Cada comarca queda força definida per unes característiques comunes que li donen una personalitat, uns paisatges i unes maneres de fer. Al nostre entorn més immediat sempre hi ha racons per conèixer, noves exposicions, les excursions de sempre i un munt d’atractius que no ens podem deixar perdre. Agrupem deu dels atractius del Vallès Occidental perquè us hi deixeu perdre i en gaudiu des de diverses perspectives.\n1. Gallecs, un pulmó a cavall dels dos Vallesos\nLa plana del Vallès s’expandeix entre les poblacions de Mollet del Vallès, Santa Perpètua de Mogoda, Palau-solità i Plegamans, Parets del Vallès, Lliçà de Vall i Montcada i Reixac. En aquest gran espai hi creix l’activitat agrícola i alhora és un referent com a espai de lleure i de cultura com a pulmó verd de l’àrea metropolitana, envoltada d’una alta densitat de sòl urbanitzat. A l’espai primordial que ocupa l’agricultura de Gallecs, hi acompanyen les masses boscoses, els espais verds, els horts recreatius i més de trenta quilòmetres de camins. Passejar per Gallecs durant un dia assolellat de primavera és perdre’s per un teixit de camps que l’aire pentina alhora que permet accedir a tota l’oferta pedagògica que s’hi troba, i no és poca: agricultura ecològica, energies renovables, fauna, flora, aigua i molt més!\n2. Masia Freixa, de fàbrica a domicili (Terrassa)\nUna de les construccions més emblemàtiques del Vallès Occidental és l’anomenada Masia Freixa. Pensada originalment, el 1896, com a fàbrica de filats, es va reformar en tornar-se en la residència familiar de l’industrial Josep Freixa. La transformació va anar a càrrec de Lluís Muncunill i Parellada que, amb inspiració gaudiniana, la va convertir en un atractiu de l’arquitectura modernista terrassenca. Avui en dia la Masia Freixa acull l’oficina de turisme de la ciutat i és la seu de la Xarxa de Turisme Industrial de Catalunya.\nEl Monestir de Sant Llorenç del Munt | Foto: Turisme Vallès Occidental\n3. La Mola, el sostre comarcal del Vallès Occidental\nEl Parc Natural de Sant Llorenç del Munt i l’Obac ofereix múltiples i diversos atractius als visitants. Un d’aquests punts de visita és La Mola, l’espai més elevat del massís que permet albirar els límits comarcals des dels 1103 metres d’altitud. A més, al cim de La Mola hi trobareu el monestir de Sant Llorenç del Munt, d’estil romànic, i amb una presència imponent. Si us hi fixeu bé, trobareu moltes semblances amb el monestir de Sant Cugat, i és que els promotors de la seva construcció van ser justament els seus monjos. Podeu gaudir La Mola des de tots els punts de vista: per l’espai natural que brinda, el monestir que s’hi alça o els límits panoràmics que es poden observar.\n4. El parc de les Morisques (Sant Quirze del Vallès)\nPassar el dia al parc no suposa el mateix a tot arreu. A Sant Quirze trobem el parc de les Morisques, també anomenat de la Taula Rodona, un espai que no ens l’acabem i on els menuts de casa poden jugar i córrer fins a l’infinit. Amb 40.000 metres quadrats, l’espai compta amb un amfiteatre, un llac artificial amb peixos, ànecs i tortugues, grans extensions de gespa, un gimnàs a l’aire lliure o tres zones de jocs infantils entre altres al·licients. Tot plegat, en un recinte tancat que queda protegit del trànsit dels vehicles de la ciutat. Un espai on el dia se us farà curt mentre jugueu amb els més petits.\n5. Sota l’ombra del Pi d’en Xandri (Sant Cugat del Vallès)\nSegons els estudis, el Pi d’en Xandri té més de 230 anys i una alçada de 23 metres, això no és qualsevol cosa per un pi. I en aquest cas concret, es tracta d’un arbre carregat de simbologia en la lluita contra l’especulació immobiliària a la zona. Ubicat a una zona del parc rural de la Torre Negra, i a les terres d’un pagès anomenat Xandri, el pla general d’ordenació urbanística apuntava que la ciutat havia de créixer cap a la direcció on el pi té les arrels. Després d’interessos i moviments d’empreses immobiliàries la pressió ciutadana va fer que s’accelerés l’inici de les gestions per a preservar la zona i el Pi d’en Xandri. D’aquesta manera, s’ha convertit en un símbol per a protegir el medi ambient natural de Sant Cugat.\nMonestir de Sant Cugat | Foto: Visita Sant Cugat\n6. Monestir de Sant Cugat\nSi fer una passejada per Sant Cugat ja és ben recomanable, aturar-se a visitar el monestir és gairebé obligat. Construït entre els segles IX i XIV, va ser el monestir de major rellevància de tot el comtat de Barcelona i, no en va, ha estat declarat bé cultural d’interès nacional. El monestir, que alhora forma part del Museu de Sant Cugat, ofereix una visita des de punts de vista ben diferents, amb un claustre encisador que funciona com a centre neuràlgic. Badar mentre recorreu els espais és un delit, si a més no us voleu perdre cap detall i entendre tota la història que amaguen les seves parets, és molt recomanable optar a la visita guiada, no us decebrà!\n7. L’ermita de la Salut (El Papiol)\nEls veïns del Papiol cada segon diumenge de setembre celebren l’aplec de l’ermita de la Salut, un petit edifici preromànic que ha estat dedicada a Santa Eulàlia de Mèrida, a Sant Pere i des del 1717 a la Mare de Déu de la Salut. Tradicionalment aquest ha estat un indret d’esbarjo, un espai de zona forestal amb l’ombra del pi blanc i l’alzinar que proporcionen un espai agradable a l’àrea d’estada, equipada amb taules i bancs de fusta per a fer-hi els àpats pertinents en un ambient natural i, alhora, a prop de la ciutat.\n8. El Castell de Can Feu (Sabadell)\nCada primer diumenge de mes l’Associació Cultural Can Feu fa una visita guiada gratuïta al Castell de Can Feu tot resseguint-ne la part exterior. Construït al segle XIX, anteriorment s’hi ubicava una casa fortificada que vigilava els eixos de comunicació més importants del moment: La Via Augusta, després anomenada camí de Sant Quirze. Després de patir diverses vicissituds, la propietat va ser venuda a Pau Feu, mercader barceloní que produïa i venia teixits. Va ser ell que va remodelar i ampliar la residència a l’estil dels palaus que regien la moda arquitectònica del moment. El Castell ofereix una passejada arquitectònica històrica a cada reforma que ha sofert.\nMuseu de la Ciència i de la Tècnica de Catalunya | Foto: mNACTEC\n9. Museu de la Ciència i de la Tècnica de Catalunya - mNACTEC (Terrassa)\nPromoure el coneixement de la cultura científica, tècnica i industrial no és poca cosa. Si a aquesta missió hi sumem la de conservar, estudiar i mostrar l’evolució dels avenços científics i tècnics hi ha un món sencer que se’ns obre al davant i que, amb la mínima curiositat, ja és impossible esquivar. El museu s’ubica a una antiga fàbrica tèxtil de Terrassa, i la mateixa construcció és considerada un dels principals exemples d’arquitectura industrial modernista de Catalunya.\n10. Museu de l'Institut Català de Paleontologia Miquel Crusafont (Sabadell)\nSi t’agradaria conèixer part del passat més remot de la vida a la Terra, aquest és el teu museu. D’una manera didàctica i planera entendràs tots els ets i uts relacionats amb la paleontologia catalana. A la planta baixa disposes de l’exposició permanent i interactiva ‘Avui investigues tu!’, en què tindràs l’ocasió de convertir-te en un paleontòleg i reproduir diverses investigacions reals. Un pis més amunt hi ha l’exposició ‘El Triceratops torna a Sabadell’, acompanyat també d’altres espais on es recreen els paisatges d’ara fa 66 milions d’anys al que avui són els Pirineus o un laboratori de restauració de fòssils.\nWeb Turisme Terrassa\nWeb Visita Sant Cugat


L'Ajuntament tramita d'urgència l'expedient sancionador contra el local precintat per incomplir les mesures sanitàries La República\nL’Ajuntament tramita d’urgència l’expedient sancionador contra el local precintat per incomplir les mesures sanitàries\nACN Reus.-L’alcalde de Reus, Carles Pellicer, ha signat un decret per iniciar de manera urgent l’expedient sancionador contra l’empresa que gestiona el local d’oci nocturn precintat dissabte per la Guàrdia […]\nACN Reus.-L’alcalde de Reus, Carles Pellicer, ha signat un decret per iniciar de manera urgent l’expedient sancionador contra l’empresa que gestiona el local d’oci nocturn precintat dissabte per la Guàrdia Urbana per incomplir de manera reiterada les mesures sanitàries de prevenció de la pandèmia. En el mateix decret, l’alcalde resol, com a mesura provisional, el manteniment del precinte de l’espai fins que s’iniciï el procediment sancionador. La de dissabte és la quarta actuació policial, des del novembre, en aquest local situat al raval de Robuster. En roda de premsa, l’alcalde ha afirmat: “No és només una irresponsabilitat. És un atac a la salut pública de la ciutat. És un atac premeditat i conscient a la seguretat dels reusencs i reusenques”.


Botigues de Pineda de Mar que has de visitar - El Gourmet Català Botigues de Pineda de Mar que has de visitar - El Gourmet Català\nMés de 100 parades de tot tipus d’articles d’alimentació, roba, sabates, complements i parament de la llar, així com de productes gourmet i selectes. Per això, us portem les botigues de Pineda de Mar que has de visitar.\nVinoteca Pineda de Mar\nDifusió és un projecte creat l’any 1996 i que neix d’una altra empresa anterior que s’anomenava “Selecciones Gastronómicas de Elite” creada pel meu pare i que es dedicava a la importació i distribució de productes gourmet. Quan el pare decideix retirar-se és quan jo decideixo enfocar-me únicament en el món del vi amb la idea d’oferir vins de qualitat als professionals del sector, ja siguin restauradors, hotelers, botiguers o majoristes.\nFruiteria Pineda de Mar\nFruites Díaz és una botiga de subministrament i venda de fruites i verdures fresques, llegums i olives.\nPeixateria Pineda de Mar\nPeixateria la Escatutxa amb peix fresc situada a Pineda de Mar.\nVerduleria Pineda de Mar\nFruites i verdures és una de les botigues de Pineda de Mar que ofereix el millor producte al millor preu, el valor del producte fresc!\nCarnisseria Pineda de Mar\nCarn i productes de qualitat a la carnisseria Barri del Carme.\nXarcuteria Pineda de Mar\nA Los Extremeños, treballen conjuntament amb una empresa artesanal Extremenya. Des del l’alimentació dels porcs a les deveses fins l’assecat i curació, fent un seguiment exclusiu i personalitzat. Diverses vegades a l’any, ens desplacem a Extremadura parra fer el seguiment, i per a reservar les millors peces per als nostres clients. Aquesta reserva, la fan peça a peça, seguint el més estricte protocol, per tal de garantir la qualitat dels pernils.\nHerboristeria Pineda de Mar\nProductes de El Bocarrot és una botiga de dietètica i cosmètica natural.\nPastisseria Pineda de Mar\nLa Pastisseria Sauleda va ser fundada a Sant Pol de Mar l’any 1968 per Salvador Sauleda. Apassionat per la innovació constant, Salvador va transmetre a tot l’equip Sauleda la il·lusió, la creació constant de textures, sabors i nous reptes gastronòmics, acompanyats en tot moment per un tracte proper.\nBotiga de queviures Pineda de Mar\nA Ca l’Assumpta ofereixen gran quantitat de productes ecològics i de proximitat.


