència, de tal manera que permet a les empreses europees accedir més fàcilment a la informació necessària per licitar.\nAquests canvis permeten a les empreses catalanes concursar de manera justa i transparent. Les que tinguin experiència i ofereixin serveis de qualitat a preus competitius podran sobresortir al mercat canadenc. Dit això, és important destacar que quan un és nou en un mercat, és recomanable anar de la mà d'un soci local que pot aconsellar i ajudar a entendre les particularitats del mercat.\nPrecisament, què és el primer que ha de fer una empresa que pensi en el Canadà com una possible destinació per al seu negoci?\nEls recomanem informar-se bé sobre quins beneficis podria obtenir del CETA i, per descomptat, acostar-se a l'oficina d’ACCIÓ a Mont-real per rebre assessoria i suport. És important realitzar un estudi de mercat per analitzar el potencial del seu producte o servei abans d’assumir grans despeses. En el cas de l'exportació, recomanem que l'empresa tingui experiència prèvia en mercats internacionals.\nEn què pot canviar per a una empresa operar al Canadà en solitari o fer-ho de la mà de l'Oficina d’ACCIÓ?\nLa nostra Oficina compta amb més de 15 anys d'experiència al Canadà, la qual cosa ens ha permès conèixer en profunditat el mercat, els seus avantatges i els seus obstacles. També aquesta experiència ens ha brindat una major comprensió sobre les millors estratègies per entrar al mercat. Durant aquests anys hem pogut desenvolupar una xarxa de contactes amb els principals actors de diferents sectors, tant en el públic com en el privat. Aquest coneixement de primera mà i sobre el terreny ens permet ajudar les empreses catalanes a descobrir el seu potencial a l’Amèrica del Nord.\nQuines són les tasques més habituals que fa l'Oficina del Canadà per ajudar les empreses catalanes?\nAcompanyem cada empresa segons les seves necessitats. Des de la recerca i anàlisi del mercat, fins a la identificació d'oportunitats, clients i/o socis potencials, selecció de personal o M&A. A més a més, utilitzem la nostra xarxa de contactes per organitzar missions comercials i tecnològiques, així com reunions personalitzades. La nostra missió és donar suport a les empreses catalanes amb l'experiència i coneixement del mercat canadenc que hem adquirit tots aquests anys.\nGeneviève Abbott (Linkedin)