DR. RUPERTO OLIVERÓ RIGAU – Testimonios para la Historia\nPortada » PC, 17è VOLUM. Especialitats Mèdiques de Catalunya, II » DR. RUPERTO OLIVERÓ RIGAU\nMEDICINA INTERNA – CURES INTENSIVES\nEl futur de la medicina ha de girar entorn del concepte de prevenció.\nL’internista és una figura fonamental de la medicina pel fet de tenir una visió conjunta del pacient i de la malaltia. Sobre la medicina interna se sustenta una filosofia de treball complexa i vasta, centrada en l’atenció al pacient i basada principalment en l’estudi integral del malalt aprofundint també en aspectes somàtics i psicològics. El seu objectiu prioritari és oferir un abordatge integral a pacients que acostumen a patir diferents trastorns de forma simultània. Malgrat la seva rellevància, a meitat de la dècada dels seixanta es va iniciar una procés de disgregació de la medicina interna i d’aquesta en van sorgir algunes especialitats. El paper de consultor de màxim rang el va començar a ocupar l’especialista. Avui l’oblit en què va caure l’internista s’està corregint des de diferents àmbits. El doctor Ruperto Oliveró Rigau és metge internista, àmbit de la medicina que ha desenvolupat amb passió al llarg de la seva trajectòria professional. “L’internista és la persona capaç de relacionar una sèrie de símptomes que presenta el pacient i diagnosticar de forma precisa la patologia i l’arrel del problema. Aglutina un coneixement molt ampli i disposa d’una visió global que no té un especialista mèdic. L’especialista entra en escena allà on no arriba l’internista per la concreció.”\nEl seu pare també va ser metge. Especialitzat en pneumologia, va desenvolupar la professió a l’Hospital Clínic i en una consulta privada que va ser font de formació del seu fill Ruperto. “Vaig viure des de petit la medicina perquè el pare tenia la consulta al pis del costat de casa. Me n’agradava la part humana, el fet de poder ajudar persones. Vaig començar a estudiar medicina amb el ple convenciment que havia optat per una carrera apassionant. Durant la carrera vaig acompanyar el pare a fer visites perquè m’agradava la interrelació que s’establia entre metge i pacient sostinguda sobretot en la confiança, aspecte bàsic de la medicina. La facultat de medicina de la Universitat de Barcelona representava conèixer un nou espai formatiu. M’havia format als Jesuïtes de Casp, que em van transmetre un gran sentit de la responsabilitat, una actitud que vaig mantenir durant la carrera i que em va permetre seguir-la amb disciplina i bons resultats. Grans professors com el doctor Ruano, el doctor Cruz Hernández, el doctor Cristóbal Pere i el doctor Pinyol Aigüader van contribuir decididament a la meva formació.”\nA sisè de carrera entrà d’estudiant intern a l’Hospital de la Vall d’Hebron quan s’hi estava començant a desenvolupar una especialitat mítica que abastava la cirurgia, la medicina i la cardiologia. “Eren les cures intensives, una especialitat nova que pretenia resoldre-ho tot, que era crítica amb malalts pluripatològics i que permetia tractar amb rapidesa i eficiència les urgències. Vaig ser dels primers estudiants de medicina a cursar l’especialitat.”\nDos anys més tard entrava de metge adjunt a la unitat de cures intensives de l’Hospital de la Vall d’Hebron. “Va ser una gran escola on es tractaven pacients extrems arribats de tot Catalunya. Les guàrdies nocturnes eren les més dures perquè l’internista tenia sota la seva responsabilitat vint-i-quatre llits i s’havien d’atendre casos molt diversos. Els intensivistes posàvem a la pràctica la teoria de les especialitats. Érem els grans coneixedors de les maniobres per mantenir viva una persona.”\nFent cas dels consells del seu pare va decidir combinar l’exercici de la medicina en l’àmbit públic i privat. “La il·lusió inicial dels intensivistes es va anar apaivagant. Els sous baixos de la medicina pública hospitalària va fer que grans professionals haguessin de buscar altres feines. L’internista de consulta externa atén pacients menys greus que no acostumen a arribar d’urgència. Part de l’equip de l’Hospital de la Vall d’Hebron vam integrar-nos a la nova unitat d’intensius i coronàries de la Clínica Quirón de Barcelona, on es feia una medicina menys extrema. Un temps després vaig col·laborar amb el doctor Isidre Claret per revitalitzar la Clínica Teknon. Era el 1985. La denominada Teknon petita estava en una situació econòmica dolenta i vam establir un pla d’ampliació de serveis i de remodelació d’instal·lacions que amb l’ajuda d’una nova gerent, Mercedes Misol, va reeixir. Més endavant vam engegar el projecte de creació de l’actual Centre Mèdic Teknon junt amb l’empresari Javier de la Rosa. Si bé el nostre objectiu era crear una clínica a la nostra mida, els plans no van anar com haguéssim volgut. L’arribada del capital nord-americà i altres problemes derivats de la gestió de De la Rosa van fer que hagués d’abandonar aquell projecte mèdic per iniciar un repte nou.”\nEl repte actual del doctor Oliveró se centra a CIMA, Centre Internacional de Medicina Avançada, una entitat mèdica que va entrar en funcionament el 2003 i que pretén convertir-se en un centre de referència. “La majoria de clíniques i hospitals fan medicina curativa, mentre que CIMA té per objectiu la medicina preventiva amb la realització de tractaments de cirurgia ambulatòria de curta estada, basats en la qualitat i mitjançant tecnologia punta, aspecte clau de la institució. Fem diagnòstics ràpids i precisos gràcies a l’adquisició de la millor tecnologia, sobretot en escànners, i a uns professionals d’alt nivell. Aquesta rapidesa permet oferir als especialistes mèdics resultats en molt poc temps i reduir l’angoixa del pacient. En altres països europeus hi ha més consciència de la importància de tenir cura del cos i de passar per revisions anuals per prevenir patologies. La medicina preventiva pot estalviar molts diners a la sanitat perquè permet evitar l’aparició de malalties i haver de realitzar intervencions complexes i costoses. A major nivell cultural hi ha més consciència de la necessitat d’apostar per la medicina de la prevenció. Hi ha malalties asimptomàtiques que es poden detectar amb una revisió a temps. Tenir cura de la salut és invertir en temps de vida i en qualitat de vida.”\nI és que avui el metge internista està assumint una faceta fonamental de la medicina que és la prevenció: “El futur de la medicina ha de girar entorn del concepte de prevenció. Disposem de molts mitjans tècnics, analítics i humans per detectar de forma precoç patologies diverses i establir tractaments ràpids, senzills i poc traumàtics que permetin salvar la vida de la persona. Els escànners actuals permeten detectar tumors de pocs mil·límetres que poden ser extirpats i evitar que s’estenguin.”\nÉs una manera de veure la medicina que també beneficia el sistema sanitari en reduir el nombre de consultes, les proves complementàries… La medicina interna ofereix solucions a problemes que tenen diferents característiques col·laborant sovint amb els especialistes. De ben segur que les properes dècades l’internista continuarà sent necessari com ho demostra la tasca del doctor Oliveró en l’àmbit de la medicina interna i preventiva. És el professional mèdic més capacitat per oferir una assistència integral i de qualitat.\nPrevAnteriorDR. CARLOS OLIVERAS LEY\nSiguientePROF. DR. EMILI GIL-VERNET I HUGUETNext


ESTUDI ALICIA HERRERO | danza-educocreativa\nLa seu de l'estudi Alicia Herrero es troba a Xàtiva.\nEs tracta d'un centre inscrit a la Conselleria d'educació de la C. Valenciana. Codi central:\n46036611 Ofereix una formació en Arts de dansa i moviment iniciada al 2010.\nCompta amb diferents programes educatius propis com dansa Educocreativa, Gravidansa, Carpe Diem, així com un itinerari de formació professional i preparació per als estudis oficials de dansa.\nEl nostre programa vincula a les famílies a través de l'art i aposta per la Unió de diferents\nexpressions artístiques com la dansa, la música, el disseny i les arts escèniques. Seu de la jove\ncompanyia Innovatori de moviment, col·laboradora habitual de projectes artístics-educatius,\nsocials i solidaris.\nEducació en valors //intergeneracional// Interdisciplinari\nProgrames educatius per a cossos intel·ligents i ments creatives


Crema BB Green SPF 15. De la línia de cosmètica natural i urbana, protegirà i hidratarà la teva pell donant-li suavitat. Vegana i 100% natural.\nL'objectiu de la bb green crema és: unificar, corregir, il·luminar, protegir i hidratar.\nEls pigments naturals d'aquesta crema juntament amb els olis vegetals, proporcionen un acabat saludable i una lluentor natural. Amb una textura cremosa s'adapta a totes les pells, unificant el to i difuminant les petites imperfeccions.\nJuntament amb altres actius naturals, com ara, la mantega de Karite combat els signes de l'envelliment i protegeix la pell avant les agressions externes: els efectes nocius dels raigs UV i la pol·lució. L'extracte d'àloe vera juntament amb la jojoba i la llavor de raïm garanteixen una regeneració i hidratació òptima, garantint una bona flexibilitat i confort i aportant suavitat a la pell.\nApliqueu-la cada matí, sola o amb la crema booster. Estendre la crema amb els dits o amb l'ajuda d'una esponja petita o pinzell. Tot i tindre una cobertura lleugera cal assegurar-se d'estendre-la bé pel coll, vores dels llavis i el contorn dels ulls per tal que es fongui i s'integri bé amb la pell.\nAqua, Aloe Barbadensis Leaf Extract*, Caprylic / Capric Triglyceride, Titanium Dioxide, Glycerine, Prunus Amygdalus Dulcis Oil, Butyrospermum Parkii Butter*, Coco-Caprylate, Hydroxystearyl Alcohol, Hydroxystearyl Glucoside, Vitis Vinifera Juice, Tocopheryl Acetate, Jojoba Esters, Cetearyl Alcohol, Lauroyl Lysine, Mica, Iron Oxides, Silica, Polyhydroxystearic Acid, Sodium Stearoyl Glutamate, Benzyl Alcohol, Salicylic Acid, Sorbic Acid, Algin, Tocopherol, Sodium Dehydroacetate, Parfum**, Citric Acid, Limonene, Linalool.\nIl·lustració de Raül Guerrero (1982, Barcelona), lloc web.\nIl·lustra i dissenya el seu ideari basant-se en el món natural i científic. Fruit de la seva formació i inquietuds intel·lectuals, els seus treballs sempre han intentat oferir una mirada detallada i contemplativa.