Volatilitat o desviació estàndard | Diccionari econòmic | Bankinter\nDiccionari econòmic - Volatilitat o desviació estàndard\nLa volatilitat és una mesura d'oscil·lació que té com a objecte d'estudi alguna variable. En termes financers, l'objecte d'estudi està relacionat amb els preus de mercat, calculant la desviació que pateix aquesta variable en un període de temps determinat.\nPer tant, mesura el grau de variació/dispersió de les rendibilitats d'un fons respecte de la seva rendibilitat mitjana. Mesura el risc assumit en les inversions sobre la base de l'històric de rendibilitats que ha obtingut el fons.\nLa volatilitat es pot expressar:\nEn termes absoluts, amb xifres monetàries concretes.\nEn termes relatius, fent esment de manera percentual sobre el valor inicial o sobre el que s'està comparant en l'estudi.\nAquest concepte s'utilitza cada vegada més en el món financer, ja que, per exemple, ens mostra si la rendibilitat d'un fons s'ha desviat de la mitjana. Quan la desviació és alta significa que aquest fons ha sofert grans variacions, mentre que si la desviació és baixa significa que les rendibilitats han estat més estables al llarg del període de temps estudiat. Per tant, com més gran sigui la desviació, o com més volàtil sigui, més gran serà el risc.


Constantí s’adhereix a la campanya per promoure les joguines en català – Constantí Ràdio\nradio Desembre 17, 2020\nConstantí dona suport, un any més, a la campanya impulsada pel Consorci per a la Normalització Lingüística “I tu, jugues en català?”, amb l’objectiu de fomentar l’ús del català a través del joc i donar a conèixer l’oferta de jocs en català i les botigues que els venen. En concret, a Constantí s’hi ha adherit la Llibreria Papereria Catalònia.\nA l’àmbit territorial del CNL de Tarragona hi ha 26 establiments de joguines que participen en aquesta campanya distribuïts entre Constantí, Tarragona, Vila-seca, Salou, Valls, Montblanc, l’Espluga de Francolí, Santa Coloma de Queralt, Calafell, l’Arboç i el Vendrell. Cada any totes aquestes botigues actualitzen la llista de joguines que tenen en català. La seva oferta es pot consultar al Catàleg de jocs en català, una eina singular, actualitzada i manejable, on es poden consultar les més de 1.000 joguines disponibles en català al mercat a partir del fabricant, l’edat, el tipus de joc, etc.\nPer al públic més aficionat als jocs virtuals trobaran una base de dades de videojocs en català de la Direcció General de Política Lingüística, VDJOC, que està organitzada per categories. Per altra banda, per passar un Nadal en català, el CPNL ha posat a disposició un any més una pàgina amb recursos nadalencs: felicitacions, dites, gastronomia… La novetat d’enguany és una llista de cançons en català a Spotify. I naturalment, els nens que vulguin escriure la carta als reis hi trobaran un model.\nL'IRTA de Mas Bové inaugura noves instal·lacions per promoure la investigació


Demà, a la Casa de Cultura de Lloret, teatre fòrum amb ‘Mustafà és la replà’ - Tribuna Selvatana - Diari comarcal de La Selva - Actualitat, notícies, opinió...\nFotografia: Imatge promocional de l´obra. / Ajuntament\nDemà, a la Casa de Cultura de Lloret, teatre fòrum amb ‘Mustafà és la replà’\nL'obra mostra com dins d’una comunitat de veïns s'hi generen problemes que afecten a tothom i que tenen un rerefons de racisme subtil, de prejudicis i d’estereotips.\nDemà divendres 31 de març, a les 20 h, a la sala polivalent de la Casa de la Cultura de Lloret de Mar tindrà lloc la representació de l’obra de teatre fòrum "Mustafà és al replà", de la companyia Forn de Teatre Pa’tothom, una entitat i escola de teatre de Barcelona que duu a terme diferents projectes dins del marc del teatre de l’oprimit, utilitzant aquest art com a eina pedagògica i amb una vessant social. En aquesta ocasió porta una obra de teatre fòrum que mostra com dins d’una comunitat de veïns s'hi generen problemes que afecten a tothom i que tenen un rerefons de racisme subtil, de prejudicis i d’estereotips.\nL’obra, que serà d'entrada gratuïta, està dirigida per Jordi Forcadas i interpretada per Judit Saula, Holga Pallejà, Alí Hamadou, Lluís Cases i Eduard Benito. Antonio Lorente, regidor de Benestar i Família, explica que “aquest acte forma part del projecte de sensibilització ciutadana Lloret, Mar de Cultures, que es du a terme des del Pla de Ciutadania de l’Ajuntament des de l’any 2006”. Lorente afegeix que "en aquesta ocasió, per primer cop, comptarem amb un teatre fòrum que va lligat amb el projecte Acció Div-Div, que s'està duent a terme al barri de Can Carbó i que té com a objectiu que les persones participants passin una bona estona, es coneguin i es puguin expressar a partir de jocs i dinàmiques fent un petit apropament al teatre social”.


Ajuntament d'Arenys de Mar - Festa Tots Som Blaus\nDiumenge, 7 d'abril de 2019 - 2/4 d'11 matí\nFesta Tots Som Blaus\na càrrec de la Fundació Junts Autisme\nUn any més torna la festa de conscienciació sobre l'autisme a càrrec de la Fundació Junts Autisme en col·laboració amb l'Ajuntament d'Arenys i altres entitats i empreses del poble. Enguany tenim un programa ple d'activitats per a tots els públics que culminarà amb la celebració d'una fideuà popular a l'interior del Centre Cultural Calisay.\nL'horari d'activitats és el següent:\n10.30: Començarà la Cercavila per part de Petits Musicae pel poble convidant a tothom a venir-nos a veure davant del Calisay, a la Riera d´Arenys, on hi haurà inflables, jocs gegants i un gran escenari que acollirà molts espectacles durant el matí.\n11.00: S´obriran els inflables i els jocs. El preu per a participar és d´1€ per a tot el dia. El tiquet es podrà obtenir a la paradeta de Junts Autisme. A la mateixa paradeta també vendrem els tiquets de la fideuà (5€ que inclouran, fideuà, beguda, pa i postres).\n11.00: Acte institucional. Es presentarà la campanya d´enguany (que es llençarà el proper dia 20 de març), es farà un manifest sobre els principis de la Fundació, l´autisme i les necessitats que hem individualitzat i que reclamarem a les administracions pertinents.\n11.30: Espectacle de la companyia Liant la Troca. Un espectacle inclusiu protagonitzat per persones amb diversitat funcional que remourà consciències.\n12.15: Espectacle “Molar” de Quim Bigas. Un recorregut per la vanitat de la societat actual, sobre de quina manera volem agradar, què és agradar i si agradar s´obté en detriment d´altres coses.\n13.00: Concert Bipolar, el grup que tant ens està ajudant en aquesta campanya, enguany ve de manera solidària a fer un concert d´una hora a Arenys!\n14.15: Jo us veig multitudinari. Suma´t a la campanya d´aquest any fent un Jo us veig amb tots i totes les que vindran a la festa!\n14.30: Inici fideuà popular\n15.00: Concert Guillem Gené, aquest eclèctic cantant de pop acústic ens deixarà amb la boca oberta amb les seves versions de Lana del Rey i altres artistes actuals.\n16.00: La festa acabarà amb un sorteig solidari de productes ecològics i de km 0 de la botiga online El Detallista.\nTots els diners recaptats es destinaran a projectes solidaris per a les persones amb autisme i les seves famílies\nLloc: Riera davant del CC Calisay i Sala Polivalent i Pati del CC Calisay\nDurada: Fins a les 5 de la tarda\nHo organitza: Fundació Junts Autisme. Col·labora Ajuntament d'Arenys de Mar\nPreu: Preu inflables i jocs gegants: 1€ - accés a tots els inflables i tots els jocs gegants durant tot el matí\nTipus d'acte: Dansa, Festa, Infantils, Música


Una sentència exemplificadora - SPC Sindicat de Periodistes de Catalunya - Sindicat de Professionals de la Comunicació\nUna sentència exemplificadora\nInici/Notícies/Una sentència exemplificadora\nLa Sala Social del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha donat la raó a un fotoperiodista a la peça que reclamava un acomiadament improcedent del diari gratuït ADN. L’empresa, en el seu moment, li havia fet firmar un contracte de col·laborador, en el qual l’obligava a donar-se d’alta com a treballador autònom amb l’opció de fer seguiment dels pagaments de la quota respectiva per part del treballador. A més, l’empresa podia disposar al seu arbitri de les fotografies que entregués. Aixímateix s’atorgava capacitat per revendre-les al seu favor haguessin estat publicades en el mitjà o no. El periodista acceptava en el contracte cobrar un fix mensual pel treball que se li sol·licités i lliurar aquest material a través d’un mitjà electrònic.\nA l’octubre de 2007 l’empresa va decidir rescindir el contracte, d’acord al que hi apareixia pactat, cosa que no va ser acceptada pel treballador, el qual va demandar la improcedència de l’acomiadament a través dels lletrats del Sindicat de Periodistes de Catalunya.\nFinalment i després de recursos, el TSJC ha determinat l’existència de relació laboral entre les parts assenyalant en els seus fonaments que l’existència d’aquesta relació no la fixen els acords entre les parts al seu arbitri, sinó que és determinada pel contingut «de les prestacions concertades i de la concurrència dels requisits que legalment delimiten aquesta relació.»\nAixí entén que el fet de la plena disponibilitat, el total lliurament del producte realitzat, així com el rigor dels encàrrecs són proves més que concloents que «el recurrent prestava serveis per compte aliè amb absoluta dependència i subordinació a les ordres i instruccions de la demandada…». El mateix lliurament del treball a través d’un mitjà electrònic propietat de l’empresa, que es fixa en el contracte, serveix al jutge «per arrodonir el caràcter laboral de la relació».\nPer la qual cosa el TSJc declara que hi ha un acomiadament improcedent, que s’ha d’indemnitzar el fotoperiodista amb 4.375€, més el pagament dels salaris de tramitació des del moment d’aquest acomiadament fins a la notificació de la resolució, el quals sumen 60.800€.


identitat | Traduccions i traductors\nUn dels tres objectius principals de la Constitució Europea, que fou signada a Roma ara fa uns cinc anys (29 d’octubre del 2004), és «potenciar el sentiment de pertinença europea dels ciutadans i ciutadanes dels estats membres». Les institucions de la Unió Europea ja fa temps que funcionen. L’aparell burocràtic comú s’ha instal•lat als Estats membres al costat de les burocràcies pròpies. El tractat de la unificació de l’espai universitari s’implementa, la moneda única competeix en el mercat internacional de divises i la majoria de persones han deixat de comptar les seves despeses en lires, pessetes, francs, marcs, zlots etc., però no han substituït la seva identitat per l’europea.\nPodem parafrasejar la famosa frase de Massimo d’Azeglio referent a la unificació política d’Itàlia: «Hem fet Europa, ara hem de fer els europeus». La pretensió de crear una cohesió social que ha d’avalar la unitat política en una vasta regió geogràfica com és Europa no pot prosperar sense l’arrelament d’un sentiment de comunitat dels seus habitants, sense la creació d’una identitat integradora. Aquest projecte, per altra banda, no pot prosperar sense l’abandonament dels antics principis i interessos geopolítics que tradicionalment dirigeixen les relacions hermètiques entre els diferents Estats nacionals.\nEl problema de la creació d’una nova identitat Europea és que la imaginació de la identitat col•lectiva habitualment està constituïda per la memòria (Anderson 1991) i no per l’anticipació d’un futur hipotètic.\nEls països ex-Iugoslaus estan fent cua a la porta d’entrada a la Unió Europea, mentre es recuperen de les ferides de la guerra per les noves fronteres nacionals que tingué lloc en la darrera dècada del segle XX, i amb l’esperança que aquesta adhesió solucionarà almenys algun dels nombrosos problemes amb què es troben diàriament. Però, abans de l’acceptació d’una nova identitat europea, els pobles de la ex-Iugoslavia volen aconseguir la seva plena afirmació nacional. Les identitats modernes dels habitants dels Balcans centrals i occidentals estan fonamentades en l’exclusió i en un fort arrelament en el passat, que després d’un període llarg d’haver estat diluïdes per l’antinacionalisme socialista, estan vivint una mena de renaixement nacional. Per aquesta raó, hom espera de l’arqueologia i de la història una obra d’enginyeria extraordinària: que construeixin ponts sobre tot aquell temps i identifiquin els pobles moderns amb les identitats antigues d’aquesta regió, amb els seus ancestres pre-otomans, pre-bizantins, pre-romans i pre-històrics – és a dir, 600 anys, 8 segles, 19 segles, més enllà de 3 mil•lennis.\nper Igor Bogdanović\n(llegiu l’article sencer aquí)


FAQS – Ateneu Cooperatiu Baix Llobregat\nEn relació a l’àmbit territorial d’actuació, quines cooperatives es regeixen per la Llei 12/2015, de 9 de juliol?\nLa llei 12/2015 s’aplica a aquelles cooperatives que duguin a terme llur activitat principalment a Catalunya. Ara bé, que l’activitat principal es realitzi a Catalunya no és cap obstacle perquè la cooperativa pugui mantenir relacions comercials o activitats amb terceres persones que estiguin fora d’aquest àmbit territorial.\n(art. 3 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nEl Estatuts d’una cooperativa han de tenir un contingut mínim o el seu redactat és lliure?\nL’article 16 de la llei 9/2015 estableix els elements que com a mínim han de constar als estatuts d’una cooperativa. (art.16 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nQuin és el nombre mínim de socis que ha de tenir una cooperativa?\nLes cooperatives de treball associat, agrícola, de serveis i habitatge entre d’altres, han d’estar integrades per un mínim de dos socis que duguin a terme l’activitat cooperativitzada. En el termini de 5 anys a comptar des de la data de constitució, les cooperatives inicialment constituïdes amb dos socis, hauran d’incorporar un tercer soci que podrà ser un soci comú, de treball o bé col·laborador (art.12.2 i 23 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nLes cooperatives de consumidors i usuaris requereixen un mínim de deu persones físiques sòcies. (art. 12.1 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nLes cooperatives de segon grau, que han de ser integrades per un mínim de dues persones jurídiques, una de les quals ha de ser una cooperativa en actiu. (art.12.3 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nQuines conseqüències preveu la llei per aquelles cooperatives que redueixen el nombre de socis per sota del mínim legal?\nTenint en compte la llei catalana de cooperatives, una cooperativa pot mantenir-se amb un nombre de socis inferior al previst a la llei durant un any. Una vegada transcorregut aquest any sense que s’hagi restituït el nombre mínim de socis, la cooperativa incorre en una causa de dissolució. (art. 102.1.d. de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nUna persona jubilada o que té una incapacitat absoluta per treballar, pot ser sòcia treballadora d’una cooperativa de treball associat?\nLes persones sòcies treballadores d’una cooperativa de treball associat han de produir béns o prestar serveis mitjançant llur treball, per tant, si no poden treballar no poden ser sòcies treballadores (art 130 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol) .\nEn una cooperativa es poden preveure sancions per a les persones sòcies?\nLes sancions han d’estar tipificades als estatuts quan es tracti de sancions greus i molt greus, pel que fa a les faltes lleus poden estar tipificades als estatuts o bé és suficient que es trobin determinades al reglament de règim intern, si n’hi ha. (Art 36 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nLes sancions poden tenir un doble origen: en un incompliment d’obligacions en l’àmbit del treball, per exemple quan la persona sòcia comet faltes d’impuntualitat de forma reiterada o bé per incomplir amb la normativa de riscos laborals, o bé pot tenir el seu origen en un incompliment, de les obligacions que com a soci/a s’han assumit amb la cooperativa, per exempleno assistir, sense causa justificada, a les reunions de l’assemblea o del consell rector.\nQui té facultat per sancionar a una persona sòcia d’una cooperativa?\nLa facultat sancionadora és competència del Consell Rector o, si s’escau, de l’òrgan al qual els estatuts atribueixin la competència. La facultat sancionadora per les faltes molt greus sempre és competència del Consell Rector i no pot ser delegada. (art. 36.1.a de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nPer tant, en cas que una persona sòcia, tingui coneixement sobre una conducta d’un associat que pugui ser objecte de sanció, haurà d’informar-ne al Consell Rector, que prendrà una decisió en la següent reunió que tingui lloc, o bé a l’òrgan al qual els estatuts li hagin atribuït aquesta competència.\nQuin és el procediment a tenir en compte en cas de sancionar a una persona sòcia d’una cooperativa?\nCal seguir un procediment sancionador regulat als estatuts de la cooperativa, que ha de complir amb unes garanties mínimes previstes a la Llei 12/2015, en especial:\nCaldrà donar audiència prèvia al soci interessat per un termini no inferior als 10 dies ni superior als 15. (art. 36.1.b de la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nSi els estatuts de la cooperativa ho preveuen, es pot nomenar a un instructor o instructora perquè col·labori amb el Consell Rector o amb l’òrgan a qui els estatuts socials atribueixin la potestat sancionadora, en la tramitació dels expedients sancionadors. L’instructor ha d’ésser designat per cada cas en concret, pel Consell Rector o per l’òrgan a qui els estatuts socials atribueixin la potestat sancionadora, d’entre els socis i bé pot ser una tercera persona. La seva funció principal es recollir proves sobre els fets objecte de l’expedient sancionador i elaborar una proposta, amb caràcter preceptiu i no vinculant, al Consell Rector o a l’òrgan a qui els estatuts socials atribueixin la potestat sancionadora. (art. 37 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nFinalment el Consell Rector o l’òrgan a qui els estatuts socials atribueixin la potestat sancionadora, finalitzat el procediment sancionador, prendrà un acord sobre la conveniència o no d’aplicar una sanció.\nEl soci sancionat pot recórrer la decisió disciplinària emesa pel Consell Rector?\nSí, en el termini d’un mes des de la notificació de la sanció per part del Consell Rector, pot interposar recurs davant el Comitè de Recursos si n’hi ha, i en cas de que no n’hi hagi, davant l’Assemblea General.\nL’Assemblea General (en el termini de 6 mesos) o en el seu cas, el Comitè de Recursos si n’hi ha (en el termini de 3 mesos), pot anul·lar la sanció o bé ratificar-la. (art. 36.1.c de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nEs pot expulsar un soci d’una cooperativa?\nSí, però únicament quan hagi comès una falta tipificada com a molt greu. I en aquest cas, cal tenir en compte que la falta molt greu es pot haver originat per la reincidència de faltes greus dins d’un determinat període de temps, encara que hagin estat degudament sancionades.\nEn el cas d’una expulsió d’un soci, s’ha de tenir en compte la regulació estatutària que ha de complir amb els paràmetres establerts a la llei de cooperatives. (art. 36.2 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol), que implica l’existència d’un procediment disciplinari que ha d’haver estat instruït pel Consell Rector i que ha d’incloure en l’expedient, el dret d’audiència prèvia de la persona afectada.\nQuè és l’Assemblea General?\nL’Assemblea general de la cooperativa és l’òrgan d’expressió social, constituït per tots socis de la cooperativa.\nL’Assemblea General fixa la política general de la cooperativa, pot debatre i decidir sobre qualsevol matèria de la cooperativa que no hagi estats atribuïda expressament a un altre òrgan social (art. 43 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nQuina diferència hi ha entre una Assemblea General Ordinària i una Assemblea General Extraordinària?\nL’Assemblea General Ordinària té la funció d’examinar la gestió efectuada pel Consell Rector, aprovar si s’escau, els comptes anuals i acordar l’aplicació de resultats. S’ha de celebrar dins els sis mesos següents al tancament de l’exercici social.\nLa resta d’assemblees tenen la consideració d’extraordinàries. (art. 43.5 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nQui i com es formalitza la convocatòria d’una Assemblea?\nL’Assemblea ha d’estar convocada pel Consell Rector mitjançant una comunicació als socis, de la manera que determinin els estatuts, amb una antelació mínima de 15 dies i màxima de 30 a la data de la reunió.\nEn substitució de la convocatòria individualitzada a cada soci, si els estatuts ho preveuen, es pot convocar mitjançant un anunci al web corporatiu, sempre que aquest web hagi estat inscrit al Registre de Cooperatives i compleixi l’establert a la llei.\nSi no hi ha web corporatiu, els estatuts poden disposar que quan la convocatòria afecti a cooperatives amb més de 500 socis, la notificació individualitzada pugui ser substituïda per la publicació en un mitjà de màxima difusió en l’àmbit d’actuació de la cooperativa. En tot cas s’ha de publicar un anunci en el domicili social (art 44.1 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nLa convocatòria de l’assemblea general ha d’expressar amb claredat els assumptes a tractar, el lloc, el dia i l’hora de la reunió. Cal tenir present que excepte que els estatuts de la cooperativa ho regulin en un altre sentit, l’assemblea s’haurà de celebrar en el terme municipal on la cooperativa tingui el domicili. Si en la convocatòria no figura el lloc de celebració, s’entén que l’assemblea ha estat convocada en el domicili social. També s’haurà d’indicar, si s’escau, la data i l’hora de reunió de l’assemblea en segona convocatòria (art. 44.3 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nQui pot instar el Consell Rector a convocar una Assemblea General?\nPel que fa a la convocatòria de les assemblees ordinàries:\nQuan el Consell Rector no convoca l’Assemblea General Ordinària en el termini legal establert, qualsevol soci pot presentar una sol·licitud de convocatòria a l’òrgan judicial competent, adjuntant una proposta d’ordre del dia. L’òrgan judicial amb audiència prèvia al Consell Rector ha de resoldre sobre la procedència de la convocatòria, l’ordre del dia, la data, el lloc i la persona que l’ha de presidir. (art. 45.1 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nPel que fa a la convocatòria de les assemblees extraordinàries:\nLa intervenció de comptes o un grup de socis que representin el 10 % dels vots socials (o cent socis en cas de cooperatives de mes de mil socis, cinc-cents socis en cooperatives que superin els deu mil socis, o mil socis en cooperatives que superin en cent mil socis) podran instar al Consell Rector a que convoqui l’Assemblea General Extraordinària.