Tàrrega celebrarà del 7 al 9 de desembre el 20è aniversari de la Fira d'Artistes - Nova Tàrrega\nTàrrega celebrarà del 7 al 9 de desembre el 20è aniversari de la Fira d'Artistes\nDilluns, 3 de desembre de 2018 a les 12:41h\nRosa Maria Perelló, alcaldessa de Tàrrega i presidenta de la Diputació de Lleida; i Carles Pascual, regidor de Promoció Econòmica; amb l’artista Guifré Urgell, autor del mural commemoratiu dels 20 anys de la fira, i una de les seves obres | Ajuntament de Tàrrega\nTàrrega enllesteix els preparatius de la 20a edició de la Fira d’Artistes i Activitats Tradicionals, del 7 al 9 de desembre. El certamen assoleix les dues dècades de trajectòria consolidant-se com un dels principals aparadors de l’art, el disseny i l’artesania a les terres de Lleida. Per celebrar els seus 20 anys, la fira ha encarregat a l’artista targarí Guifré Urgell (Yantrart Design) de pintar un mural commemoratiu de grans dimensions. L’obra reflectirà el singular estil d'aquest jove que treballa a nivell internacional personalitzant tot tipus de suports, accessoris, decoració, moda i complements amb espectaculars figures geomètriques i mandales. El mural romandrà exposat a l’Espai MerCAT de Tàrrega de forma permanent. Val a dir que el mateix edifici llueix ja un altre mural, el dels 10 anys del certamen, que realitzà el col·lectiu La Reserva.\nD’altra banda, i per primera vegada, la Fira d'Artistes impartirà tallers i demostracions a l'aire lliure, ja que hi intervé el foc. Un taller es basarà en la fosa de metall per fer clauers i penjolls de disseny exclusiu que commemoraran el vintè aniversari de la fira. Els participants podran obtenir-los i endur-se'ls a casa. També s’oferirà una demostració de forja tradicional, on el públic podrà veure com es treballa i moldeja el ferro. Els infants també hi podran participar forjant una petita eina. Tàrrega també posarà especial èmfasi en l'art com a teràpia per a fomentar l'equilibri personal o l'estímul de la creativitat. Els tallers de l'artista terapeuta Alba Torres o la conferència sobre educació creadora de Marc Gubern (La Títera Titelles) en són un exemple i estan adreçats al públic familiar.\nAprofitant com de costum el pont de la Puríssima i la proximitat de les dates nadalenques, la cita esdevindrà un pol de compres farcit d’al·licients. La singularitat dels articles que els artistes i artesans posen a la venda constitueix un dels seus màxims reclams. Al mateix temps, la capital de l’Urgell suma més atractius a la seva extensa oferta comercial, fet que també pot atraure més clients al teixit comercial de la localitat, tal i com manifesta Carles Pascual, regidor de Promoció Econòmica. Per la seva part, Rosa Maria Perelló, alcaldessa de Tàrrega i presidenta de la Diputació de Lleida, assenyala que la convocatòria ha esdevingut amb els anys una de les principals cites del calendari firal del territori.\n2.500 metres quadrats de recinte firal\nLa 20a Fira d’Artistes i Activitats Tradicionals ocuparà una superfície de 2.500 metres quadrats distribuïts entre l’Espai Fassina, l’Espai MerCAT i la plaça de les Nacions sense Estat. S’hi concentraran un centenar d’expositors que posaran a la venda creacions úniques en pintura, dibuix, ceràmica, escultura, orfebreria, fotografia, interiorisme, forja, tèxtil i manualitats entre altres disciplines. Una altra parcel·la es reservarà a l’alimentació artesana. Altres atractius seran els espais de manualitats de L'Esquirol i de labors de Sylvia & Laura Company, establiments de la capital de l'Urgell.\nLa proximitat de les dates nadalenques són moltes les iniciatives solidàries de col·lectius i entitats que es fan visibles al recinte firal. Cal destacar la presència de la il·lustradora barcelonina Mònica Planas, que ajuda la Fundació Institut Guttmann en favor de persones amb discapacitats físiques neurològiques. O l'atleta targarí Raül Arenas i les samarretes solidàries del repte "Sempre Endavant" per ajudar una noia amb mobilitat reduïda a publicar un conte. Calendaris benèfics de l'Associació Alba i l’Associació Alzheimer; productes de Comerç Just d'Oxfam Intermón; o artesanies de l'Associació Contra el Càncer i Dones Arrel completen aquest apartat.\nFotografia i novetats editorials\nD’altra banda, el fotògraf Jaume Solé i l’Arxiu Comarcal de l’Urgell prosseguiran a la fira per vuitè any consecutiu la confecció del fons d’imatges en 3D que reflecteix el perfil contemporani dels targarins i targarines. La idea, Retra(t)acció, documenta l'evolució de l’aspecte físic i l’estètica, esdevenint un prolífic treball etnològic.\nL’esdeveniment també acostuma a ser el marc de presentació de novetats editorials impulsades des del consistori. Enguany, i també dins el camp de l’art, s’hi farà la posada de llarg del volum 48 de la Col·lecció Natan, dedicat a l’obra gràfica de l’artista targarí Jaume Minguell Miret (1922 – 1991). La publicació es presentarà el diumenge 9 de desembre i esdevindrà el catàleg de la mostra que s’exhibeix sobre l’autor fins al 6 de gener a la Sala Marsà de Tàrrega.


L’Ajuntament i la PAH generen un espai de trobada per abordar l’emergència habitacional - Ajuntament de Rubí\nL’Ajuntament i la PAH generen un espai de trobada per abordar l’emergència habitacional La regidora d’Habitatge, Ànnia García Moreno, i la regidora de Serveis Socials, Yolanda Ferrer Polo, han compartit amb l’entitat la preocupació pel desnonament de famílies vulnerables https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/l2019ajuntament-i-la-pah-generen-un-espai-de-trobada-per-abordar-l2019emergencia-habitacional https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/l2019ajuntament-i-la-pah-generen-un-espai-de-trobada-per-abordar-l2019emergencia-habitacional/@@images/image/preview\nLa mediació de l’Ajuntament ha aconseguit aturar 22 dels 26 llançaments previstos l’últim mes (foto: Ajuntament de Rubí)\nLa regidora d’Habitatge, Ànnia García Moreno, i la regidora de Serveis Socials, Yolanda Ferrer Polo, s’han reunit aquest dimarts amb representants de la Plataforma d’Afectats per la Hipoteca (PAH) per tractar la problemàtica de l’emergència habitacional. En el decurs d’aquesta trobada, l’Ajuntament i la PAH han formalitzat la seva voluntat de crear un espai de treball permanent que serveixi per abordar les problemàtiques habitacionals del municipi i, alhora, permeti anticipar estratègies d’actuació conjunta en aquest àmbit. El col·lectiu ciutadà es troba acampat des d’aquest dilluns a la plaça de Pere Aguilera en protesta pels pròxims desnonaments previstos a la ciutat.\nLes representants de l’equip de govern han traslladat als membres de la PAH la seva preocupació compartida. "Tenim un objectiu comú, que és no deixar ningú al carrer. Des de l’Ajuntament estem treballant per acompanyar les famílies afectades i estem mobilitzant tots els recursos al nostre abast perquè no perdin l’habitatge o, en tot cas, puguin disposar d’una alternativa habitacional", ha explicat Yolanda Ferrer Polo.\nEl primer que fa la corporació local en casos de pròxim llançament és intentar aconseguir una moratòria mitjançant la presentació d’un informe de vulnerabilitat elaborat pels Serveis Socials municipals, i proposar un lloguer social per a les persones afectades que, en la majoria de casos, acaba sent denegat per la propietat privada de l’habitatge. Normalment, la mediació de l’Ajuntament serveix perquè els jutjats o bé la propietat aturin el desnonament ─de les 26 ordres de llançament emeses només el mes de setembre a Rubí, se n’han ajornat 22. Per a la resta de casos, els serveis municipals busquen alternatives habitacionals.\nA banda d’aquestes accions, des del Servei d’Habitatge també es gestionen prestacions d’especial urgència (PEUE) per possibilitar la permanència de la persona sol·licitant i de la seva unitat de convivència a l’habitatge o bé l’accés a una nova llar. Aquest 2021, s’han tramitat 58 ajuts d'aquest tipus.\nLa regidora d’Habitatge, Ànnia García Moreno, ha assegurat que "l’emergència habitacional és una de les nostres principals preocupacions, però és una lluita en què famílies i administracions locals no podem quedar-nos soles. Lamentem que la Generalitat no aboqui més recursos en aquest tema i que això acabi repercutint en una resposta lenta a la ciutadania vulnerable".


Els 10 anys dels blocs Vilaweb i el bloc de referència - Coc Ràpid\nEls 10 anys dels blocs Vilaweb i el bloc de referència\nQuan l’autora, fa uns anys, tancà el seu bloc deixà un buit que encara perdura; des del primer article que hi llegí m’atrapà la seva extraordinària frescor i modernitat escriptora, era el bloc “Registres particulars” (versió fonètica d’una complexa composició gràfica). La “Registres” era la creació d’un personatge inoblidable, una noia “que ja tenia una edat”, divertida, irònica, culta, intel·ligent, mestre del diàleg, crítica, commovedora quan ho volia; escriptora sempre; la “Registres” era la noia més urbanita de totes les noies del bloc. Cap pista mai no donà sobre la seva identitat, només la presentava la imatge insolent i divertida d’uns mitjons llargs multicolors i aquell “Registres particulars. (Perquè ja tenim una edat)”.\nEl bloc inoblidable. Romanen enganxats a la memòria les seves converses lapidàries, les presses per acabar un treball, el preu d’un pis que dia rera dia pujava de preu, el canvi d’ordinador o la petita i sorprenent història d’un bitllet de metro.\nSeria extraordinari retrobar la noia dels mitjons llargs multicolors en una entrevista per a celebrar els 10 anys dels blocs Vilaweb, i respectant-li el seu anonimat fer-li saber que aquells “Registres particulars” fou el bloc de referència de molts de nosaltres . Alguns dels antics lectors potser em direu que han passat primaveres i estius -no molts, us contestaré- i que ara aquella “Registres”és una altra – no us contradiré pas, però qui sap si en el racó d’un armari hi ha plegats un parell de mitjons llargs de molts colors.\n15 de setembre de 2014 a les 9:29 am\nHem passat estius i primaveres, i esperem veure una altra. La ‘Regis’ sempre ha estat un referent en aquesta casa de veïns. Ni tan sols podem rellegir els seus apuntaments, i com a celebració d’aquests 10 anys, seria magnífic poder recordar aquells escrits ……\n15 de setembre de 2014 a les 11:35 am\nOh lala… la Regis…quanta vida fresca!. En Selva deia: “Quan te l’acabes en vols més” Jo crec que ara ja publica amb nom i llinatges. VilaWeb va ser el seu camp d’ensinistrament i comunicació. Set , érem set les dones que vam irrompre amb ganes de frescor, vida, viatges i literatura, el bloguisme femení que alguns ens deien. Un temps inoblidable….


El gran llibre de les flors – Cavall Fort\nTant si voleu convertir-vos en experts en botànica com si us agraden les curiositats del món floral, llegir aquest llibre serà sens dubte un plaer. Començarem coneixent les diferents famílies de flors, la seva anatomia i quin paper tenen en la reproducció de les plantes. Per què tenen aquests colors tan cridaners? Per a què les utilitzem els humans? I, després, com si passegéssim per un jardí, ens aturarem a admirar les roses, les protees, els nenúfars, els gira-sols, les orquídies… però també les flors silvestres, les pestilents i les carnívores.


El Consorci d'Acció Social acull un curs centrat en el bullying\nComentaris tancats a 25 professionals de l’educació participen en un curs per prevenir i detectar el bullying\n‘L’armari pels abrics’ és el títol del curs que s’ha impartit al a la Fundació d’Estudis Superiors. Aquest curs s’ha centrat en la detecció i la prevenció del bullying, posant especial importància en l’assetjament escolar per motius sexuals o de gènere.\nAvui a Olot ha tingut lloc ‘L’armari pels abrics’, un curs centrat en detectar i prevenir el bullying. El curs s’ha impartit al llarg del matí a la Fundació d’Estudis Superiors i ha comptat amb la participació d’una vintena de professionals de l’educació.\nL’Associació barcelonina Candela ha organitzat el taller principal del curs. En aquest, s’ha aprofundit en l’assetjament escolar per motius sexuals o de gènere, centrant-se especialment en el col·lectiu de lesbianes, gays, bisexuals i persones transgènere, conegut amb les sigles LGBT.\nEl curs ha estat organitzat pel Consorci d’Acció Social de la Garrotxa i el Museu dels Sants que anteriorment ja havien realitzat tallers i xerrades a tres centres educatius de la Garrotxa. ‘L’armari pels abrics’ posa èmfasi en com prevenir i detectar el bullying per raons de gènere. S’han tractat temes com els estereotips, els judicis sobre la diversitat sexual i de gènere i també s’ha donat eines als assistents per fer front a aquest tipus de bullying.\nEl Gremi de Perruquers d’Olot i Comarca demana que no se’ls requereixi per anar als domicilis\nDavant l’ordre que els perruquers també han de tancar els seus negocis, alguns professionals s’han ofert per anar als domicilis a oferir els seus serveis. Davant aquesta constatació el gremi local ha emès un comunicat on alerta que aquestes feines només…\nSegons la darrera modificació de l'Ordenança de Recollida de Residus, llençar deixalles al contenidor que no toca pot suposar una multa de 300 €. Deixar una bossa a terra o fora del contenidor, 400€, si s'abandonen trastos vells a la via pública, la sanció…