\nEn aquest cas, si el Consell Rector no convoca l’assemblea en el termini d’un mes, els sol·licitants podran instar-ne la convocatòria a l’òrgan judicial, per tal que resolgui sobre la procedència de la convocatòria, l’ordre del dia, la data, el lloc i la persona que l’ha de presidir (art. 45.3 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nQuè és una Assemblea General de caràcter universal?\nEs tracta d’una modalitat d’assemblea general, en la que es poden tractar temes i arribar a acords sobre aspectes que no han estat inclosos prèviament com a punts de l’ordre del dia en una convocatòria formal. Això només serà possible si en el moment de celebració de l’assemblea (universal) es troben reunits la totalitat deIs socis, acceptin per unanimitat celebrar una assemblea i acordin els punts a tractar-hi. (art.44.4 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nEs poden adoptar acords que no estiguin a l’ordre del dia?\nL’Assemblea General no pot adoptar acords que no estiguin a l’ordre del dia, excepte que s’hagi constituït en assemblea universal, que es refereixi a la constitució d’una nova assemblea, a la censura dels comptes pels membres de la cooperativa o per a una persona externa, a l’exercici de l’acció de responsabilitat dels membres del Consell Rector o a la revocació d’algun càrrec social. (art. 47.5 de la 12/2015, de 9 de juliol).\nEn relació als acords d’assemblea, es pot delegar el vot?\nSi ho regulen els estatuts, es pot establir el vot per representant, si bé cada representant només pot portar com a màxim dos vots delegats. La representació ha de ser escrita i per una sessió concreta, i ha de ser admesa per la presidència. En els supòsits que el representant sigui cònjuge o parella de fet, o bé ascendent o descendent de la persona representada i ho acrediti, i a més aporti la representació escrita i expressa per una sessió concreta, no caldrà que sigui admesa per la presidència. (art.49 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nQuines són les majories exigides per l’adopció dels acords de l’Assemblea General?\na) Els acords s’adopten per majoria simple llevat que la llei o els estatuts estableixin majories reforçades. (art. 47.1 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nb) Ara bé, la llei exigeix com a mínim el vot favorable de dues terceres parts dels vots socials assistents respecte els següents acords:\nLa fusió, l’escissió, la transformació, la dissolució, l’exigència de noves aportacions obligatòries al capital social, la creació, la incorporació o la separació d’una cooperativa de segon grau o d’una societat cooperativa europea, i en general qualsevol acord que impliqui una modificació dels estatuts socials,. (art.47.2 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nEl Reglament de Règim Intern, si n’hi ha. (art. 132.1 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nc) S’han d’adoptar per majoria absoluta, (és a dir, amb el vot favorable de la meitat més un dels vots socials dels assistents), els acords sobre expedients sancionadors, de ratificació de les sancions que hagin estat objecte de recurs i de l’exercici de l’acció de responsabilitat o cessament de membres d’òrgans socials, (art. 47.4 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nEls Estatuts poden exigir majories més reforçades que les dues terceres parts?\nEls estatuts en cap cas poden establir majories reforçades que superin les dues terceres parts dels vots socials, si bé en les cooperatives formades únicament per dues persones els acords s’han d’adoptar per unanimitat (art. 47.1 i 48.1 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nL’acord de canvi de domicili social de la cooperativa quin òrgan el pot adoptar i de quina manera?\nSi es modifica el domicili social dins el mateix terme municipal en el que estava l’anterior domicili, serà suficient un acord del Consell Rector, però si el trasllat de domicili es en un altre terme municipal, aquest acord implicarà una modificació d’Estatuts, que d’acord amb l’art. 89 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol exigirà una majoria de dos terços dels vots dels assistents a l’assemblea.\nEls socis i sòcies que van votar en contra d’un acord, estan obligats a complir-lo? I els absents?\nEls acords de l’assemblea són obligatoris per tots els socis, fins i tot els dissidents i els que no han assistit a la reunió que els ha adoptat, llevat que per decisió administrativa o judicial s’hagi acordat la suspensió o invalidesa de l’acord. (art. 43.1 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nQuan i ens quins terminis es pot impugnar un acord adoptat per l’assemblea general?\nEs poden impugnar aquells acords de l’assemblea general que siguin contraris a la llei, s’oposin als estatuts o lesionin els interessos de la cooperativa en benefici d’un soci, de diversos socis o de terceres persones. (art. 52.1 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nEls acords contraris a la llei són nuls i el termini per a la seva impugnació és d’un any. (art. 52.4 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nEls acord contraris als estatuts o els que lesionen interessos de la cooperativa en benefici d’un soci, de diversos socis o de terceres persones, són anul·lables i el termini per a la seva impugnació és de 40 dies. (art. 52.4 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nEn ambdós supòsits els terminis es compten des que es va adoptar l’acord i si és un acord d’inscripció obligatòria, a partir de la data en que l’acord s’ha inscrit al Registre de Cooperatives. (art. 52.4 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nQui pot impugnar els acords de l’assemblea i quin procediment ha de seguir?\nEstan legitimats per impugnar els acords nuls o anul·lables, aquells socis que van assistir a l’assemblea i que van fer constar a l’acta la seva oposició a la celebració de l’assemblea o que van votar en contra de l’acord. També poden impugnar els acords de l’assemblea els socis absents, els que van estar il·legítimament privats de vot i els tercers que tinguin un interès legítim. (52.3 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nEls acords s’impugnen davant la jurisdicció ordinària d’acord amb el procediment d’impugnació d’acords socials previst i regulat per la Llei 1/2000 de 7 de gener, d’Enjudiciament Civil, llevat de les excepcions que estableix la llei 12/2015. (52.5 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nUn grup de socis que representi el 5% dels vots socials, pot demanar la suspensió cautelar de l’acord impugnat. (52.5 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nEl Consell Rector és l’òrgan de representació i govern de l’entitat, que gestiona l’empresa i exerceix, quan s’escau, el control permanent i directe de la gestió de la direcció.\nTé competència per establir les directius generals d’actuació amb subordinació a la política fixada per l’Assemblea General, i pot dur a terme tots aquells actes que li atribueix la llei, els reglaments i el estatuts socials. (art. 53 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nQuants membres ha de tenir com a mínim el Consell Rector?\nEl consell rector ha d’estar format per un mínim de tres membres, excepte en el cas de cooperatives de dos socis, en què estarà format per aquests dos membres, dels quals, un haurà d’ostentar el càrrec de president/a i l’altre el de Secretari/a. (art. 55.2.b de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nUna persona que no sigui sòcia pot ser membre del Consell Rector? Quins requisits ha de complir per ser membre d’aquest òrgan?\nEls membres del Consell Rector han de ser persones sòcies i la major part dels seus membres han de dur a terme l’activitat cooperativitzada. Ara bé, la llei permet la possibilitat de que els estatuts de la cooperativa puguin preveure l’existència de membres que no siguin socis, en aquest cas, els membres no socis no podran superar en nombre, la quarta part del total de membres del Consell Rector. (art. 55.1, de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nEntenem per persones sòcies, tant les persones físiques com jurídiques, que en aquest cas actuaran a través d’una persona física que n’ostentarà la representació legal davant la cooperativa (art. 55.1 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nQuina és la durada màxima que pot tenir el mandat d’un Consell Rector? Poden ser reelegits?\nEls membres del Consell Rector són elegits per l’assemblea general per un període màxim de cinc anys (art. 56.1 de la 12/2015, de 9 de juliol.\nEls membres del Consell Rector poden ser reelegits consecutivament una sola vegada, llevat que l’assemblea general, en decideixi la reelecció per més períodes. (art. 56.1 de la Llei12/2015, de 9 de juliol)\nQuè passa quan el Consell Rector no s’ha renovat dins del mandat establert en els Estatuts?\nSi no s’ha procedit a la seva renovació, els seus membres continuen exercint el càrrec provisionalment fins que se’n produeixi la renovació en l’assemblea general següent. (art.56.3 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nEl Consell Rector pot nomenar provisionalment un substitut davant del cessament d’un dels seus membres?\nSí. Excepcionalment, el Consell Rector pot designar amb caràcter provisional un substitut d’un membre quan aquest hagi de cessar per causa de força major i no hi hagués cap suplent nomenat. En tot cas, en la primera assemblea que es convoqui cal que es ratifiqui el nomenament del substitut pel temps que li restava de mandat al substituït o s’acordi el cessament del substitut i el nomenament d’un nou soci com a membre del consell\nQuin és el quòrum mínim d’assistència perquè el Consell Rector quedi vàlidament constituït?\nLes deliberacions del Consell Rector només són vàlides si hi assisteixen més de la meitat dels components, si bé aquest quòrum pot ser reforçat pels estatuts. (art. 57.1.b, de la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nPer quina majoria s’han de prendre els acords del Consell Rector?\nEls acords s’han d’adoptar per majoria absoluta dels membres del Consell Rector presents o representants, si bé aquest quòrum pot ser reforçat pels estatuts. Els estatuts poden disposar que el vot del president o presidenta sigui diriment en cas d’empat en les votacions, excepte en els supòsits que la cooperativa tingui només dos socis (art. 57.1.d de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nEls acords adoptats pel Consell Rector es poden impugnar?\nEls acords del Consell Rector que siguin contraris a la llei són nuls, i els actes contraris als estatuts socials o que lesionin els interessos de la cooperativa en benefici d’un soci, més d’un o de terceres persones, són anul·lables. En ambdós casos els acords esmentats poden ser impugnats seguin el procediment establert en l’article 52 de la llei 12/2015, relatiu a l’impugnació dels acords de l’assemblea. (art. 61.1 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nQui pot impugnar els acords del Consell Rector i en quins terminis?\nEls actes nuls poden ser impugnats per tots els socis, i fins i tot pels membres del Consell Rector que hagin votat a favor i que s’hi hagin abstingut (art.61.2 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nEls actes anul·lables poden ser impugnats pels socis que reuneixin com a mínim el 5% dels vots socials, pels interventors de comptes, pels membres del Consell Rector absents a la reunió i per aquells que van fer constar a l’acta el vot contrari, i finalment per aquelles persones a les que se’ls va privar el vot il·legítimament. (art. 61.2 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nEl termini per instar l’acció d’impugnació contra els acords del Consell Rector és de dos mesos des que s’ha conegut l’acord, sempre que no hagi transcorregut un any d’ençà de la data en que es va adoptar. (art.61.3 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nQuè és la Intervenció de Comptes? És un òrgan d’existència obligatòria?\nLa intervenció de comptes és un òrgan de caràcter potestatiu. Aquelles cooperatives que vulguin disposar d’aquest òrgan, ho han de preveure en els seus Estatuts.\nAquest òrgan social té encomanada la funció de comprovar la documentació econòmica i comptable de la cooperativa (art. 65 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol), per tal de reforçar-ne el seguiment i control. En aquest sentit, té encomanada la funció de posar a disposició dels socis, amb caràcter previ a la celebració de l’Assemblea General Ordinària, un informe sobre els comptes anuals i altes documents comptables elaborats pel Consell Rector, que haurà de ser tingut en compte pels socis, a l’hora d’aprovar, si escau, els comptes. (art. 65.5 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nQui pot formar part de la Intervenció de Comptes?\nEls membres integrants de la intervenció de comptes poden ser socis o no ser-ho i els nomena l’Assemblea General, sempre en nombre senar, per un mandat que no podrà ser inferior a un any ni superior a cinc anys (art. 65.1 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nEn qualsevol cas és incompatible amb la de membre del Consell Rector o de la direcció o gerència, i en tots els supòsits, no hi pot tenir parentiu fins el quart grau de consanguinitat o el segon d’afinitat, llevat, en aquest darrer cas, que l’assemblea ho autoritzi expressament. (art. 65.4 la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nQuè és el Comitè de Recursos i quines característiques bàsiques té?\nEl Comitè de Recursos és un òrgan potestatiu i només existeix si els estatuts el regulen. De fet, a la pràctica, és un òrgan existent en cooperatives amb un cert volum d’associats.\nLa seva funció és resoldre recursos contra les sancions que el Consell Rector imposi als socis, i els altres recursos regulats per la llei 12/2015 i pels estatuts. (art. 68.1 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nHa de ser format per un nombre senar de membres, amb un mínim de tres, elegits per l’assemblea general i la durada del càrrec és de dos anys i poden ser reelegits consecutivament una sola vegada. Si els estatuts ho preveuen s’hi pot integrar un assessor extern (68.2 i 68.3 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nContra els acords del Comitè de Recursos es pot presentar recurs seguint el procediment previst en l’article 52 de la llei 12/2015 per la impugnació d’acords de l’assemblea (art. 68.6 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nUna cooperativa es pot dissoldre? Per quines causes?\nSí, una cooperativa es pot dissoldre pels següents motius (art. 102 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol):\nEl compliment del termini fixat pels estatuts socials.\nL’assoliment de l’objecte social, o la impossibilitat de dur-lo a terme.\nPer la voluntat dels socis, manifestada mitjançant un acord de l’assemblea general.\nLa reducció del nombre de socis per sota del mínim legalment necessari per a constituir la cooperativa, si es manté durant més d’un any.\nLa reducció de la xifra del capital social per sota del mínim establert legalment o estatutàriament, si es manté durant més d’un any.\nEn els supòsits de fusió, escissió o de transformació en una altra entitat jurídica.\nQue la cooperativa presenti concurs de creditors i com a conseqüència se n’acordi la dissolució.\nLa no-incorporació d’un tercer soci, ens les cooperatives constituïdes amb dos socis.\nQualsevol altra causa legal o estatutària.\nQuè és una cooperativa agrària?\nLes cooperatives agràries tenen per objecte la producció, la transformació i la comercialització dels productes obtinguts a les explotacions o ales terres dels socis, i accessòriament, la prestació de serveis i subministraments i, en general, qualsevol operació i servei amb l’objectiu d’assolir la millora econòmica, social o tècnica dels socis o de la mateixa cooperativa (art. 110 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nQuè és una cooperativa de consumidors i usuaris?\nLes cooperatives de consumidors i usuaris tenen per objecte primordial el lliurament de béns o la prestació de serveis per al consum directe dels socis i de llurs familiars, i el desenvolupament de les activitats necessàries per a l’increment de la informació, la formació i la defensa dels drets dels consumidors i els usuaris. (art. 115 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nQuè és una cooperativa d’habitatges?\nLes cooperatives d’habitatges tenen l’objecte de procurar a preu de cost habitatges, serveis o edificacions complementàries a llurs socis, organitzar-ne l’ús pel que fa als elements comuns i regular-ne l’administració, la conservació i la millora.\nEn aquest sentit poden: adquirir, parcel·lar i urbanitzar terrenys; poden dur a terme la rehabilitació d’habitatges, de locals i d’edificacions i instal·lacions complementàries per a destinar-los a llurs socis, i també poden construir habitatges per a cedir-los als socis mitjançant el règim d’ús i gaudi, bé per a ús habitual i permanent, o bé per a descans o vacances, o destinats a residències per a persones grans o amb discapacitats. (art. 122 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nQuè és una cooperativa de serveis?\nLes cooperatives de serveis són aquelles que associen persones físiques o jurídiques, titulars d’explotacions industrials o de serveis i professionals o artistes que exerceixen la seva activitat per compte propi.\nLes cooperatives de serveis tenen per objecte la prestació de subministraments i serveis i l’execució d’operacions destinades a la millora econòmica i tècnica de les activitats professionals o de les explotacions dels seus socis. (art.129 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nQuè és una cooperativa de treball associat?\nLes cooperatives de treball associat són aquelles que estan formades per un mínim de dues persones físiques que, mitjançant llur treball, es proposen produir béns o prestar serveis per a terceres persones. (art 130 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nTots els socis han de tenir amb la cooperativa un vincle de duració indeterminada?\nNo necessàriament. Encara que la condició de soci, pels socis comuns, té caràcter sempre indefinit, pot existir la figura del soci temporal, amb les següents condicions:\nEls estatuts socials han de regular aquest tipus de soci i aquesta condició s’haurà d’atribuir en el moment de l’admissió.\nEl conjunt d’aquests no pot ésser superior a 1/3 del conjunt dels socis comuns.\nNo poden tenir a l’assemblea un percentatge de vots igual o superior al conjunt dels socis comuns.\nEl vincle de duració determinada, no pot excedir els 5 anys.\nTranscorregut el termini de 5 anys, el soci temporal pot optar a adquirir la condició de soci de durada indefinida. (art. 25 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nQuines particularitats determina la llei pel que fa al capital dels socis temporals?\nEls socis temporals tenen els mateixos drets i obligacions i han de complir els mateixos requisits d’admissió que els socis comuns, però la seva aportació obligatòria al capital no pot ser superior al 50%, de l’exigida a la resta de socis\nTranscorregut el període de vinculació determinat, i sense existir voluntat d’esdevenir soci comú, el soci temporal té dret a la liquidació de les seves aportacions al capital social, les quals li han d’ésser reemborsades immediatament o, si així ho disposen els estatuts, en el termini d’un any a comptar de la data efectiva de la baixa, amb l’abonament, en aquest cas, de l’interès legal del diner corresponent a aquest any.\nQuè són els socis col·laboradors?\nNo realitzen l’activitat cooperativitzada, però hi donen suport, col·laborant d’alguna manera en la consecució de l’objecte social de la cooperativa.\nLa col·laboració pot consistir en participació en activitats complementàries, auxiliars a la activitat cooperativitzada o només en l’ aportació de capital. Condicions d’existència:\nHan d’estar regulats als Estatuts i les seves aportacions al capital s’han de comptabilitzar per separat.\nPoden participar a les assembles i als òrgans de govern, amb limitació del dret de vot (fins a un 40%) i tenen dret a formar part dels altres òrgans socials. És vàlid regular en Estatuts que no disposin de dret de vot.\nPoden participar en els excedents de la cooperativa en funció del capital aportat (amb un límit fins al 45% dels excedents)\n(art. 26 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nQuè passa quan un soci deixa temporalment de dur a terme l’activitat cooperativitzada?\nSoci en excedència: Els estatuts poden disposar la situació d’excedència per als socis que han deixat de dur a terme temporalment, per causa justificada, l’activitat cooperativitzada a la cooperativa. (art. 28 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nEl soci que es trobi en aquesta situació, no podrà ésser membre dels òrgans rectors de la cooperativa ni tenen dret a cap retorn cooperatiu, i que tenen dret de veu, però no de vot, a l’assemblea general.\nQuè és el dret d’informació?\nÉs un dret fonamental per un soci d’una cooperativa, perquè sense informació no hi ha participació. Tot soci té dret d’informació sobre les qüestions que afecten els seus drets econòmics i socials, i en concret té dret a:\n– Rebre una còpia dels estatuts, dels reglaments de règim intern si n’hi ha, axí com de les modificacions que es facin, i dels acords dels òrgans de govern.\n– Examinar els llibres de la cooperativa i sol·licitar certificacions dels acords reflectits en els actes de les assemblees, així com de les inscripcions dels llibres corresponents.\n– Rebre qualsevol informe o aclariment sobre la marxa de la cooperativa i sobre els seus propis drets econòmics i socials.\n– Examinar des del moment de la convocatòria de l’assemblea general ordinària, els documents que integren els comptes anuals i, si s’escau, l’informe de la intervenció o de l’auditoria de comptes.\n(art. 39 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nQui pot exercir el dret d’informació?\nQualsevol soci que ho sol·liciti, si bé el Consell Rector es pot negar a facilitar la informació sol·licitada, si motivadament al·lega perjudici pels interessos socials o si la petició consisteix en una obstrucció reiterada o un abús manifest per part dels socis sol·licitants.\nAra bé, un 3% dels socis de la cooperativa, o un mínim de 100 socis si aquesta en té més de 1.000, poden sol·licitar per escrit al Consell Rector tota la informació que considerin necessària sobre la marxa de la cooperativa, i el Consell Rector els ha de respondre, també per escrit, en el termini màxim d’un mes.\n(art. 40 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nEs pot establir un període de prova?\nSi els estatuts ho preveuen, es pot establir com a requisit d’admissió de nous socis, un període de prova que no pot ser superior a un any. Ara bé, no es podrà aplicar cap període de prova si el soci aspirant porta com a treballador a la cooperativa, un temps igual o superior a l’esmentat període de prova i compleix amb els requisits per a ser admès com a soci. (art. 133 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nQuè és una cooperativa sense ànim de lucre?\nSón aquelles cooperatives que en els seus estatuts hi consta expressament que:\n– Els excedents no es distribueixen entre els socis, sinó que es reinverteixen a la cooperativa.\n– Els càrrecs de membre de Consell Rector i Interventor de Comptes són gratuïts, excepte que aquests membres no siguin socis de la cooperativa (en aquest cas poden ser retribuïts).\n– Les aportacions del socis a la cooperativa no poden meritar un interès superior a l’interès legal del diner.\n– Les retribucions dels socis treballadors, dels socis de treball i del personal contractat no podran superar el 150% de les retribucions que, en funció de l’activitat i categoria professional, estableixi el conveni col·lectiu aplicable al personal assalariat del sector i la zona corresponent.\n(art. 144 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nCom responen els socis dels deutes de la cooperativa?\nEls socis responen dels deutes socials de la cooperativa d’una manera limitada a les aportacions socials subscrites, tan si estan desemborsades com si no ho estan (art. 69 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol), encara que els socis poden arribar a respondre davant la cooperativa amb llur patrimoni personal, present o futur, de l’incompliment o el compliment defectuós de les obligacions socials corresponents, que per llur naturalesa no s’extingeixin amb la pèrdua de la condició de soci.\nQuè és una Cooperativa Integral?\nSón aquelles cooperatives que compleixen finalitats pròpies de diverses classesde cooperatives i unifiquen les diverses activitats en una sola cooperativa de primer grau.\nSi la cooperativa integral té producció agrària i la resta d’activitats econòmiques, serveis o activitats empresarials estan adreçades a la promoció i millora del medi rural, la cooperativa pot adoptar la denominaciódeCooperativa rural. (art. 136 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nLes cooperatives han d’adaptar els seus Estatuts a la Llei 12/2015?\nLa Llei 12/2015, de 9 de juliol, de cooperatives, no estableix la obligatorietat d’adaptar els estatuts de les cooperatives constituïdes amb anterioritat a l’entrada en vigor de l’esmentada llei, ara bé, cal tenir en compte que seran nuls de ple dret aquells articles dels estatuts que siguin contraris a la legislació vigent.\nAquelles cooperatives constituïdes amb anterioritat a l’entrada en vigor de la llei, poden voler gaudir d’algunes de les novetats que la llei dóna llibertat de regulació sempre i quan els paràmetres d’aquesta regulació, s’incorporin en els estatuts. En aquest cas, si que hauran de modificar els seus Estatuts.\n(Disposició Transitòria Primera de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nEs pot constituir una cooperativa mitjançant document privat o és necessària la intervenció d’un notari?\nUna cooperativa s’ha de constituir mitjançant escriptura pública davant notari i han de ser-hi presents tots els socis fundadors amb el seu document d’identitat vigent.\nEn el supòsit de que un dels socis fundadors no pugui comparèixer a la notaria en el moment de la constitució, pot d’atorgar poders a una altre persona perquè el representi.