VISITA A LA COVA URBANA DE TARRAGONA, 22 i 23 FEBRER 2020 - CET Tarragona\nVISITA A LA COVA URBANA DE TARRAGONA, 22 i 23 FEBRER 2020\nAventura Espeleològica a les entranyes de la terra i davall de la nostra ciutat\nDegut a que aquesta activitat a cridat extraordinàriament l’atenció de moltíssimes persones, hem ampliat a dos dies aquesta sortida, que es realitzarà els dies 22 i 23 de febrer 2020, en cada ocasió podran entrar 10 persones, que en aquesta ocasió quedarà restringida a les nostres sòcies i socis.\nSi hagués més demanda per part dels nostres socis ampliaríem els dies d’accés, si això es possible, per part de l’entitat gestora de la Cova Urbana la Societat d’Investigacions Espeològiques de Tarragona.\nLa Cova Urbana de Tarragona va ser un dels descobriments mes importants a la fi de la dècada dels 90. El 22 de Novembre de 1996, entren per primera vegada un grup d’espeleòlegs. Després de superar les galeries romanes baixen per l’esmentat pou d’uns cinc metres trobant una petita sala. Travessant uns regalims estalactítics que aparentment havien estat forçats descendeixen un nou ressalt de dos metres i finalment un pou d’uns set metres. Aquest darrer, acaba en un petit llac. Una mica més amunt, trobem una finestra d’un metre i mig de diàmetre que, un cop superada, dona pas a una sala amb un llac que abasta la quasi totalitat de la mateixa.\nDurant els dies que es van succeir, l’equip de recerca va anar creixent mentre que la Cova, guanyava dimensions. Josep Lluis Albiñana (membre fundador de la Societat d’Investigacions Espeleològiques de Tarragona, entitat que es faria càrrec més endavant de les exploracions de la cavitat), i molts mes que han contribuït a l’exploració .\nUn cop superat el llac “Benso” a través d’un pas sifonat, aconseguim una enorme sala inundada i farcida de grans blocs. Es calcula que pot tenir al voltant d’uns 900 m de superfície i una altura d’uns 18 o 20 ms.\nA la zona inferior de la sala, trobem la zona de la platja lloc on aprofitem per rentar els neoprens i el material al retorn. De la sala en qüestió començaven tot un seguit de galeries. Trobant-nos en un veritable “distribuïdor” de la cova. S’exploren totes elles: la “VIRAL“, la “PERVIRAL” la “PERONA” i també un sifó que dóna pas a la GALERIA ANTONIO CABEZAS. Vora d’aquestes, ens trobem amb “EL LABERINT“, un conjunt de galeries molt divertides.\nA l’extrem nord-est de la sala, una roca inestable, “LA BALLARINA“, ens indica el camí cap a la “SALA MAGINET“, a la qual s’arriba superant un parell d’estretors que transcorren per sota de les galeries “DEL FANG” i “DE LA DISCORDIA“. Tot explorant-les, trobem també una estretor infernal “L’ESFINTER” i la “GALERIA DE L’ESPERANÇA“, de dimensions còmodes però que de moment, acaba en una estretor que s’està intentant superar tot desobstruint.\nLa Sala Maginet, es lleugerament inferior en dimensions a la Sala Forner però d’estructura allargada. Al seu extrem nord-est, hi ha dues marmites que donen pas a una impressionant sala totalment submergida i que es va batejar amb el nom de SALA RIVEMAR, per desig del seu primer explorador Sergi Pérez.\nAl llarg dels següents anys, les exploracions segueixen. Es formen a dins de la SIET bussejadors per tal de poder després formar-los com a espeleo-bussejadors i poder continuar les exploracions sota l’aigua. Passa el temps i es segueixen descobrint mes galeries i sales. Es realitza la topografia de la cova força fotografies per documentar la mateixa. A petició de múltiples entitats es realitzen conferències i projeccions. Els diaris de la comarca constantment fan ressò dels avenços de les exploracions i, no deixa de créixer l’interès per part d’altres persones per a col·laborar en les recerques de la cova.\nEn 1999 la Federació Catalana d’Espeleologia atorga a la SIET el premi “MOSSEN NORBERT FONT I SAGUÉ” al millor treball de recerca realitzat a Catalunya, distinció que s’atorga anualment. Després de 13 anys del seu descobriment, la Cova se segueix explorant. Ara, es l’equip de espeleo-bussejadors format per Antonio Cabezas, Alberto Pradillo i Josep Ll. Albiñana els que s’endinsen a la Sala Rivemar a on a més s’han trobat dues galeries mes en fase de topografia i exploració.\nNormalment, la trobada és a les 9.30 h en una cafeteria dels voltants de la cova. Un cop tots els participants són presents, s’entra als vestidors per col·locar-se els vestits de neoprè. El recorregut té una durada variable en funció del nombre de participants i de l’agilitat del grup. En qualsevol cas i, com a molt, cap a les 13.45 h, tothom és ja al carrer.\nNo. Qualsevol persona sense cap tipus de minusvàlida física, pot accedir a les visites a la cova.\nL’edat màxima permesa es de 75 anys i malgrat que no hi ha fixada una edat mínima, si que cal mesurar un mínim d’1,50 m d’alçada.\nÉs preferible que se sàpiga nedar encara que sigui de forma elemental. En qualsevol cas, la cova esta instal·lada perquè si algú no sap, entre les cordes i l’ajuda dels guies, sigui un requisit fàcilment superable. Tampoc cal saber bussejar. Els dos petits passos sifonats, se superen amb cordes guia. A més els monitors ajuden a superar-los donant la ma al visitant.\nAl voltant de 3 hores i mitja si bé, aquest temps pot escurçar-se o allargar-se en mitja hora depenent del numero de visitants del\ngrup, així com de les aptituds dels mateixos.\nEls grups d’entrada han de ser d’un mínim de 5 persones i d’un màxim de 10. Si hi hagués més participants, s’haurien d’organitzar a raó de 10 persones per dia o en més caps de setmana.\nNosaltres posem els neoprens i els cascs amb il·luminació.\nCalçat esportiu (botes de muntanya o “bambes”) amb sola consistent que tingui un dibuix adequat. Són especialment recomanables les botes d’aigua de canya alta. Per raons de seguretat, no es permetrà l’entrada a ningú que no porti el calçat adequat. NO S’ADMETRÀN ESCARPINS DE CAP MENA.\nBanyador i un joc de roba interior eixut per a la sortida.\nUn joc de calçat de recanvi per a la sortida.\nEls mitjons per entrar a la cova haurien de ser gruixuts i preferiblement de llana o fibra tèrmica. Si no en teniu, amb uns mitjons normals podeu anar bé ja que l’aigua no es freda (18º). També cal portar un joc de recanvi per a la sortida.\nTovallola, pinta, etc.\nAltres estris: Podeu portar càmeres de fotos i/o vídeo sempre que siguin submergibles o si més no, “mullables”, això no obstant, la SIET no es fa responsable de las seva pèrdua i/o deteriorament.\nHaureu de portar el “consentiment informat” adjunt, degudament signat.\nEls menors d’edat, hauran de portar PERMIS PAT. MENORS signat per tots dos juntament amb la fotocòpia dels seus DNI. Aquesta autorització cal portar-la fins i tot, en el cas que els tutors acompanyin el menor en l’activitat.\nLa cova, és àmplia. Moltíssim més que qualsevol habitatge. És per això que no s’experimenta cap procés de nervis per aquests motius. En qualsevol cas, els guies estan suficientment experimentats per detectar qualsevol accés de pànic que es pugui produir. En aquest cas, s’acompanya a la persona en qüestió a la sortida.\nTan sol passos i sales inundadades que estem explorant actualment presenten un risc mitjà/alt, però en cap cas es porta als visitants a aquestes zones. Per aquest motiu, la visita a la Cova es una activitat força segura.\nOFERTA SOCIS C.E.T\nInclouen assegurança, vestit de neoprè, casc amb il·luminació i els guies.\nPer al col·lectiu de socis del C.E.T. i membres de la seva unitat familiar (esposa i fills) aplicarem un import de 30€/persona. Tanmateix, els visitants a la Cova, gaudiran d’un preu especial de 5€ en la compra del darrer llibre que vàrem editar sobre la Cova.\nAltres acompanyants no socis aliens a la unitat familiar tindran un preu de: 40€/persona. (Aquesta opció no aplica, ja que nomes serà pels nostres socis i familiars).\nEls visitants que tinguin en vigor la tarja de la FEEC nivell “C” o superior, tindran un descompte de 9,74€ del preu abans indicat.\nCas de que algun visitant porti el seu equip (casc i/o neoprè) no tindrà cap mena de descompte.\nTotes les fotografies i video que s’ofereixen en aquesta pagina web, son dels dies 9 i 10 de novembre on van entrar les nostres socies i socis, aixi com alguns seguidors dels CET.\nLa normativa i recomanacions habituals de les nostres sortides no apliquen en aquest cas, ja que es tracta d’una activitat especial.\nÉs una activitat que realitza el SIET de forma especial pel Centre Excursionista Tarragona.\nMOLT IMPORTANT !!! Recordeu que en aquesta ocasió només es possible poder entrar a les nostres sòcies i socis. I previament heu de contactar amb secretaria del Centre Excursionista Tarragona abans de realitzar cap pagament, via telèfon 977 240 250, dimarts i dijous de 19 fins 21 hores o bé per correu electrònic info@centreexcursionistatarragona.com.\nSi no es possible passar pel nostre local social (secretaria), podeu fer una transferència amb el concepte COVAURBANA i el vostre nom complert, a més heu d’enviar un correu electrònic donant les dades que en cada cas fan falta, afegint l’arxiu acreditatiu de la realització de la transferència.\nResponsable de la sortida: Jordi Aluja. 660 894 138.\nLloc: Carrer Gasometre de Tarragona\nData fi: 23/02/2020\nHora de trobada: 09:15 h\nLloc de trobada: Bar Pallars, c/ Gasometre, n 26.


Establir-se per conèixer el nombre o obtenir una estimació aproximada d’usuaris de Bitcoin a totes les parts del món actualment pot ser descoratjador. Això és en part pel pseudonimat i les possibilitats dobles o triples que un usuari dupliqui adreces o no estigui actiu amb una, etc..\n1 Comptant empreses\n2 Usuaris de Bitcoin a Amèrica del Sud\n3 Figures projectades\n4 Les transaccions de Bitcoin creixen\n5 Per què és important comptar els usuaris\nEn comparació amb el 2014, quan es va informar que més de 64.000 empreses van acceptar pagaments en bitcoins a tot el món, la xifra sí canviat a, com a mínim, més de 100.000 comerciants el 2015.\nCitant una Junta de la Reserva Federal 2014 Antecedents tècnics i anàlisi de dades, Banc Santander assenyala que alguns càlculs aproximats suggereixen que la base d’usuaris de Bitcoin s’ha duplicat cada vuit mesos durant els darrers tres anys, impulsant el creixement del volum de transaccions.\nmalgrat això, Desenvolupador bàsic Peter Todd Va dir que tant ha canviat des del 2014 que els índexs no es poden aplicar ara:\nVa afirmar a través de Twitter:\n“Al 2014, aquesta estimació probablement era més raonable, perquè l’ús de Bitcoin era més senzill. Per exemple, un usuari de cangeip amb prou feines fa cap transacció (txs). De la mateixa manera, hi ha molts inversors "Usuaris de Bitcoin" tot i així, totes les seves empreses continuen en intercanvis “.\nAra, diu, no és fàcil fer una estimació aproximada dels usuaris de Bitcoin perquè “… hi ha una correspondència d’usos n: m a les transaccions, i ni tan sols sabem si nn”.\nUsuaris de Bitcoin a Amèrica del Sud\nEl banc brasiler Santander va respondre amb un rotund “Sí” recent a Bitcoin a la pregunta del seu informe sobre quins títols A BITCOIN O NO A BITCOIN? La seva direcció s’ha reunit amb inversors locals, inclòs el CEO de Mercado Bitcoin, l’empresa de corretatge de Bitcoin més antiga i més gran d’Amèrica Llatina, Rodrigo Batista.\nSegons Santander, el brasiler Mercado Bitcoin té 150.000 clients. Hi ha indicis que aquesta xifra ha anat augmentant, augmentant el sobtat interès per Bitcoin a tota la regió d’Amèrica del Sud.\nLa crisi a Veneçuela va empènyer el comerç de la moneda digital a la seva sempre alta taxa de Localbitcoins que supera els 2,4 milions de Bs setmanals. Així com a Brasil, ha millorat darrerament fins als 250.000 dòlars setmanals. L’Argentina continua sent propensa a ser possiblement la més propensa a adoptar Bitcoin com a nació, mentre que a Colòmbia i a Nova Zelanda han sorgit nous intercanvis intercanvis en Bitcoin va arribar a superar els 200 milions de dòlars setmanals.\nL’any passat, el conseller delegat de Xapo, Wences Casares, que va crear el primer proveïdor d’internet d’Argentina i posteriorment va vendre la seva empresa de corretatge en línia al Banc Santander per 750 milions de dòlars el 2000, suggerit hi ha 10 milions d’usuaris de Bitcoin i s’esperava que la xifra es multiplicés per cinc a finals del 2015.\nL’any passat, un informe de Juniper Research va trobar que el nombre d’usuaris actius de Bitcoin a tot el món arribaria als 4,7 milions a finals del 2019, per sobre dels poc més d’1,3 milions del 2014, tot i que l’informe “El futur de la criptomoneda: Bitcoin & Impacte Altcoin & Oportunitats 2015-2019”Argumenta que l’ús continuarà dominat pel comerç de canvi, l’adopció al detall restringida en gran mesura a la demografia relativament nínxola.\nL’autor de l’informe, Windsor Holden, va assenyalar que, tot i que els volums mitjans de transaccions diaris han augmentat al voltant d’un 50% des del març de 2014, les indicacions indiquen que gran part d’aquest creixement es deu a nivells més alts de transaccions per part d’usuaris establerts, en lloc de qualsevol augment substancial en l’adopció dels consumidors..\nLes transaccions de Bitcoin creixen\nSegons el recompte d’usuaris de Blockchain.info basat en la cartera Blockchain, a la seva plataforma hi ha uns 8,8 milions d’usuaris registrats de Bitcoin. Una mirada més detallada mostra que el salt va començar a principis del 2014, passant de 500.000 usuaris a més d’1,5 milions d’usuaris en sis mesos.\nNomés aquest any s’ha produït el nombre més alt de transaccions Bitcoin confirmades diàriament. Va assolir el màxim històric de 276, 448 el març de 2016 i gairebé es va repetir el mateix a 274, 486 l’octubre de 2016.\nPer què és important comptar els usuaris\nDefinir qui és un usuari també pot ser complicat. Pot ser algú que utilitzi Bitcoin cada dia per fer transaccions normals o per fer una compra a darknet, independentment del període de temps en què es va mantenir la moneda. O pot ser algú que utilitzi Bitcoin ocasionalment o només en tingui una fracció. Altres consideren un usuari com algú que està disposat a acceptar-lo com a forma de pagament o comerciar amb ell.\nQualsevol que s’apliqui la comprensió d’un usuari, intentar posar un límit al nombre d’usuaris és possiblement posar un segell a la conjectura que poden tenir molts usuaris o entusiastes actuals sobre la visió que l’ús de Bitcoin està creixent. Això és important per mantenir a ratlla la confiança.\nTot plegat, juntament amb l’atenció mediàtica que està obtenint Bitcoin, així com els casos d’ús en desenvolupament de la seva tecnologia Blockchain subjacent, no només com a sistema de pagaments al consumidor, sinó com a vehicle d’inversió, són indicis del creixement de l’ús i podríem dir amb raó que Bitcoin va corrent principal. Tot i això, el nombre exacte dels seus usuaris encara es podria considerar indeterminat.\nAltres qüestions en curs amb el debat és la creença que el més important és si la infraestructura es fa més forta i si l’activitat de la xarxa creix. Altres pensen que la infraestructura ha de continuar construint-se fins a un punt d’inflexió en què Bitcoin serà l’opció òbvia, cosa que la gent no intenta esbrinar.


Campanya Banca Armada a les juntes d’accionistes 2020: atureu les vostres inversions en el negoci de la guerra!\nRESUM INTERVENCIONS 2020\nEls principals bancs espanyols ja han celebrat la seva junta d’accionistes anual. I un any mes, la campanya Banca Armada ha denunciat la inversió que fan en el negoci de la guerra.\nDegut a les mesures de prevenció de la #Covid-19, les juntes d’accionistes de Banc Sabadell (26 març), Bankia (27 març) i Banc Santander (3 abril) s’han portat a terme de forma telemàtica, pel que les activistes han intervingut de forma virtual (només van poder assistir de forma presencial a la del BBVA, celebrada a Bilbao el passat 13 de març). De moment, CaixaBank ha ajornat la seva junta d’enguany.\nEnguany les activistes de la campanya han realitzat un vídeo per a cada junta en línia per difondre a xarxes el contingut de la denúncia.\nBanc Santander segueix invertint en almenys 15 empreses del negoci de la guerra\n“Activitats tacades de sang, vermella, com el seu color corporatiu”. La campanya Banca Armada va denunciar les polítiques d'inversió i finançament que aquesta entitat bancària continua desenvolupant en empreses d'armament.\nEn una carta adreçada a la presidenta, Ana Patricia Botín-Sanz de Sautuola O'Shea i al consell d’administració de l’entitat, Eduardo Aragón, membre del Centre Delàs d’Estudis per la Pau i Gemma Amorós, de SETEM Catalunya, activistes de la campanya Banca Armada, van assenyalar que Banc Santander continua invertint o concedint crèdits a una sèrie d'empreses vinculades amb el negoci de la guerra, el disseny i manteniment d'armament nuclear, la militarització i la securitizació de les nostres fronteres i societats.\nLlegiu la Nota de Premsa de la junta de Banc Santander\nLlegiu la Nota de Premsa Bankia i Banc Sabadell\nEl BBVA és el banc d’Espanya amb més inversió en el negoci de la guerra i augmenta el seu finançament en les armes nuclears\nActivistes de la campanya Banca Armada van denunciar que el BBVA és el banc de l’Estat espanyol que més inverteix en el negoci de la guerra. En el marc de la junta d’accionistes que aquesta entitat bancària va celebrar a Bilbao, dues activistes de la campanya van intervenir representant 26 accionistes crítiques (el que representen 386.852 accions).\nEdu Aragón, membre del Centre Delàs d’Estudis per la Pau i i activista de la campanya, va destacar que la pròpia política d’inversions del BBVA, en matèria de defensa, indica que l’entitat «no invertirà ni oferirà serveis financers a empreses relacionades amb armes que es consideren controvertides: mines antipersones, armes biològiques, químiques, bombes de raïm i armes nuclears», mentre la realitat és que aquest banc ha destinat 4.450 milions d’euros al finançament de la indústria armamentista, sent, un any més, el banc de l’Estat espanyol que lidera el rànquing d’inversions a la indústria armamentista i contribueix al manteniment de les armes nuclears, augmentant el seu suport en empreses involucrades en la fabricació d’armament nuclear.\nNota de Premsa Junta BBVA\nConsulteu la intervenció 1 i la intervenció 2 de les activistes de\nHan participat en els vídeos Junta d'accionistes 2020:\nEdgard Vega - Membre del Centre Delàs d'Estudis per la Pau


Més de 200 altes a pacients amb coronavirus en només un dia - Altaveu el diari digital d'Andorra\nMés de 200 altes a pacients amb coronavirus en només un dia\nEs comptabilitzen 206 recuperats de la Covid-19, fet que, de retruc, ha fet davallar de forma considerable els pacients actius, fins a 666\n11/01/2021 (19:24 CET)\nEn les darreres hores, els casos actius de persones amb coronavirus han sofert una considerable reducció. El fet que s’hagin combinat que s’ha donat l’alta a més de 200 pacients amb un nombre de nous positius reduït (29 des del diumenge), ha propiciat que els malalts afectats tornin a situar-se per sota dels 700, després de diversos dies d’escalada contínua.\nAixí, i segons ha explicat el ministre de Salut, Joan Martínez Benazet, en les darreres hores s’han detectat únicament 29 casos nous. Tot i això, ha admès que la mitjana dels darrers dies és molt més elevada. 64,3 si es compten les últimes tres jornades i 66,8 si s’agafa com a referència cinc. Es tracta d’una xifra que, al seu entendre, suposa una “certa estabilitat del rebrot” i ha indicat que “sense el que ha passat a Sant Vicenç d’Enclar les xifres serien molt més contingudes”. Benazet ha advertit que malgrat això, “és obligatori seguir sent prudents i limitar les interaccions socials”.\nAquests nous casos eleven a 8.662 el total de pacients diagnosticats amb la Covid-19 a Andorra. D’aquests, 7.825 corresponen a la segona onada encetada al juliol. D’ells, 86 han acabat perdent la vida.\nEn les darreres hores s’ha accelerat de forma notable els pacients que s’han recuperat de la malaltia. S’han pogut donar fins a 206 altes. Combinat amb els nous diagnòstics, això suposa una important davallada dels casos considerats actius. Dels 843 de diumenge s’ha passat a 666.\nD’aquests, 23 es troben hospitalitzats, sense cap canvi en comparació a diumenge. 18 persones estan a planta i cinc a la unitat de cures intensives, tres dels quals amb respiració mecànica. A l’àrea Covid del Cedre es mantenen 22 padrins, dels quals un provinent de l’Albó, deu de Sant Vicenç d’Enclar i onze de Salita. Un dels pacients d’aquest darrer centre ha pogut tornar a la residència escaldenca.


Govern i comuns busquen solucions per posar fi a les esllavissades originades en terrenys privats - FÒRUM.ad\nGovern i comuns volen posar fi a la regularitat amb la qual es registren esllavissades de terres i pedra en carreteres secundàries. Una situació amb què el COEX conviu habitualment, amb algunes de les vies ja completament identificades i afectades per camins privats. Ha estat el cas de les que s’han registrat aquest mateix cap de setmana a la Peguera i a Ós de Civís. Una via aquesta darrera en la qual s’actua habitualment.\nActuacions per esllavissades en dies de pluja intensa són un servei habitual per al COEX que ja té alguns punts identificats com a habituals. És el cas de les carreteres de la Peguera a Sant Julià i la d’Ós de Civís.\nAquest dimarts es duien a terme les darreres tasques de neteja de la carretera de la Peguera que aquest diumenge va patir novament les inclemències del temps.\nEl servei d’explotació de carreteres ha hagut d’actuar per retirar el gran volum de terra i pedres acumulats a la calçada per permetre la circulació de vehicles. La freqüència d’esllavissades en vies com aquestes i en la resta de parròquies és una de les problemàtiques amb què treballen el COEX i el Govern que busquen potenciar la implicació sobretot dels privats.\nEl cap del COEX, David Palmitjavila, explica que “en el cas de Sant Julià, com en altres zones d’Andorra, estem veient que hi ha carreteres privades que no estan ben mantingudes i tenen una conseqüència sobre les carreteres secundàries”. “Estem en relació amb els comuns per veure totes les millores que es poden fer en aquests petits trams perquè les nostres actuacions siguin més eficaces i no haguem de sortir cada dos per tres”, afegeix.\nTambé són habituals les esllavissades de terra i pedres a la carretera d’accés a Ós de Civís on actuen sempre en primera instància per proximitat.\nSegons indica Palmitjavila, “les primeres actuacions que es fan, ja sigui de bombers o altres intervencions, normalment sempre es demana primer l’actuació de l’estat andorrà perquè tenim una relació de bon veïnatge i també de proximitat”.\nEl COEX fa prop d’un centenar d’actuacions d’emergència l’any, una tasca important ja sigui durant grans nevades com en afectacions naturals. Tot plegat a través d’un servei que es redirecciona segons la meteorologia i amb la col·laboració d’altres cossos especials.\nNotícia Anterior: Andorra la Vella dona eines a la gent gran en un taller de gestió emocional de l’estrès del confinament\nSegüent Notícia: Emma Roca, protagonista a la nova sèrie de TV ‘World’s Toughest Race. Eco-Challenge Fiji’


» Bones perspectives per 2018 Apartaments Rurals Garrotxa\nBones perspectives per 2018 Apartaments Rurals Garrotxa\nInici / Notícies / Bones perspectives per 2018 Apartaments Rurals Garrotxa\nBones perspectives per 2018 Apartaments Rurals Garrotxa. L’entrada d’any serà un dels caps de setmana amb més demanda turística de la temporada i els allotjaments de la comarca han penjat el cartell de complet i fins i tot s’espera que el percentatge pugui acabar pujant. No és significatiu que l’ ocupació a Mas Ombravella per aquestes dates estigui tancada a les vendes, ja que històricament, el cap d’ any es reservat amb molta antelació.\nCada vegada més turistes escullen la Garrotxa per menjar-hi els raïms. Aquest 2018 no serà menys i també es repetirà la tònica dels últims anys en el sector turístic en general, ja acostumat a penjar el cartell de complet en aquestes dates. La previsió pel dissabte i el diumenge és del 77%, però durant la nit de cap d’any, de diumenge a dilluns, s’espera que arribi al 97%. Fins i tot s’espera que pugui superar aquesta xifra, facilitada per Turisme Garrotxa.\nLa xifra d’ocupació per l’última nit de l’any serà molt similar a la de l’any passat que se situava al 98%. Turisme Garrotxa assegura que el cap d’any a la Garrotxa s’ha anat consolidant com una opció més pels visitants.\nEls allotjaments amb més demanda són els càmpings i les cases de colònies que a hores d’ara ja es troben al 100%. Els hotels i pensions es troben al 96% i el turisme rural també frega el cartell de complet.\nEsperem i desitgem un bon auguri per la propera temporada a tots els empresaris turístics de la Garrotxa i esperem un bon tancament d’ any.