\nCal tenir en compte que per la constitució de cooperatives els Notaris han d’aplicar una reducció de fins un 50%, dels aranzels notarials d’acord amb la disp. addicional 5a, apartat 8, de la Llei 27/1999, de 16 de juliol, de cooperatives de l’estat.\nQuina documentació cal presentar al notari per formalitzar la constitució d’una cooperativa?\n– L’ACTA de l’assemblea constituent signada per tots els socis/es on entre d’altres hi constarà l’acord d’assignació de càrrecs del primer Consell Rector.\n– Un exemplar dels ESTATUTS signats per tots els fundadors.\n– CERTIFICAT DE RESERVA DE DENOMINACIÓ: que ha d’haver estat emesa dins dels quatre mesos anteriors al moment d’atorgament de l’escriptura.\n– CERTIFICAT D’INGRÉS: que ha d’emetre l’entitat bancària conforme el dipòsit de les aportacions inicials al capital social s’ha fet a nom de la cooperativa\nEn relació als tràmits de constitució , veure informació més detallada a la “Guia pràctica del procés de constitució d’una empresa cooperativa”\nQuè és el capital social d’una cooperativa?\nEl capital social d’una societat cooperativa, està constituït per la suma de les aportacions obligatòries i voluntàries subscrites per les persones associades, de tal manera, que en la mesura en què els seus socis es donen d’alta i de baixa en funció de la participació o no en l’activitat cooperativitzada, es tracta d’un capital social variable. Aquesta variabilitat per naturalesa, provoca que no sigui necessari formalitzar davant de Notari cada variació de capital, com si succeeix en altres formes jurídiques mercantils.\nQuè és el capital social mínim d’una cooperativa?\nEl capital social mínim és aquell que ha estat fixat en els Estatuts inscrits de la cooperativa, si bé aquest mai s’haurà pogut fixar amb un import inferior 3.000 euros, tant en fase de constitució, com al llarg de la vida de la cooperativa. (art. 70 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nEl capital social mínim de la cooperativa, entenem que és aquella part del capital social que s’ha fixat en estatuts, d’acord amb la dimensió que tingui la cooperativa en cada moment. De manera que la reducció de la xifra del capital social per sota del mínim establert estatutàriament, si es manté durant més d’un any, ha de ser causa de dissolució.\nQuè és l’Aportació Obligatòria?\nÉs aquella quantitat que els estatuts de la cooperativa han fixat com a imprescindible per adquirir la condició de soci. Aquesta aportació obligatòria, pot ésser diferent per a cadascun dels tipus de socis o per a cada soci en proporció a l’activitat cooperativitzada desenvolupada o compromesa.\nEl soci comú per tant, haurà de subscriure la totalitat de l’aportació obligatòria, podent desemborsar, però inicialment el 25% d’aquesta aportació i la resta de la manera i en el termini establerts pels estatuts o per l’assemblea general. (art. 71 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nTota aportació al capital social que excedeixi l’aportació obligatòria per a ésser soci es considera aportació voluntària.\nLes aportacions de capital dels socis són sempre reemborsables?\nLes aportacions obligatòries i voluntàries van lligades al manteniment de la condició de soci. En el moment de la baixa del soci, aquest pot sol·licitar el reemborsament de les seves aportacions, i la cooperativa tractarà aquesta sol·licitud, en funció d’allò que hagi disposat en els seus Estatuts, i que en general determinarà:\nb) Aportacions el reemborsament de les quals pugui ser refusat incondicionalment pel consell rector en cas de baixa.\nLa consideració en un sentit o en l’altre, tindrà repercussions comptables per la cooperativa a la hora de considerar el capital aportat pels socis, com a Fons Propi o Fons Aliè.\n(art. 70.7 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nQuines són les conseqüències econòmiques d’una baixa de soci?\nEn cas de baixa, la persona sòcia té dret al reemborsament de les seves aportacions, voluntàries i obligatòries al capital social; al retorn cooperatiu (si ha existit) que li correspongui en funció de la seva activitat cooperativitzada i, si escau, a la part individualitzada del fons de reserva voluntari. I tot plegat sens perjudici de les deduccions que es puguin efectuar sobre el capital social del soci d’acord amb la llei.\nConvé que els estatuts socials regulin el procediment per exercir el dret del reemborsament de les aportacions socials, tenint en compte que la llei permet regular en Estatuts un termini de retorn fins a un màxim de 5 anys, si bé anualment s’ha d’abonar al menys una cinquena part de la quantitat a reemborsar. Les quantitats pendents de reemborsament no són susceptibles d’actualització però el soci que es dona de baixa té dret a rebre l’interès legal del diner incrementat en dos punts.\n(art. 35 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nQuines deduccions es poden aplicar sobre el capital del soci que es dóna de baixa de la cooperativa?\nDe l’import definitiu del reemborsament que pertoqui es poden deduir: les quantitats que el soci o sòcia degui a la cooperativa per qualsevol concepte; les responsabilitats que li puguin ésser imputades i quantificades, les pèrdues no compensades d’exercicis anteriors, i les previsions de pèrdues de l’exercici en curs que caldrà regularitzar un cop s’hagi tancat.\nSi els estatuts ho disposen, sobre l’import liquidat de les aportacions obligatòries, el Consell Rector por aplicar les deduccions que s’acordin en cas de baixa no justificada o expulsió, respectant el límit fixat en els estatuts, que no pot excedir del 20% o el 30%, respectivament.\nQuè és el Fons de Reserva Obligatori?\nÉs un fons de reserva creat per la llei i dotat per la cooperativa, té la finalitat de consolidar econòmicament la societat.\nAquest fons s’ha de dotar amb:\na) Els percentatges sobre els excedents cooperatius i els beneficis extracooperatius.\n(art. 81 i 83 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nEl Fons de Reserva Obligatori es pot repartir entre els socis?\nEl Fons de Reserva Obligatori no es pot repartir entre els socis, excepte que la cooperativa hagi determinat en els seus estatuts que tingui un caràcter parcialment repartible. Ara bé aquesta possibilitat, ha estat sotmesa per l’art. 84.3 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol a una sèrie de condicions:\nLa repartibilitat en cap cas pot superar el 50% del fons.\nEl repartiment només pot tenir lloc en el moment de la liquidació de la cooperativa o en cas de transformació en un altre tipus de societat.\nAprovat el caràcter de repartible o no repartible del Fons de Reserva Obligatòria, aquest no es pot modificar de nou, fins passats 5 anys de l’anterior acord. (Article 84.4 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nEn les cooperatives sense ànim de lucre el fons de reserva obligatori és irrepartible. (art. 84.1 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nQuè és el Fons d’Educació i Promoció Cooperatives?\nÉs un fons de reserva creat per la llei i dotat per la cooperativa, que no es pot repartir entre els socis, és inembargable i té la finalitat de cobrir:\nb) La promoció de les relacions intercooperatives.\nc) La promoció d’activitats culturals, professionals i assistencials per als socis de la cooperativa, els seus treballadors, l’entorn local i la comunitat en general, i la difusió del cooperativisme.\nd) L’atenció a objectius d’incidència social i de lluita contra l’exclusió social.\ne) El pagament de les quotes de la federació a la qual pertany, si s’escau, la cooperativa.\nf) Les accions que fomenten la responsabilitat social empresarial, incloses les de foment d’una igualtat de gènere efectiva.\ng) La promoció de la creació de noves empreses cooperatives i el creixement de cooperatives ja constituïdes mitjançant aportacions dineràries a les federacions de cooperatives o a entitats sense ànim de lucre dedicades al foment del cooperativisme, perquè aquestes els ofereixin vies de finançament.\nÉs l’assemblea general la que ha de fixar les línies bàsiques d’aplicació del fons d’educació i promoció cooperatives, les dotacions del qual han de figurar en el passiu del balanç separadament d’altres partides.\n(art. 85 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nCom es dota el Fons d’Educació i Promoció Cooperatives?\na) Amb els percentatges sobre els excedents cooperatius i els beneficis extracooperatius\nb) Amb les sancions de caràcter econòmic que per via disciplinària la cooperativa imposi als socis.\nc) Amb les subvencions, les donacions i tota mena d’ajut rebut dels socis o de terceres persones per al compliment dels fins propis d’aquest fons.\nCom es distribueixen els excedents cooperatius?\nUna vegada deduïdes les pèrdues d’exercicis anteriors i abans del càlcul de l’impost de societats cal destinar als fons obligatoris els percentatges següents:\na) Amb caràcter general, el 20 % al fons de reserva obligatori (FRO), i el 10 % al fons d’educació i promoció cooperatives (FEP).\nb) El 50 % dels excedents procedents de la regularització de balanços, al fons de reserva obligatori (FRO).\nc) El 100 % dels excedents procedents de les plusvàlues obtingudes per l’alienació dels elements de l’immobilitzat material o immaterial, segons l’article 79.2.f, de la Llei 12/2015 de Cooperatives Catalanes, al fons de reserva obligatori (FRO).\nd) Dels excedents restants, un cop satisfet l’impost de Societats s’ha d’aplicar de conformitat amb el que estableixin els estatuts o acordi l’assemblea general ordinària.\n(art. 81 Llei 12/2015, de 9 de juliol).\nQuin és el marc laboral aplicable als socis treballadors d’una cooperativa de treball associat?\nEls criteris bàsics del règim de la prestació del treball han d’ésser determinats o bé en els estatuts o bé en un Reglament de Règim Interior aprovat per la majoria de dos terços de vots dels assistents a l’assemblea general.\nLa cooperativa podrà regular, com a matèria de règim de treball, l’organització del treball, les jornades, el descans setmanal, les festes laborals, les vacances, els permisos, la classificació professional, els criteris retributius -especialment les bestretes laborals-, la mobilitat funcional i geogràfica, les excedències o qualsevol altra causa de suspensió o extinció de la relació de treball cooperatiu, i, en general, tota altra matèria vinculada directament amb els drets i les obligacions derivats de la prestació de treball pels socis treballadors. (Art. 132 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nUna cooperativa de treball associat pot tenir treballadors que no siguin socis?\nSí, una cooperativa de treball associat pot tenir treballadors que no siguin socis, sempre i quan el nombre d’hores l’any fetes pels treballadors amb contracte laboral no superi el 30% del total d’hores l’any fetes pels socis treballadors. (art. 131 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nAra bé, pel càlcul d’hores esmentat no s’ha de tenir en compte:\nEls treballadors que formin part de la cooperativa en virtut de subrogació legal\nEls treballadors que substitueixin socis treballadors que estiguin en excedència, incapacitat laboral temporal, gaudint de permís de maternitat o paternitat o que estiguin exercint un càrrec públic o complint un deure públic de caràcter inexcusable.\nEls treballadors que treballin en centres de treball subordinat o accessori.\nEls treballadors que tinguin un contracte de pràctiques, per a la formació o per obra o servei determinats.\nEls treballadors contractats de conformitat amb una disposició de foment de l’ocupació de persones amb discapacitats físiques o psíquiques.\nEls treballadors amb contracte de treball que rebutgin expressament la proposta de la cooperativa de la cooperativa per a adquirir la condició de socis. en tot cas, el nombre de treballadors en actiu que hagin renunciat expressament a ésser socis no pot ser superior al nombre de socis actius existents en aquell moment.\nLa cooperativa de treball associat ha d’aplicar el conveni col•lectiu del seu sector als socis treballadors?\nNo és necessari, ja que el soci treballador si bé s’assimila a un treballador per compte aliena a nivell fiscal, la seva relació no és laboral sinó que s’estableix pels estatuts, el reglament de règim interior i els acords de l’assemblea.\nNo obstant la cooperativa pot prendre l’acord d’acollir-se a un conveni col·lectiu, i en aquest cas, sí que serà aplicable a les persones sòcies de la cooperativa.\nQuin és el règim de la Seguretat Social aplicable als socis que treballen en una cooperativa?\nLes persones sòcies de treball, en cooperatives que no siguin de Treball Associat, han d’optar necessàriament pel Règim General de la Seguretat social.\nEn canvi, pel que fa a les Cooperatives de Treball Associat, les persones sòcies hauran d’optar per afiliar-se al règim general de la Seguretat Social o al règim especial de Treballadors Autònoms, però totes hauran d’afiliar-se al mateix règim i aquesta opció pel règim de cotització a la Seguretat Social ha de constar expressament als estatuts.\nQuin és el millor règim de cotització a la Seguretat social per als socis treballadors, el règim general o el règim d’autònoms?