El 10% del pressupost, per tomar cases il·legals de Biniatzent d'Alt\nPSM-IV demana la dimissió de l'exbatle Bernadí Coll\n3 min. Mancor. 05/12/2013 14:51\nEls tribunals anul·laren l'octubre del 2010 tres llicències d'obres que l'Ajuntament aprovà en el mandat de l'exbatle Bernadí Coll, entre el 2004 i 2006. La justícia, a més, condemnà l'Ajuntament a esbucar dues construccions il·legals.\nDes de PSM-IV local, el grup majoritari a l'oposició municipal, denuncien que l'exbatle "ha faltat a la veritat sobre qui hauria d'assumir el cost de l'enderrocament, perquè l'exbatle va insistir que recauria damunt el propietari de les cases", explica el regidor Guillem Villalonga.\nQui hauria de pagar les despeses\nDes del govern municipal han defensat durant anys que serien els propietaris els que haurien de pagar les despeses de les demolicions. "Des de l'inici del contenciós als jutjats ens hem trobat amb informació oculta i hem demanat explicacions reiteradament a l'equip de govern, però sempre hem rebut la mateixa resposta", afegeix Villalonga.\nNo fou fins al 6 de novembre que els regidors populars del govern municipal informaren el ple del projecte de demolició d'un dels dos habitatges que preveu la sentència, que haurà de pagar l'Ajuntament. "El projecte té un valor inicial aproximat de 114.000 euros, que haurà de pagar el poble", expliquen des del PSM-IV. Una suma que no és precisament petita, si es té en compte que representa prop del 10% del pressupost municipal.\nEl projecte que haurà de pagar l'Ajuntament té un valor de sortida de prop de 114.000 euros i les obres de demolició hauran d'estar acabades abans de dia 1 de març de 2014.\nPer això, PSM-IV sol·licità ahir un ple extraordinari "per demanar que l'Ajuntament es disculpi amb el poble per la mala gestió d'aquest cas, que s'informi de quines partides pressupostàries es retallaran per poder fer front als costos, que d'entrada ascendeixen a 114.000 euros". A més, els regidors de la formació demanen "la dimissió de l'exbatle pel PP com a conseller insular, atès que les llicències d'obres es varen aprovar sota el seu mandat".\nDes del PSM-IV de Mancor adverteixen, així mateix, que "aquesta quantitat pot ser tan sols la primera part d'un seguit de doblers que l'Ajuntament haurà de pagar". I és que existeix la possibilitat que l'afectat pels enderrocaments presenti una demanda per danys i perjudicis contra el Consistori, que seria el respobsable d'haver concedit llicències d'obra que la justícia considera il·legals.\nEls econacionalistes, a més, volen deixar constància d'allò que consideren una "casualitat". I és que l'exbatle Bernadí Coll va abandonar el càrrec a l'Ajuntament quan "aparentment els terminis legals deixen Coll fora de qualsevol responsabilitat".


Magna celebratio MMXII: Programa de mà | Aracne fila i fila\n← Psique i Cupido amb cartolines! Mona de Pasqua! →\n18 thoughts on “Magna celebratio MMXII: Programa de mà”\nMargalida Capellà Soler 9 abril 2012 at 09:04\nTeresa, tens tota la raó la Magna Celebratio ja és pràcticament aquí i amb molts bons auguris! Continuar un projecte així, nascut com a pràctica compartida a Aracne fila i fila, no és fàcil i menys anar-lo enriquint cada any! Realment és un moment únic per retrobar-nos presencialment i compartir una experiència inoblidable, com ens ho demostren els exalumnes en aquesta nova edició.\nDemà a la tarda en Josefet vindrà a l’institut Premià de Mar a fer un taller d’escriptura romana, supervisarà la nostra plantació de papirs que en Ramon Pradas ens cuida i dia 24 vindrà l’Albert Anglès a instruir-nos sobre les tauletes de Vindolanda. Començarem a practicar els jocs romans també! etc Quina emoció!\nEulàlia 10 abril 2012 at 09:45\nJa estic desitjant anar a la Magna! Mai he anat i segur que serà molt interesant i entretinguda.\nJordi Berdún 10 abril 2012 at 10:05\nEnguany, el festival comptarà amb molta professionalitat i amb un nou emplaçament pels nostres Ludi Romani i Schola . Això vol dir que anem in crescendo i això és bona senyal. Crec i espero que aquest any serà molt emocionant, més que anys anteriors. No sé perquè , però és una ”corazonada”.\nA més, la participació d’aquells discipuli discipulaeque que ja no són al centre, també s’ha d’agraïr. Pensant que estaran fent una cosa superior al IES i amb la feina que tindràn, ho deixaran quasi tot per acompanyar-nos en aquestes jornades on es viu l’esperit romà.\nEspero i desitjo que el temps ens acompanyi.\nJordi Berdún 10 abril 2012 at 10:09\nP.S Em semblaria força bé ampliar la informació sobre la política romana. És força interessant perquè avui en dia qui estudia per ser advocat o notari, ha de començar pel dret romà i utilizar el seu vocabulari. Tenir un petit ventall d’idees d’aquest àmbit no és que em cridi molt l’atenció, però savent que els aspectacles romans i sobretot els grecs, eren força importants , doncs també li hem de donar una petita porció d’importància.\nMarina Garcia 10 abril 2012 at 10:14\nAquest any, per la nostre part, la magna fara un canvi, amb el canvi de situació. El fet que estiguem a la plaça Font i Cussó farà que vingui més gent i que no ens molesti tant el soroll del transit que passa per la part de baix.\nJo ja tinc moltes ganes que arribi aquell cap de setmana per poder participar en tot el que es pugui, ja que es una esdeveniment molt gratificant.\nEulàlia 11 abril 2012 at 10:24\nSi us sembla bé, jo m’ofereixo per fer de discipula maior i la meva germana farà de discipula menor. Assistirem el dissabte.\nMargalida Capellà Soler 11 abril 2012 at 15:20\nAixí m’agrada, Eulàlia! A més volies estar en el taller d’escriptura grega! Teresa, tindràs feina!\nTeresa Devesa i Monclús Post author 12 abril 2012 at 00:39\nQue bé, Eulàlia, ja us imagino amb la Carla assajant la presentació. Segur que també gaudireu del suport de la mare, oi? Us apunto, doncs, per a les sessions de dissabte al matí i a la tarda. Un cop tingui tots els oferiments -alguns m’ho han dit directament i no a través del bloc- ja faré la distribució de participants. Aneu estudiant el text, que no us n’escapeu… Ah, i et guardo un lloc també a l’apartat del ludus grammaticus. No podria ser d’altra manera per a l’autora de la sèrie “Què se n’ha fet del grec?”.\nMargalida, benvinguda sigui aquesta feina, que la faig amb molt de gust. Què t’he de dir a tu, oi? Només espero, com bé diu el Jordi, que el temps ens acompanyi.\nLes ganes de la Marina i la “intuïció” del Jordi ajudaran segur.\nirina 13 abril 2012 at 08:23\nel magna celebratio es una bona manera d’aprendre més coses que no sabiem dels romans, quines eren les seves costums, etc. Penso que és un festival força divertit i que val la pena anar-hi.\nbalart.andrea0920 13 abril 2012 at 08:35\nSalve! no he estat mai al magna celebratio però pel que és diu sembla molt divertit.\nZícora 16 abril 2012 at 12:54\nSi us sembla bé, jo m’apunto a fer els jocs romans.Respecte el día, em van tots bé.\nMichelle 16 abril 2012 at 13:15\nAquest és el primer any que participaré en la magna celebratio tot i que l’any passat ja vaig fer un tomb per allà i sé una mica del que es tracta. Suposo que amb la xerrada de demà sobre la magna, hem quedarà bastant mes clar.\nTrobo que és un esdeveniment cultural i lúdic que enriqueix els nostres coneixements tant llatins com grecs i que a mes a més, ens fa passar una bona estona tant als qui estarem a les parades com la gent que vindrà a la magna.\nPer finalitzar dir que espero que sigui una experiència inoblidable i qui sap, que torni l’any vinent amb mes ganes! Fins aviat.\nCarla Pallach Ros 16 abril 2012 at 13:28\nCada cop la “Magna Celebratio” és més a prop, i cada cop tinc més ganes de participar-hi! Serà molt divertit conèixer gent nova i, a més, tornar a disfressar-nos de romans i romanes i utilitzar les tauletes de cera i els papirs.\nI, com ja heu dit, aquest any ens han canviat de lloc i estarem en un lloc molt millor ja que podrem fer les acyivitats sense el molest soroll del trànsit que hi havia l’any passat.\nTambé, em sembla genial que hi hagi antics alumnes que hi participin!\nAdéu!!! Fins el dia de la “Magna””!!!\nTeresa Devesa i Monclús Post author 16 abril 2012 at 20:39\nIrina, Andrea, Zícora.. sigueu benvingudes! Suposo que la Marga ja us ha apuntat a la llista.\nMichelle i Carla, demà la Clara, del Museu, us farà una sessió general, però si encara us queden dubtes de l'”Schola”, podeu preguntar-m’ho un altre dia o a la sessió preparatòria que farem la setmana entrant.\nMargalida Capellà Soler 17 abril 2012 at 06:41\nIrina, Andrea, he entès que participaríeu a la Magna, però com a visitants i reporteres de la celebració; en canvi, la Zícora participarà activament en els tallers (Ludi Romani et Ludus Gammaticus) veritat? També les vostres famílies vindran i en gaudiran. Si no és així, ja m’ho direu!\nZícora 17 abril 2012 at 10:25\nJo aniré a la Magna Celebratio el dissabte amb el meu pare, que també anirà disfrassat de gladiador romà. I el diumenge amb la mare.\nPingback: Aracne fila i fila » Blog Archive » El pèplum, la nova tendència\nPingback: Taller d’escriptura amb calamus amb Josefet Fuentes | El Fil de les Clàssiques


Casal Ocell Negre: Sant Jordi 2010\nCom cada any, des del casal Ocell Negre vam muntar paradeta de llibres, roses i roba a la Plaça Sant Joan de Lleida. La jornada estava envoltada pels preparatius de la consulta per la independencia del diumenge següent, 25 d'abril.\nAquest any, en lloc de fer punts de llibre vàrem tornar a regalar enganxines, i aquest cop dedicades al centenari del nostre poeta Màrius Torres.\nEnguany les grans novetats literaries eren el llibre d'EPOCA, dels companys de l'editorial el Jonc, i el manual Noguera, 17 excursions en BTT. Tots dos llibres escrits per membres del casal.\nDurant la tarda es va realitzar un acte de la consulta a la Plaça Sant Francesc, on va intervenir la bastonada del Pla de l'Aigua, polítics i músics ponentins com en Xavier Baró, l'Àngel Ot i el fill del mestre.\nDurant lo dia vam poder gaudir de bon temps fins que a última hora de la tarda va ploure molt i va fer tancar la diada.\nEls diferents col·lectius de l'esquerra independentista de la ciutat vam participar de la venda i difussió, igual que d'altres col·lectius com IPCENA, La Maranya, Lleida decideix o la CNT també van muntar parada.\nParada del col·lectiu Ipcena:\nParada del col·lectiu La Maranya:\nParada del col·lectiu Lleida decideix!:\nImatges de la ballada dels bastoners durant l'acte de Lleida decideix a la Plaça de Sant Francesc:


Plantilles Gratis Calendari Mural 2017 tipus revista en Català\nPlantillas Recursos By David Carnero / 29/08/2016\nSi vols descarregar la plantilla de calendari mural gratis de 2016, fes click aquí\nPlantilles Gratis Calendari Mural 2017 tipus revista per imprimir\nEls calendaris murals tipus revista (o calendaris amb enquadernació grapada) són una excel·lent manera de donar a conèixer la teva empresa i de fer-te present en l’entorn quotidià dels teus clients i clients potencials. El calendari de paret, per les seves pròpies característiques, cal ubicar-lo sempre en un lloc ben visible (sigui en un entorn de treball o en un domicili) amb la qual cosa la teva marca estarà ben present i a la vista de tots durant tot l’any.\nI no ens referim només a la visibilitat del logotip de la teva empresa: pensa en l’exposició que aquest tipus de calendari pot significar per als teus productes: a partir d’una dotzena d’atractives fotografies dels teus productes més destacats pots obtenir un catàleg-calendari que mostri durant tot un any allò que desitges vendre… certament, la inversió que puguis fer en la maquetació i impressió d’un calendari de paret, valdrà la pena. T’animem a que la facis!\nSi vols saber preus d’imprimir calendaris murals tipus revista, fes click aquí\nPer posar-te les coses fàcils, per a això hem preparat aquesta plantilla gratis de calendari mural 2017 ;-)\nLa plantilla està preparada perquè l’obris amb Adobe Indesign. Es tracta d’un arxiu .idml, de manera que podràs obrir-la igualment encara que utilitzis versions antigues d’Indesign. Veuràs que no inclou imatges, només la base de maquetació del calendari: la idea és que tu mateix/a hi posis les teves pròpies fotografies (per exemple dels teus productes, com dèiem abans) de manera que el puguis personalitzar al teu gust. A més, per poc que coneguis l’Indesign et resultarà fàcil modificar els estils (colors, tipografies) dels noms dels mesos i els números dels dies. I si no saps quines imatges incloure i/o no tens ganes de buscar-ne, sempre pots recórrer als packs de fotografies per calendaris, que trobaràs també de forma gratuïta a la nostra secció de Recursos Gràfics.\nEnguany hem preparat els calendaris en 3 idiomes: català, castellà i francès (novetat!). Pots descarregar-te en el següent enllaç les versions en castellà i en català i en aquest altre la plantilla de calendari mural tipus revista en francès [en breu]. A més, hem ampliat els formats disponibles: al format DIN A4 que veníem presentant li hem afegit les mesures (format tancat): 220×300 mm i 235×335 mm, així que tens 3 plantilles per triar.\nA imprentaonline.cevagraf.coop pots encarregar la impressió de calendaris grapats en qualsevol dels formats comentats, i fins i tot els podràs personalitzar si selecciones l’opció de dada variable.\nCom segurament ja deus saber, pots servir-te dels nostres recursos gratuïts per a qualsevol ús, personal o comercial: l’única cosa que et demanem és que donis la màxima difusió possible als nostres recursos a la teva web i a les xarxes socials (mitjançant un enllaç a aquesta pàgina, per exemple). Confiem que ho faràs ;-)\nCaracterístiques: Plantilla calendari mural 2017 tipus revista\nPlantilla Calendari mural tipus revista (enquadernació grapada)\nFormats: 220×300 mm, 235×335 mm i DIN A4 (tancats)\nAnar a Descàrregues: Plantilla Gratis Calendari Mural tipus Revista 2017


Cristòfor de Baviera - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nCristòfor de Baviera (alemany: Christoph III) (Neumarkt in der Oberpfalz, 26 de febrer de 1416 (Gregorià) – Helsingborg, 5 de gener de 1448 (Gregorià)) va ser rei, per mitjà de la Unió de Kalmar, de Dinamarca (1440-1448), Suècia (1441-1448) i Noruega (1442-1448).\nRetrat de Cristòfor de Baviera\n(de) Christoph III\n(de) Christoph von Pfalz-Neumarkt\n26 febrer 1416 (Gregorià)\n5 gener 1448 (Gregorià) (31 anys)\njuny 1442 – gener 1448\n← Eric de Pomerània – Carles VIII Knutsson →\n13 setembre 1441 – 6 gener 1448\n← Carles VIII Knutsson – Bengt Jönsson Oxenstierna, Nils Jönsson Oxenstierna →\n9 abril 1440 – 5 gener 1448\n← Eric de Pomerània – Cristià I de Dinamarca →\nHouse of Palatinate-Neumarkt (en)\nDorothée de Brandebourg-Kulmbach (1445, 1445 (Gregorià)–1448)\nJoan del Palatinat i Katarina af Pommern\nDurant el curt temps del seu regnat, va arribar a importants acords amb la noblesa dels tres regnes que governà. Això va permetre mantenir durant tot aquell temps la integritat de la Unió de Kalmar. Tot i això, el seu regnat és recordat per la misèria i la penúria econòmica existent.\nCasat l'any 1445 amb Dorotea de Brandeburg, la parella no va tenir fills.\nCristòfor de Baviera va néixer al castell de Helsingborg, a Dinamarca, probablement el 26 de febrer de 1416. Era fill del duc Joan de Palatinat-Neumarkt i de Caterina de Pomerània, germana del rei de la Unió de Kalmar, Eric de Pomerània.\nDesprés de la marxa cap a l'exili a Gotland del rei Eric, el 1439, el consell danès li va oferir a Cristòfor la corona del regne. Ell l'acceptà immediatament. Així, arribà a Dinamarca el mateix 1439, on primerament va rebre el títol de virrei i el 9 d'abril de 1440 va ser nomenat rei de Dinamarca. No va ser però, fins al 1443 quan fou coronat com a nou monarca.\nDesprés d'aquest nomenament danès, Cristòfor va enviar representants a Suècia per negociar amb el consell d'aquest país. A Suècia governava llavors com a regent Carles Knutsson, qui acceptà negociar amb Cristòfor. Així, fou elegit rei de Suècia el 13 de setembre de 1441, i el 14 de setembre del mateix any fou coronat a la ciutat d'Uppsala. Un any després, el 1442, va ser escollit també com a rei de Noruega.\nEn política exterior, el nou rei va signar, l'any 1441, un tractat de pau amb la Lliga Hanseàtica, enemiga tradicionalment dels estats que formaven la Unió. També va fomentar el comerç entre els regnes escandinaus i les ciutats neerlandeses. Tot i això, cap al final del seu regnat els conflictes amb la Lliga Hanseàtica van tornar a créixer. Hom diu que aquesta tensió arribà al punt que Cristòfor elaborà plans de guerra contra la ciutat de Lübeck recolzat per diversos prínceps alemanys. També és probable que tingués al cap una guerra contra Rússia.\nD'altra banda, el monarca s'havia compromès a tornar a Suècia el control de Gotland. L'anterior rei, Eric de Pomerània, s'havia establert a l'illa, i des d'allà organitzava i dirigia actes de pirateria contra les naus comercials. Durant els 7 anys de regnat, mai arribà a un acord amb Cristòfor.\nPel que fa a la política interior, durant el seu regnat els tres regnes que formaven la Unió de Kalmar van gaudir de certa independència. A diferència d'Eric de Pomerània, Cristòfor visità Suècia en diverses ocasions, des d'on va arribar a dirigir els afers d'Estat durant llargues temporades. Quan marxava deixava el país en mans de regents especials, que actuaven com a caps de govern i jutges suprems.\nLa seva obra més destacada va ser, probablement, la nova edició augmentada de les lleis nacionals de Suècia, que actualitzaven les donades al temps de Magnus II Eriksson. Aquesta nova recopilació és coneguda com les Lleis nacionals del rei Cristòfor. A Noruega, d'altra banda, va emetre una ordre que limitava l'explotació, per part dels comerciants alemanys, de la ciutat de Bergen.\nAl principi del seu regnat, el 1441, el rei va haver de fer front a una rebel·lió al nord de la península de Jutlàndia. La rebel·lió va portar com a conseqüència l'empitjorament de les condicions de vida dels agricultors danesos, que vingué aprofundida per la gran repressió del govern. A Suècia, es patia alhora una grau fam, agreujada per grans càrregues fiscals. Per tal de tornar a recuperar l'opinió, va convocar una reunió d'homes de govern a la ciutat sueca de Jönköping. Allà va morir de forma sobtada el 5 o 6 de gener de 1448. Fou enterrat a la catedral de Roskilde, a Dinamarca.\nEric VII Rei de Dinamarca\n1440-1448 Succeït per:\nEric VII Rei de Noruega\n1442-1448 Succeït per:\nCarles VIII Rei de Suècia\n1441-1448 Succeït per:\nBengt Jönsson i Nils Jönsson\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Cristòfor_de_Baviera&oldid=29198202»\nDarrera modificació: 11 gen 2022 a les 12:32\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 11 gen 2022 a les 12:32.