\nNo hi ha una resposta única vàlida per tothom. Dependrà dels recursos disponibles de la cooperativa, i de les pretensions individuals dels socis a l’hora de voler disposar de major o menor protecció de les contingències que es puguin produir en la relació del treball i també a efectes del càlcul de la pensió etc…\nEn qualsevol cas, no s’ha d’associar el règim general necessàriament amb el règim més protector, ja que la cooperativa que tingui els seus socis en règim d’autònoms, pot decidir incrementar la cotització (i per tant la corresponent despesa) fins a un nivell similar de protecció, que el que tindrien en règim general.\nQuina diferència hi ha entre el règim general o el règim d’autònoms a la Seguretat Social?\nEn el Règim Especial de Treballadors Autònoms, el treballador/a paga una quota fixa mensual, resultant de multiplicar el tipus de cotització per la base de cotització. Aquesta base és triada voluntàriament pel treballador entre un import mínim i un import màxim fixats per la llei, en canvi en el Règim General la base de cotització no és una quantitat a triar entre un mínim i un màxim, sinó que ve donada per l’import de les bestretes laborals. A part, cal tenir en compte que la cotització a abonar en el Règim General se subdivideix en dos, la quota corresponent al treballador i la quota corresponent a l’empresa\nUna vegada s’ha optat pel Règim General de la Seguretat Social o el Règim d’Autònoms, es pot canviar aquesta opció?\nEs pot canviar d’opció un cop passats 5 anys des de que es va optar per una de les dues opcions, complint les condicions fixades per la Seguretat Social, i modificant l’article corresponent dels estatuts en què es va determinar l’opció.\nPoden els socis d’una cooperativa de treball associat treballar i cotitzar a temps parcial?\nPer poder cotitzar a temps parcial la cooperativa haurà d’aportar còpia dels estatuts, del reglament de règim intern o certificació de l’assemblea o del consell rector, en els quals haurà de figurar el nombre d’hores de treball al dia, a la setmana o a l’any, i la distribució horària. Es considerarà que els socis fan la seva activitat a temps parcial quan les hores de treball al dia, a la setmana, al mes o a l’any siguin inferiors al 77% de la jornada a temps complert fixada en el conveni col·lectiu aplicable en el sector d’activitat i àmbit geogràfic de la cooperativa, o, en el seu defecte, de la jornada laboral ordinària màxima legal.\nAquestes prescripcions es contenen al Reial decret 1278/2000 de 30 de juny que va desenvolupar la disposició final 6a de la Llei de Cooperatives (estatal).\nPel que fa a l’import de les cotitzacions a temps parcial dels cooperativistes, no podran ser inferiors a les quantitats que per als diferents grups de cotització s’indiquen anualment a l’Ordre de desenvolupament de les normes de cotització a la Seguretat Social.\nTenen les cooperatives algun règim fiscal especial?\nQuines cooperatives es poden considerar fiscalment protegides?\nQuines cooperatives es poden considerar especialment protegides?\nQuines cooperatives es poden considerar com a No protegides:\nQuins beneficis fiscals tenen les cooperatives protegides?\nQuins beneficis fiscals tenen les cooperatives especialment protegides?\nQuines són les causes de pèrdua de la protecció fiscal de les Cooperatives?\nÉs obligatori que una cooperativa s’inscrigui al Registre de Cooperatives? Conseqüències de no fer-ho?\nSí, la constitució d’una cooperativa s’ha d’inscriure en el Registre de Cooperatives per tal adquireixi personalitat jurídica, d’acord amb l’article 11 de la llei catalana de cooperatives\nSi la cooperativa ha iniciat l’activitat del seu objecte social sense haver sol·licitat la inscripció en el Registre de Cooperatives, una vegada hagin transcorregut 6 mesos, o bé un termini inferior si s’ha verificat la voluntat de no inscriure la societat, els socis passen a tenir, automàticament, responsabilitat il·limitada i solidària. (art. 14)\nCom es tramita la inscripció d’una Cooperativa al Registre de Cooperatives?\nAl Registre caldrà presentar els següents documents:\n– Una còpia autèntica i una còpia simple de l’escriptura pública de constitució, que són facilitades pel notari.\n– El Codi d’Identificació Fiscal (CIF), que la societat haurà obtingut de l’Agència Tributària.\n– El justificant conforme s’ha autoliquidat a Tributs de la Generalitat, l’Impost de Transmissions Patrimonials (ITP) i Actes Jurídics Documentats (AJD).\nCal omplir i presentar una sol·licitud que es pot obtenir a través del següent enllaç i presentar tota la documentació esmentada al Registre de Cooperatives corresponent, previ pagament de la taxa que correspongui\nCom s’organitza el Registre de Cooperatives a nivell de competència, a l’hora de tramitar els expedients?\nNo. Hi ha un Registre Central, en el qual s’inscriuen:\n– Les cooperatives de segon grau\n– Les seccions de crèdit de cooperativa\n– Les cooperatives sanitàries\n– Les cooperatives d’assegurances\n– Les federacions o confederacions de cooperatives\n– Els grups cooperatius\nPer altra banda hi ha els Registres Territorials, d’àmbit provincial, en el qual s’inscriuen:\n– La resta de cooperatives de primer grau\nUn persona sòcia es pot donar de baixa voluntàriament, d’una cooperativa en qualsevol moment?\nSí. El soci pot sol·licitar la baixa de la cooperativa en qualsevol moment, de conformitat\namb el principi cooperatiu de lliure adhesió i baixa voluntària reconegut a la llei de cooperatives.\nUn cop la persona sòcia hagi comunicat al Consell Rector la seva decisió de causar baixa voluntària de la cooperativa, el Consell Rector, en el moment d’acceptar la baixa, haurà de qualificar-la com a justificada o no justificada, en funció de si la persona sòcia ha complert o no els requisits que determinen els Estatuts, pel que fa al termini de preavís de la baixa o de permanència mínima a la cooperativa.\nQuan es pot considerar que una baixa no és justificada?\nLa baixa es pot considerar com a no justificada, quan la persona sòcia que causa baixa, d’acord amb els Estatuts no ha complert amb el termini de preavís de la seva baixa voluntària o no ha mantingut la seva condició de soci, durant els anys que els Estatuts si fos el cas hagin determinat com a permanència mínima a la cooperativa.\nQuins són els paràmetres legals dins dels quals, els estatuts de la cooperativa poden concretar uns terminis de permanència mínima o de preavís?\nLa llei permet determinar en Estatuts un termini mínim de permanència a la cooperativa, que no pot ésser en cap cas superior a cinc anys. (art. 31.1)\nLa llei permet determinar en Estatuts un termini de preavís que estableixin els estatuts, que en cap cas podrà ser superior a 6 mesos. (art. 31.2)\nQuines conseqüències té per al soci que es dona de baixa, la qualificació de la seva baixa com a no justificada?\nCal tenir en compte com ha regulat la cooperativa aquesta qüestió en els seus Estatuts, tenint present que la llei permet fixar en Estatuts un percentatge de deducció sobre les aportacions obligatòries del soci, que no pot ser superior al 20% en cas d’haver estat qualificada la baixa com a no justificada. (art. 31.5 i art.35.2.c)\nQuan es considera que una baixa voluntària és justificada?\nLa baixa voluntària es considera justificada en els supòsits següents (art. 31.4):\na) Si s’ha complert el període mínim de permanència a la cooperativa, si s’escau, i el termini de preavís que fixen els estatuts.\nb) En els supòsits establerts pels estatuts socials com a casos de baixa justificada.\nc) Si el consell rector la considera justificada.\nd) La resta de supòsits que tipifica la Llei, amb els requisits corresponents.\nUna baixa obligatòria es pot considerar no justificada?\nLa baixa del soci pot ésser voluntària, obligatòria o disciplinària per expulsió.\nEn relació a la baixa obligatòria, aquesta sempre es considerarà justificada. (art.32.2)\nUna baixa obligatòria és aquella que es produeix quan els socis deixen de complir els requisits establerts pels estatuts o exigits per la Llei per a mantenir-se com a tals, dins la cooperativa.\nUn exemple de baixa obligatòria, seria quan els socis treballadors i els socis de treball d’una cooperativa de treball associat es donin de baixa com a conseqüència de causes econòmiques, tècniques, organitzatives, de producció o derivades de força major, que afectin substancialment al bon funcionament de la cooperativa. (art. 32.1 i 134)\nQuines conseqüències té per al reemborsament de les aportacions del soci, haver estat objecte d’una baixa per expulsió?\nCal tenir en compte com ha regulat la cooperativa aquesta qüestió en els seus Estatuts, tenint present que la llei permet fixar en Estatuts un percentatge de deducció sobre les aportacions obligatòries del soci, que no pot ser superior al 30% en cas de tractar-se d’una baixa per expulsió. (art.35.2.c)\nEn una cooperativa, cada persona sòcia té un vot o bé es pot ponderar el vot?\nEn les cooperatives de treball associat i de consumidors i usuaris cada soci només pot disposar d’un vot.\nEn la resta de cooperatives, la llei permet establir estatutàriament un sistema que reconegui al soci, un vot plural ponderat en funció de la participació de cada soci en l’activitat cooperativitzada de la cooperativa. (art. 48.1)\nEn el cas de les cooperatives de segon grau, les federacions i les confederacions, els estatuts poden establir que el vot dels socis es ponderi segons llur participació en l’activitat cooperativitzada de la societat o en funció del nombre de socis de cada persona jurídica, sense que, en cap cas, un soci pugui disposar de més del 50% dels vots socials.\nEn aquests casos, el conjunt de socis que no siguin cooperatives no poden, en cap cas, tenir la majoria dels vots socials. (art. 48.5)\nA partir de quin moment són executius els acords aprovats en Assemblea?\nEls acords adoptats són executius des de la data que determini la pròpia assemblea o, si no ho ha determinat, a partir de la data en què es va fer l’assemblea, llevat que per llei s’exigeixi una altra cosa. Ara bé, l’aprovació de l’acta és condició necessària per l’efectivitat d’aquests actes. (art. 51.2)\nTanmateix, els acords la inscripció dels quals tingui efectes constitutius segons l’article 21 de la Llei, tenen eficàcia jurídica a partir que se n’hagi fet la inscripció en el Registre de Cooperatives. Aquests actes són: (art. 51.2 i 21)\n– Constitució de la cooperativa\n– Modificació d’estatuts socials\n– Fusió, escissió, transformació i dissolució\n– Sol·licitud de cancel·lació d’assentaments\n– Reactivació de cooperatives (art 103)\nQuina responsabilitat tenen els membres del Consell Rector en l’exercici del seu càrrec?\nEls membres del consell rector responen solidàriament, davant la cooperativa, davant els socis i davant els creditors de la societat, dels danys que causin per actes contraris a la llei o als estatuts o per actes duts a terme sense la diligència amb què han d’exercir el càrrec.\nNo responen pels actes en què no han participat o si han votat en contra de l’acord i han fet constar en l’acta que s’hi oposen, o mitjançant un document fefaent comunicat al consell rector dins els deu dies següents a l’acord. (art.59)\nÉs obligatori que les cooperatives tinguin un Director o Gerent?\nNomés serà d’existència obligatòria la figura d’un/a director/a general, en les cooperatives amb secció de crèdit i en les cooperatives d’ensenyament. (art. 62.3).\nPer la resta de cooperatives, l’assemblea general pot acordar instituir una gerència o direcció encarregada de la gestió ordinària de l’empresa cooperativa, però en cap cas es tracta d’uns càrrecs obligatoris.\nAra bé un cop instituïda la figura per assemblea, el nomenament i la destitució de la persona que ocupa la direcció o gerència, és una competència que correspon al Consell Rector. (art. 62.2)\nCal que els comptes de les cooperatives estiguin auditats?\nEn termes generals, els comptes de l’exercici econòmic de les cooperatives no han d’estar auditats.\nAra bé, en aquells casos que la llei, els estatuts o bé ho acordi l’assemblea general, el consell rector o ho sol·liciti un nombre de socis que representi, com a mínim, el 10% dels vots socials o cinquanta socis, els comptes de l’exercici econòmic hauran d’ésser verificats per auditors de comptes, de conformitat amb la legislació vigent en matèria d’auditoria de comptes. (art. 66)\nUna cooperativa dissolta és pot reactivar?\nSí. En qualsevol moment, l’assemblea general pot acordar la reactivació de la cooperativa, sempre que s’elimini la causa que va motivar la dissolució, voluntària o per desqualificació, que es mantinguin tots els requisits necessaris per a ésser cooperativa i que encara no s’hagi iniciat el reemborsament de les aportacions als socis. (art. 103.1)\nQuins requisits i tràmits cal seguir per reactivar una cooperativa?