Coscubielians | L'Accent - Informació i comunicació popular dels Països Catalans\nEscrit per Rolando d'Alessandro Publicat el 07/10/2019\nEn l’ampli i variat front d’acarnissats enemics de la proposta independentista catalana hi ha un sector que destaca per l’intent de vestir de progressisme l’exigència indissimulable de manteniment de l’ordre establert. Els anomenarem coscubielians, és a dir aquells que s’adrecen a l’electorat-client d’opcions amb vagues reminiscències esquerranoses, prement alternativament la tecla del nacionalisme espanyol i la d’un cosmopolitisme cridat a reemplaçar inexistents passats internacionalistes.\nMalgrat les aparences, no són simples grotesques paròdies de moviments i ideologies que advoquen per l’eliminació de fronteres i estats, si no els hereus (i a vegades els mateixos protagonistes) d’organitzacions i forces que des dels seus orígens tenen com a fita la burocratització de societats complexes i diverses i, sobretot, l’anorreament de qualsevol element que qüestioni l’estatus quo.\nIniciat als anys 70 i accelerat després de la caiguda del mur de Berlín, l’encaix dels epígons del “socialisme real”, i de bona part de la esquerra institucional (amb el seu corol·lari d’intel·lectuals, artistes i assimilats), en l’entramat de dominació s’ha acabat plasmant en una assignació de rols ben definida. “Enfant terrible” o sindicalista de la concertació i el pacte, polític remunerat o funcionari d’organismes perennement alimentats per l’administració o directament pels poders fàctics (fundacions de bancs etc.), són una peça important en la legitimació d’unes fictícies democràcies formals i, alhora, una primera i eficaç línia de contenció contra esclats de revolta social.\n“Contra el sistema però sempre dins i en defensa del sistema” ha estat la seva consigna. En nom de la qual han perseguit – en col·laboració estreta amb patronals, estats i policies – les manifestacions no assimilables de dissidència i revolta: les lluites autònomes a Itàlia, França, Alemanya i estat espanyol dels anys 70, el sindicalisme de base i combatiu, els anarquistes i, en general, qualsevol intent d’impugnació encara que parcialment radical de l’estat de coses, de la maquinària en la qual estan instal·lats i de la qual són dependents.\nLa crisi provocada per l’independentisme català, potencialment portadora de canvis imprevistos en la plàcida gestió de la misèria capitalista i post franquista, havia de provocar necessàriament la reacció airada d’aquests actors, que han aportat en la contesa més els coneixements en control i repressió dels descontentament popular que el seu residu patrimoni de credibilitat com a defensors de valors i interesses alternatius als hegemònics.\nPartint d’una anàlisi del moviment a combatre sospitosament semblant a la que Mussolini feia de les enemigues “potències plutocràtiques”, posen al servei de la causa “una, Grande y libre”, un escarransit bagatge de nocions i conceptes apresos en joventut. I amb ell basteixen una narració en la qual una genèrica burgesia catalana (al cap d’un exèrcit de “menestrals” – com l’amic Rabell anomena la gent de la classe social situada just a sota de la seva-), desitjosa de quedar-se amb una quota més gran del botí que extreu del proletariat de Catalunya, enarbora la bandera del nacionalisme xenòfob i excloent i, trepitjant els drets de la majoria treballadora i pobre que vol seguir a Espanya perquè mola més, llença un atac pèrfid contra la llei d’un estat que – pel que sembla – és garantia de solidaritat territorial, pau i justícia social. I, encara més greu, contra tots els coscubelics ciutadans de pau i ordre.\nÉs clar que qualsevol persona que no hagi estudiat Marx, Lenin, Engels en el “Libro gordo de Petete”, quedaria sorpresa al veure que el capital (propietari dels mitjans de producció, també ideològica) espanyol, català, internacional, les grans empreses, les principals fortunes del principat, les associacions empresarials, per no esmentar la resta de poders fàctics, s’han posicionat en realitat i amb contundència a favor de la Unitat d’Espanya, la Constitució i la legalitat borbònica.\nPerò això és irrellevant: el percentatge de votants que tinguin nocions de marxisme, començant pels que surten de la facultat de ciències polítiques, és tan baix que no mereix consideració als ulls dels nostres post-eurocomunistes.\nDe manera que, amb la seva versió esculpida en la pedra de centenars de tertúlies, articles i entrevistes per endavant, es llencen a la tençó amb gallardia. Experts per pràctica gairebé secular en els nobles arts de la delació, difamació, criminalització, censura, repressió participen entusiastes al bombardeig incessant de les posicions enemigues. Callen i amaguen la presència de corrents polítics i socials antagonistes dins el conglomerat d’espais que aspiren a la independència. Neguen la naturalesa molt més política que identitària del clam popular. Convoquen manifestacions de condemna d’una inexistent violència. No convoquen cap manifestació contra l’existent i televisada violència de forces de policia i feixistes. No gasten una paraula sobre un fenomen únic d’autoorganització popular, com va ser l’1O i després la creació de centenars d’assemblees locals a barris i pobles. I òbviament tampoc una paraula sobre la riquesa de debats, temes, propostes que, malgrat la repressió constant, aquest nou assemblearisme ha protagonitzat. Ataquen el sindicalisme que vincula lluita social, política i laboral. Intenten transformar la memòria històrica de mig poble en una sèrie de fotos fixes en blanc i negre que s’han de mostrar en exposicions i museus (on ells solen reivindicar el paper de comissaris). A vegades hipòcritament lamenten “abusos”, però tanquen files quan s’ha de qüestionar la institució, encara que sigui un tribunal anomenat a dit pels dos partits majoritaris o un altre que fa funcions de tribunal d’excepció. Ja llençats i desbocats arriben a denunciar com a discriminatòria una campanya de boicot contra l’Ibex 35, a dir que estem en una democràcia exemplar, a demanar condemnes “suficients” per a líders socials culpables de “manifestació tumultuària”. Acusant l’odiat enemic separatista de voler fracturar i dividir la societat intenten fracturar i dividir les classes populars (la societat ja està dividida i fracturada en classes, imbècils! NdA). Aprofiten una pintada, un llançament d’ous, un tall de carretera per cridar a la intolerància, a la imposició. Repeteixen com un mantra “Pujol” i “3%” (pel que sembla Florentino Perez és massa llarg). I així tot…\nÉs obvi que l’esforç que esmercen en la derrota del separatisme els deixa esgotats i incapaços d’explicar al públic què pensen fer amb aquesta meravella d’Estat espanyol un cop engarjolat o espanyolitzat el darrer independentista. Se’n dedueix que per a aquesta colleta de progres de pessebre, de fet no hi ha cap pressa per canviar foteses com ara la forma monàrquica de l’Estat (si, ja ho sé, hi ha moltes monarquies a Europa: cap restaurada i escollida per un dictador), una magistratura amb estructures, cultura i mentalitat directament heretades del franquisme, una composició de la classe dominant on es barregen elements del neoliberalisme més salvatge i del feudalisme més tronat units per la comú passió per l’activitat econòmica especulativa, unes forces armades orgulloses del seu passat d’esclafadores de pobles rebels, unes policies que reivindiquen el seu paper històric d’opressors, una munió de grupuscles neofeixistes o neonazis protegits indirectament o obertament per l’Estat, una política internacional de submissió a l’imperialisme estatunidenc i d’aliances amb les pitjors dictadures, el recolzament a multinacionals depredadores de recursos naturals, unes fronteres (ben reals aquestes) protegides per murs, tanques i concertines i guàrdies civils que disparen, polítiques i legislacions racistes…\nAmb aquestes prioritats continuen, Coscubelians i afins, la llarga marxa cap a una societat de la qual sigui desterrada per sempre més llur autèntic malson: el fantasma de l’autoorganització popular, aquella que els enviarà directament a les clavegueres de la història.\nEtiquetes: Coscubiela, espanyolisme, progres tricorni, reformisme, repressió Categoria: Col·laboracions, Opinió Visualitzacions: 1561\nHi ha una davallada de l'ús del català a la Sanitat pública?\nSobre la degeneració sindical de CCOO (2a part)\nTramvia contra el capitalisme i el canvi climàtic\nLa vaga és la nostra millor arma\nContra Daesh, l’Imperialisme i els seus còmplices


El Govern està convençut que diumenge es proclamaran els resultats: «Votar i formar part d'una mesa és segur» - Empordà\nEleccions catalanes: El Govern, convençut que diumenge es proclamaran els resultats: «Votar i formar part d'una mesa és segur»\nBudó demana que «ningú es quedi a casa per por a anar a votar»\nACN 09.02.2021 | 16:31\nPla mitjà de la consellera de la Presidència, Meritxell Budó, ACN\nPla mitjà de la consellera de la Presidència, Meritxell Budó,\nLa consellera de la Presidència, Meritxell Budó, ha dit que el Govern està segur que diumenge es podran proclamar els resultats de les eleccions perquè les meses electorals es podran constituir. En roda de premsa posterior al Consell Executiu, Budó ha volgut donar un missatge de tranquil·litat tant a la gent que vagi a votar als col·legis electorals com a les persones que els ha tocat formar part d'una mesa. «Hi ha protocols i materials que garantiran que votar és segur i que treballar el dia de les eleccions és segur», ha afegit. La també portaveu del Govern ha fet una crida perquè «ningú es quedi a casa per por a anar a votar». Tot i així, ha entès la «preocupació i malestar» d'algunes persones que els ha tocat ser membres d'una mesa.\nDesprés de l'últim Consell Executiu abans de les eleccions, la consellera Budó ha dedicat bona part de la roda de premsa en traslladar un missatge de tranquil·litat a la ciutadania que està cridada a les urnes aquest diumenge. I també a les persones que els ha tocat per sorteig formar part d'una de les meses electorals.\nEls partits polítics proposen revertir el despoblament rural.\nEls partits s'enroquen en les seves opcions de pactes a quatre dies de les eleccions catalanes.\nEl Govern assegura que el 99% de les meses es poden constituir.\nPSC i ERC empatarien en primera posició, segons l'enquesta d'El Periódico.\nEl futur dels peatges a Catalunya segons els partits.\nBudó assegura que els ciutadans podran anar a votar als col·legis amb «tota seguretat» igual que fan altres activitats. I ha afegit que als locals electorals hi haurà mesures d'higiene, de seguretat i que se seguiran tots els protocols establerts.\nEn aquest context, ha explicat que el Govern treballa en l'escenari que es constitueixin totes les meses i que els resultats de les eleccions es proclamin, com passa sempre, la mateixa nit electoral, descartant així ajornar la publicació dels resultats. «No tenim motius per pensar que el 14 a la nit no es puguin proclamar els resultats. Està garantida la constitució de les meses i, per tant, treballem amb aquest escenari», ha conclòs. El passat cap de setmana, el director de participació i processos electorals, Ismael Peña-López, va avançar que els resultats es podrien ajornar en cas que moltes meses no es puguin constituir. En les últimes hores però ha assegurat que la probabilitat que això passi és «molt baixa» ja que a hores d'ara el 99% de les meses té assegurats els 3 membres necessaris.\n«Que ningú deixi d'anar a votar per por que les eleccions no siguin segures. Hem treballat per garantir que les eleccions seran segures. Les persones que els faci respecte anar a votar, que sàpiguen que anar a votar és segur. Tant les persones que van a exercir el dret a vot com els que els toca treballar, anar a votar serà segur i els col·legis electorals seran segurs», ha insistit Budó.\nEn relació al fet que només dos dels consellers del Govern hagin decidir votar per correu, la portaveu de l'executiu ha defensat que cada membre ha escollit personalment la fórmula per exercir el dret a vot. I ha argumentat que votar presencialment el 14-F també és una manera de donar exemple que «anar als col·legis electorals és segur».\nPreguntada per la possibilitat que s'hagin de repetir les eleccions pels vetos creuats a pactes postelectorals, la consellera s'ha limitat a dir que el marc amb què es treballa és formar un nou govern i que «no es contemplen altres escenaris que es puguin produir».\nBudó s'ha declarat com una defensora dels governs de coalició i ho ha considerat com una «manera d'enriquir democràticament els governs». En aquest sentit, ha afirmat que si les decisions que es prenen en un govern de coalició són fruit del consens, són «doblement eficaces».


Coronavirus Espanya: amb 3.434 morts, ja supera la Xina\nL'EVOLUCIÓ DEL CORONAVIRUS\nSanitat considera que, amb 47.610 infectats, el país «està molt a prop» d'arribar al pic de contagis\nMadrid - Dimecres, 25/03/2020 | Actualitzada 26/03/2020 - 15:05\nEspanya ha aconseguit aquest dimecres el trist rècord de superar la Xina en nombre de morts per coronavirus. Si el gegant asiàtic acumula de moment 3.287 de morts, Espanya n’ha registrat 3.434, després de sumar 738 víctimes mortals en tan sols un dia (un 27% més), el creixement més alt fins ara. Només Itàlia, amb 6.830 defuncions, se situa davant d’Espanya.\nI el nombre de contagiats ha crescut un 20%, fins als 47.610 infectats, amb 7.937 casos positius més que dimarts, cosa que suposa també l’augment més significatiu des que es va agreujar el brot, segons les dades diàries facilitades pel Ministeri de Sanitat a dos quarts de dotze.\nMalgrat el pessimisme que transmeten aquests números, però, el director del centre d’alertes sanitàries, Fernando Simón, ha llançat un missatge d’esperança. Segons l’evolució de l’epidèmia i no tant l’augment brut en el nombre de morts i de contagiats, Espanya «està molt a prop» d’arribar al pic de transmissió. «No m’atreviria a dir que hi hem arribat, però les tendències no ens indiquen que anem cap enrere, probablement ens estem aproximant al pic», ha manifestat en la roda de premsa després del comitè de gestió de la crisi sanitària.\nSegons l’expert, l’increment diari en el nombre de morts «s’ha estabilitzat» i està entorn del 21 o 22%, malgrat que aquest dimecres ha pujat un 27%. Però, segons ha precisat, les dades es veuen afectades «per diversos factors» i per això en alguns moments es produeixen increments més alts i altres dies més baixos tant en contagis com hospitalitzacions i morts, així que, segons la seva opinió, és convenient parar atenció a les «línies que marca la tendència».\nAquests increments desiguals s’observen sobretot en els pacients ingressats a l’uci. Aquest dimecres la xifra arriba a les 3.166 persones, 530 més, amb un increment del 20%. Tot i això, segons Simón, l’ús de les unitats per a crítics «es va estabilitzant» i és molt desigual a tot el territori. Així, mentre a la Comunitat de Madrid ja s’ha arribat al límit en alguns hospitals, en altres regions «encara es trigarà un temps» perquè els centres hospitalaris arribin al límit.\nTanmateix, segons ha subratllat Simón, la situació està variant, ja que a Catalunya ha crescut un 50% el nombre d’hospitalitzats i un 42% el nombre d’ingressats a l’uci, mentre que a la Comunitat de Madrid els percentatges d’increment són molt menors (del 7% en hospitalitzacions), si bé aquestes xifres es poden deure a un «retard en les notificacions», segons ha matisat.\nAixí mateix, el director del centre d’emergències ha avisat que «a mesura que Espanya s’acosti al pic de contagis, cal passar el focus a un altre àrea i pensar més en l’evolució dels hospitalitzats, les ucis, els morts i els recuperats». El motiu és que des que es presenten símptomes fins que un pacient, si se li complica la infecció, requereix hospitalització, passen entorn de set o vuit dies, així que «la càrrega sobre els serveis sanitaris encara és possible que continuï creixent durant uns dies».\nSimón ha explicat, a més, que, ja que el pic de la corba s’entreveu a l’horitzó, ja hi ha un grup de treball en el Ministeri de Sanitat que està estudiant com «desescalar» les mesures de confinament, que no s’aixecaran «de cop».\nFinalment, ha donat compte del fet que la xifra de curats supera ja els 5.000, en concret hi ha 5.367 persones recuperades.\nLa Guàrdia Civil planeja mobilitzar més de 2.200 alumnes per les baixes a la plantilla