\nL’acord de reactivació s’ha d’adoptar amb els requisits i la majoria establerts per a la modificació dels estatuts i s’ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i en un diari de gran difusió a Catalunya. (art. 103.2)\nSi un soci està disconforme amb la reactivació de la cooperativa pot donar-se de baixa voluntària per causa justificada i té dret al reemborsament de les seves aportacions al capital social en el termini de cinc anys. (art. 103.3)\nLa reactivació de la cooperativa no és constitutiva fins que no se n’ha fet la inscripció en el Registre de Cooperatives. (art. 103.4)\nUna cooperativa es pot transformar en una altra persona jurídica?\nSí. Les societats cooperatives es poden transformar en una altra persona jurídica.\nL’acord de transformació s’ha de formalitzar en escriptura pública, s’ha d’inscriure al Registre de Cooperatives, i ha d’haver estat adoptat per una majoria de les dues terceres parts del nombre de vots socials dels assistents a l’assemblea general.\nEn qualsevol cas caldrà seguir el procediment determinat a l’art. 100 de la Llei Catalana de Cooperatives, especialment pel que fa a la garantia del dret a percebre els fons no repartibles per part de l’entitat associativa representativa del sector cooperatiu, de la cooperativa, de l’entitat d’interès general sense ànim de lucre o de l’entitat pública que treballin per a finalitats socials del territori que figuri expressament recollida en els estatuts socials o que es designi per acord de l’assemblea general.\nAquesta obligació no és aplicable en el cas que la cooperativa es transformi en una entitat sense ànim de lucre d’interès general per a finalitats anàlogues i l’assemblea hagi acordat el traspàs en bloc del patrimoni de la cooperativa a la nova entitat.\nUna entitat no cooperativa es pot transformar en una societat cooperativa?\nSí, excepte que algun precepte legal ho prohibeixi.\nEn qualsevol cas, l’escriptura pública de transformació en societat cooperativa ha d’incorporar:\n1- L’acord de transformació en cooperativa adoptat per la junta general, l’assemblea o l’òrgan equivalent de l’entitat que es transforma, amb el quòrum i la majoria que exigeixen les disposicions legals i estatuàries d’aquesta entitat.\n2- El balanç tancat el dia abans de la data de l’acord de transformació i, si escau, auditat.\n3- Tots els elements que de forma ordinària ja exigeix la llei de cooperatives, per a la constitució d’una societat cooperativa (art. 101)\nQuè és una cooperativa de segon grau?\nEs tracta d’un tipus de cooperativa que està integrada per un mínim de dues persones jurídiques, (una de les quals, almenys, ha d’ésser una cooperativa en actiu) i té per objecte social la intercooperació, la integració econòmica o la integració empresarial de les entitats que en són membres, d’acord amb l’extensió que determinin els Estatuts de la cooperativa i els Estatuts respectius de les entitats membres d’acord amb els paràmetres determinats a l’art. 137 de la Llei Catalana de Cooperatives\nLes cooperatives s’han de federar obligatòriament?\nNo és obligatori que una cooperativa estigui federada a cap federació de cooperatives, encara que és aconsellable, ja que aquestes tenen com a finalitat representar, defensar i promoure els interessos del moviment cooperatiu en general (art. 145 i següents)\nEl Registre de Cooperatives pot desqualificar una cooperativa inscrita?\nSí, sempre que existeixi una causa de desqualificació. Les causes poden ser (art. 153):\nLa comissió d’una infracció molt greu de normes imperatives o prohibitives d’aquesta llei, si és de grau màxim.\nLa inactivitat dels òrgans socials durant dos anys consecutius, sempre que la cooperativa no hagi acordat prèviament la dissolució.\nLa no-realització de l’objecte social durant dos anys consecutius, sempre que la cooperativa no hagi acordat prèviament la dissolució.\nLa reducció del nombre de socis per sota del mínim legal per un període superior a un any, sempre que la cooperativa no hagi acordat prèviament la dissolució.\nLa no-incorporació d’un tercer soci, en les cooperatives constituïdes amb dos socis, en el termini de cinc anys.\nQuines opcions té el soci fora de la cooperativa, quan la sanció emesa pel Consell Rector ha estat ratificada en 2a instància per l’Assemblea General o Comitè de Recursos?\nL’acord que hagi adoptat respecte la sanció disciplinària, el Comitè de Recursos o bé l’Assemblea General podran ser impugnats davant la Jurisdicció Ordinària en el termini d’un mes a comptar des de la data de notificació a la persona sòcia. (art. 36.1.d de la Llei 12/2015, de 9 de juliol)\nQuè és una cooperativa d’iniciativa social?\nEs tracta d’un atribut que es pot afegir a l’existència d’una cooperativa, sigui del tipus que sigui. (art 143)\nLa condició d’iniciativa social s’adquireix quan la cooperativa té dins de les seves finalitats, la satisfacció de necessitats socials no ateses, o ateses insuficientment, pel mercat, com ho son la integració laboral, la plena inserció o la defensa de persones o col·lectius amb dificultats especials d’integració o afectats per qualsevol tipus d’exclusió social o limitació de llurs drets socials.\nLes activitats necessàries per assolir les esmentades finalitats, es trobaran reflectides en l’objecte social dels Estatuts de la cooperativa i poden consistir en la prestació de serveis assistencials, mitjançant activitats terapèutiques, sanitàries, residencials, d’atenció domiciliària, educatives, culturals, recreatives i altres de naturalesa social, o bé qualsevol mena d’activitat econòmica.\nCal tenir en compte que les cooperatives d’iniciativa social, és necessari que tinguin la condició de cooperatives sense ànim de lucre i per tant, compleixin els requisits que determina en aquest sentit la Llei Catalana de Cooperatives en el seu art. 144.\nEn quins casos una cooperativa pot disposar de voluntaris?\nPodrà disposar de voluntaris, una cooperativa que tingui la condició d’iniciativa social i sense ànim de lucre i hagi establert en els seus estatuts la participació de voluntaris en la realització de l’objecte social, tot respectant-ne la normativa reguladora.\nEn qualsevol cas, els voluntaris d’aquest tipus de cooperativa tindran dret a assistir a les assemblees generals, amb veu i sense vot, i poden designar una persona que els representi en les reunions del consell rector, amb veu i sense vot.\nQue és una quota en una cooperativa?\nEls estatuts socials o l’assemblea general poden establir l’exigència de quotes d’ingrés i quotes periòdiques, i també decidir-ne la quantia.\nAquestes quotes s’integren dins del Fons de Reserva Obligatori de la Cooperativa, no integren el capital social i per tant pel soci que els ha aportat no són reintegrables.\nQuan i com una cooperativa pot retribuir amb interessos les aportacions de capital dels seus socis?\nCal que els estatuts socials determinin si les aportacions al capital social poden generar interessos.\nEn cas afirmatiu, els criteris de determinació dels tipus d’interès han d’ésser fixats, per a les aportacions obligatòries, pels estatuts socials o per l’assemblea general i, per a les aportacions voluntàries, per l’acord d’admissió d’aquest tipus d’aportacions.\nEn qualsevol cas cal tenir en compte que l’interès no podrà excedir de sis punts el tipus d’interès legal del diner.\n(Art 74 de la Llei Catalana de Cooperatives)\nCom ha d’actuar una cooperativa a l’hora d’imputar les pèrdues que s’hagin posat de manifest en l’assemblea anual d’aprovació de comptes?\nEn cas que existeixin excedents de l’exercici i després d’haver fet les corresponents dotacions als fons obligatoris, aquests es poden distribuir entre els socis?\nNo és possible en el cas de les cooperatives sense ànim de lucre, ja que els excedents un cop ateses les dotacions als fons obligatoris, s’han de destinar a una reserva estatutària irrepartible.\nPer la resta de cooperatives, sí es possible la distribució de resultats entre els socis, d’acord amb els criteris que determini l’assemblea general ordinària i dins dels paràmetres fixats en els Estatuts. Aquesta distribució de resultats entre els socis, s’anomena retorn cooperatiu, i a nivell quantitatiu es concreta per cada soci, en funció de la seva participació en l’activitat cooperativitzada.\nQuines possibilitats d’acció hi ha en relació al retorn cooperatiu reconegut als socis?\nEl retorn es pot satisfer directament a aquesta persona després de l’aprovació del balanç de l’exercici, tenint en compte que es tracta d’un rendiment de capital mobiliari i per tant caldrà practicar la corresponent retenció fiscal a compte del soci.\nO bé el retorn es pot incorporar al capital social que el soci té a la cooperativa, quedant per tant individualitzat i amb la determinació de l’any en què aquest s’ha generat.\nQuins llibres ha de portar d’acord amb la llei, una cooperativa?\n1- El llibre de socis. Que ha de contenir la identificació dels diferents tipus de socis, la data d’admissió i de baixa del soci i el detall de les seves aportacions subscrites, fent referència al fet de si estan o no totalment desemborsades, operacions d’actualització del seu valor i eventuals transmissions d’aquestes aportacions.\n2- El llibre d’actes. Que conté les actes de l’assemblea general, del consell rector i dels altres òrgans col·legiats que tingui la cooperativa.\n3- El llibre d’inventaris, de balanços i el llibre diari.\n4- Tot altre llibre que els sigui imposat per altres disposicions legals.


82 cerca per la paraula clau 'pràctiques professionals'\nTítol : Automoció. Cicle Formatiu de Grau Superior. Currículum\nParaules clau : currículum ensenyament tecnologia actituds, valors i normes automòbils cicles formatius disseny curricular educació electricitat enginyeria fets i conceptes formació professional manteniment materials metalls mòdul acadèmic motors elèctrics nivells d'ensenyament objectius educatius orientació professional pràctiques professionals primer nivell de concreció procediments secundària tècnic especialista títol oficial transport transport terrestre unitat didàctica\nClassificació : 629.1\nAutomoció. Cicle Formatiu de Grau Superior. Currículum [text imprès] / Servei d'Ordenació Curricular . - Servei de Difusió i Publicacions del Departament d'Ensenyament, 1996 . - : Té 45 pàgines, amb un glossari terminològic i una bibliografia.\n4948 Llibre CRP Maresme II Biblioteca Disponible


Sitges Film Festival 2016 celebra el 50 aniversari d’Star Trek\nAmb motiu de l'estrena a l'Estat espanyol, el proper 19 d'agost, de l'última pel·lícula de la saga, 'Star Trek: Más allá' ('Star Trek Beyond'), us recordem que la 49a edició del Festival programa diferents projeccions i activitats relacionades\nL'univers Star Trek tindrà com a figura visible a Sitges 2016 el personatge de Chekov de la sèrie original, interpretat per Walter Koenig, que visitarà el Festival i rebrà un premi Màquina del Temps. El documental For the Love of Spock, dirigit per Adam Nimoy, una aproximació per part del fill de Leonard Nimoy al p unt de vista del seu pare, el mític Mr. Spock, serà també al Festival. El cartell de Sitges 2016 pren com a referència, precisament, Star Trek. Ha estat realitzat, un any més, per l'agència Xina, amb Rafa Antón com a director creatiu executiu.\nStar Trek també protagonitzarà dues exposicions a Sitges, que es distribuiran entre l'Edifici Miramar i el Palau de Maricel. La primera estarà formada per tot tipus de materials provinents de col·leccions privades: figures, còmics, maquetes, fotografies autografiades, llibres i marxandatge variat. La segona serà una recopilació d'il·lustracions creades per diferents artistes espanyols, que reten homenatge a l'univers de la saga.


AQUELARREDVANCED CATALÀ: de març 2014\nAvui us porto un resum del que ha preparat l'editorial NoSoloRol com a novetat per Aquelarre.\nEs tracta d'un suplement de tres aventures. Son les que van guanyar i quedar finalistes en el concurs de mòduls que es va fer ja fa un temps, i en el que hi vaig tenir el privilegi de poder formar part del jurat.\nEl jurat per unanimitat va decidir proposar a l'editorial que havia ofert el premi de publicar l'aventura guanyadora, a veure si podia fer lloc per les finalistes, i tal com podeu veure, va accedir.\nEspero que us agradin tant com van agradar al jurat del concurs que va promoure Jordi Calvo desde el fanzine Dramatis Personae, i al que s'ha va afegir la editorial amb el premi de publicar el mòdul guanyador.\nUs deixo aquí un link a unes planes de mostra que va preparar l'editorial d'aquest suplement.\nI ara la informació de l'editorial del suplement:\nAquí us deixo la tercera parte d'aquesta crónica.\nUs porto la segona part de les cróniques que ens preparen des de el grup de joc Deus Volt\nRecordeu que ja fa una colla de dies us vaig parlar d'un grup de joc que va organitzar l'asociación el Dirigible? (Link a l'entrada que en parla)\nDoncs és un plaer per mi poder transcriure la crónica tal i com ells mateixos l'han preparat. M'ha agradat molt rebre el seu email avisant-me de la publicació al seu propi blog del texte.\nAquí us deixo també el link a la primera part de la crónica:\nDeus Volt - Primera Part\nCRUZ OSCURA - Relat de Ricard Ibàñez\nSi has arrivat fins aquí, es que t'acabes de llegir un relat de Ricard Ibánez que ilustra els inicis d'una de leas claus que van fer que Aquelarre sigui tan especial per mi