Els Bombers demanen evitar l'activitat al medi natural i extremar precaucions per evitar accidents - Teleponent\nInici Societat Els Bombers demanen evitar l’activitat al medi natural i extremar precaucions per...\nEls Bombers demanen evitar l’activitat al medi natural i extremar precaucions per evitar accidents\nEls Bombers demanen evitar l’activitat al medi natural mentre duri la calorada i fan una crida a extremar les precaucions per evitar riscos que puguin derivar en un accident. Tant per autoprotecció com per no generar situacions que puguin agreujar-se en cas que es declarés l’emergència per un incendi.\nDe fet, el missatge que envia el cos de Bombers a la ciutadania és clar: “La millor opció és no fer activitats al medi natural fins que no acabi l’onada de calor”. Els Bombers treuen xifres tant de rescats com de serveis al medi natural, perquè la gent sigui conscient de com s’incrementen les actuacions del Grup d’Activitats Especials (GRAE) durant l’estiu. En tan sols dotze dies d’agost, per exemple, el cos ja ha hagut de fer 114 rescats.\n“Així doncs, els consells de seguretat es resumeixen enguany en un de principal: la millor opció és no fer activitats al medi natural fins que acabi l’onada de calor”, subratllen els Bombers. El cos també recorda què s’ha de fer si, malgrat aquesta advertència general, hi ha qui vol fer activitats a muntanya a les zones on estigui permès.\nSi s’analitza l’acumulat de l’any, novament els serveis dels Bombers al medi natural s’incrementen d’un a l’altre. Aquest 2021, per exemple, ja s’han fet 1.110 serveis. Són un 35% més dels que hi va haver al 2020 (821) i fins a un 48% més en comparació amb el 2019 (749).\nTambé és remarcable que, tot i els tres mesos de confinament a causa de la pandèmia de la covid-19, l’any passat es van superar els registres del 2019. En concret, l’increment va ser d’un 9,6% si es compara l’acumulat de l’any. Però aquesta diferència s’enfila fins al 22,4% si només es tenen en compte els mesos d’estiu (quan es va passar de 539 a 660).\nArticle anteriorL’IPC baixa vuit dècimes a Lleida durant el mes de juliol i se situa en el 3,5% anual\nArticle següentDetenen dos homes a Mollerussa després d’intervenir-los droga valorada en uns 13.500 euros


Budó: «L'Any Triadú arriba en el moment just per recordar que cal valentia per fer realitat les nostres aspiracions» | Osona.com\nBudó: «L'Any Triadú arriba en el moment just per recordar que cal valentia per fer realitat les nostres aspiracions»\nLa Generalitat recordarà la figura de l'escriptor i pedagog amb una cinquantena d'activitats durant el 2021\nper Osona.com , 19 de febrer de 2021 a les 16:55 |\nLa consellera de la Presidència, Meritxell Budó, i el comissari de l’Any Joan Triadú, Joan Josep Isern | Gencat\nLa Generalitat celebra enguany l'Any Joan Triadú amb una cinquantena d'activitats i iniciatives per recordar la figura de l'escriptor, pedagog i activista cultural per la llengua. Joan Triadú (Ribes de Freser, 1921 – Barcelona, 2010) serà recordat amb tres exposicions diferents, dues reedicions de llibres de memòries i nous reculls d'entrevistes i articles, i una "Geografia Triadú" que vol deixar petjada al territori més enllà de la celebració, entre altres. En la presentació de la celebració, la consellera de la Presidència i portaveu del Govern ha assegurat que "arriba en el moment just i necessari per recordar-nos que ens cal valentia, compromís i perseverança per fer realitat les nostres aspiracions".\nEl centenari de la mort de Joan Triadú és el pretext per a l'organització d'una cinquantena d'activitats i iniciatives que volen mantenir viva la memòria del personatge, però també el seu esperit activista envers la llengua i el seu "optimisme" al respecte. I és que segons el comissari de l'Any Joan Triadú, Joan Josep Isern, no s'ha dissenyat una commemoració "arqueològica o memorialística perquè dissortadament moltes de les coses per les quals ell lluitava continuen necessitant que algú es posi a defensar-les: el català com a llengua nacional, l'escola plenament catalana, el rigor, la cerca de l'excel·lència, i sobretot la idea que no som una cultura subordinada a res i a ningú".\nTambé Meritxell Budó ha utilitzat la celebració de l'Any Joan Triadú per referir-se a l'actualitat. La consellera de la presidència ha assegurat que "avui Catalunya viu moment transcendental", en una "cruïlla" de la seva història en la qual "hem de decidir quin país volem construir per al futur". Segons Budó, la commemoració "arriba en el moment just i necessari per recordar-nos que ens cal valentia, compromís i perseverança per fer realitat les nostres aspiracions com a col·lectivitat i com a poble que es vol alliberar".\nL'Any Joan Triadú és una de la desena de commemoracions que enguany impulsa el Departament de Cultura –el cineasta Segundo de Chomón i l'inici de les excavacions arqueològiques de la Muntanya d'Olèrdola en són altres exemples-, en aquest cas concret amb el reforç del Departament de la Presidència.\nLes activitats de l'Any Joan Triadú\nLa commemoració inclourà un llarg llistat d'activitat escampades per tot el territori i durant tot aquest 2021. L'any vol recuperar totes les cares del "dau" que representa la figura polièdrica de Triadú. D'una banda, amb edicions i reedicions literàries: abans de l'estiu es reeditaran els dos llibres de memòries de l'escriptor, i més endavant es publicarà un volum d'entrevistes que va concedir el personatge –a cura de Susanna Álvarez- i un altre amb una recopilació dels seus articles sobre la llengua.\nHi haurà també una intensa activitat expositiva amb tres projectes diferenciats: "Joan Triadú a la ciutat dels llibres", s'inaugurarà a la Biblioteca Joan Triadú de Vic; l'Arxiu Nacional de Catalunya nodrirà una segona mostra sobre el Triadú "activista" que serà itinerant; i finalment l'Institut d'Estudis Catalans (IEC) n'inaugurarà una tercera al juliol (també itinerant) anomenada "A dins de classe soc feliç...".\nJoan Josep Isern ha subratllat que un dels propòsits és que d'aquesta commemoració en "quedin coses" després del 2020. "Per la banda de les pedres, estem intentant incidir en tots els llocs emblemàtics per on va passar, en forma de plaques al carrer, en una plaça, el nom d'una biblioteca...", ha avançat. Les localitzacions on Triadú va viure o que formen part de la seva biografia –Cantonigròs, Sant Cugat del Vallès, Gràcia, Liverpool, Ribes de Freser, etc- estan incloses a l'apartat "Geografia Triadú" del web de l'Any Joan Triadú, amb textos de l'autor i complementaris que situen la importància dels indrets en la seva vida.\nL'acte inaugural de l'Any Joan Triadú se celebrarà el 17 de març a la llibreria Ona de Barcelona. La celebració al llarg del 2021 inclou altres activitats com l'estrena d'una sardana dedicada a l'escriptor a Ribes de Freser, el bateig d'un tren de Ferrocarrils de la Generalitat amb el seu nom, un seminari a la UAB, l'adhesió als 60 anys de "Cavall Fort" o la participació en el Festival Barcelona Poesia.\nCultura, Joan Triadú, pedagogia, biblioteca Joan Triadú, literatura, Any Triadú, Generalitat de Catalunya


Juan Carlos Monedero: «El cicle del 15-M no s'ha tancat» | NacióDigital\nper Pep Martí, 15 de maig de 2021 a les 09:23 |\nJuan Carlos Monedero, doctor en Ciència Política i professor de la Universitat Complutense de Madrid, nega que s'hagi acabat el cicle del 15-M, del qual es compleixen deu anys. Això malgrat la victòria de la dreta en les eleccions madrilenyes. Deu anys després, Pablo Iglesias ha anunciat la seva sortida de la política i del lideratge de Podem. L'esquerra sembla a la defensiva.\nHem conversat amb un dels principals ideòlegs de Podem que ha estat alhora un dels rostres del 15-M en el pla polític, però també en el front cultural. Per Monedero no hi ha marge per al pessimisme. El professor i activista dona per fet que l'"assalt als cels", verbalitzat per Podem en la seva gènesi ha patit només un recés.\n- No, a l'inrevés. Iglesias tornarà a assaltar els cels. La política es fa des de llocs molt diferents. Podem va néixer amb voluntat de poder, entenent que s'havia de ser al govern per canviar coses. Però no ens vam enganyar. Hem constatat que les possibilitats de fer polítiques transformadores des d'un govern són limitades. Podem minimitzar danys, i ho hem fet, amb els ERTO, el salari mínim vital, aturant cops durs contra les pensions, reforçant l'escut social, fent que Espanya pressioni Europa per revertir les polítiques d'austeritat... Però canvis estructurals és molt complicat. O guanyes la política cultural, com ens va ensenyar el nostre amic Gramsci, o és difícil. Estem, en la sortida de la pandèmia, una mica com en els feliços vint. Ens hem convertit en consumidors hedonistes mentre el futur sembla que està lluny. I això genera enormes bosses d'irresponsabilitat.\n- Sens dubte. Primer perquè el sistema està podrit. El que va generar l'emergència del 15-M resta intacte. Mira si serà vàlid el diagnòstic d'Unides Podem que l'acaba de fer seu Joe Biden.\n- Impost sobre les rendes més altes, alliberament de les patents, són propostes de Podem. I què havien dit el PSOE i el PP, Ciutadans o Vox? Que era comunisme. Mira com són, que ara que ho diu Biden, diuen que està molt bé. Continuem tenint un de cada dos joves desocupat. A ells, Ayuso els ha dit que se'n vagin a prendre canyes. Nosaltres li diem a ella que ens prendrem les canyes quan ens doni la gana i puguem. Però volem lluitar per poder tenir un treball digne, un habitatge digne, i no creure'ns les mentides d'aquests canalles. Això s'ha d'activar. I Iglesias ho activarà de nou. Igual que va muntar La Tuerca o Fort Apache, ell té al cap continuar seguint sent un activista cultural.\n- De conflictes interns sempre n'hi ha. Ayuso menysprea Casado, Casado menysprea Ayuso, Feijóo els menysprea a tots dos. El PP continua en el forat. Els mitjans de comunicació fan els possibles per ajudar el PP, perquè l'única possibilitat que hi ha actualment de govern és el del PSOE amb Unides Podem. No hi ha alternativa perquè el PSOE no se n'anirà mai amb el PP, encara que ho vulgui Felipe González. Quan les coses van bé a un partit, les tensions internes són menors. Però les coses no aniran bé perquè continuarà la Gürtel, Kitchen, continuarà entrant gent del partit a la presó, veurem què passa amb Esperanza Aguirre. Mirem com Cristina Cifuentes s'ha deslliurat de la presó: enviant a la presó el seu assistent. Aquest partit està ple d'escombraries. Ho ha dit un jutge: el PP és una organització per delinquir. Per molt que els mitjans de Madrid s'esforcin a enaltir el PP com a alternativa al govern "socialcomunista", és mentida.\n10 anys del 15-M, Societat, Pablo Iglesias, Juan Carlos Monedero, eleccions a Madrid, Isabel Díaz Ayuso, entrevista, Podem, esquerra espanyola, Madrid


Fort dispositiu de seguretat per la processó de la Sanch - VilaWeb\nFort dispositiu de seguretat per la processó de la Sanch\nLa processó sortirà de L'església de Sant Jaume a les 15 h demà divendres . Aquesta popular processó catalana, que ja té més de 6 segles, fa uns anys, encara es feia sobretot en català.\nCada divendres sant, la processó de la Sanch es celebra a Perpinyà. Surt del barri de Sant Jaume, i recorre els carrers del centre vila de Perpinyà, com des de l’any 1416, quan es va fundar la confraria de la Sanch (Preciosa Sang del Senyor), a l’església Sant Jaume després de la predicació del monjo dominic valencià, Sant Vicenç Ferrer, i que anys enrere es feia en català, però, des de fa ja anys, la megafonia només és fa en francès. Podeu trobar el recorregut, que inclou les quatre principals esglèsies ( Sant jaume, la Catedral de Sant Joan, La Real i Sant Mateu) en aquest programa de la Setmana Santa (pdf, en francès).\nEnguany, Després de dos anys dels atemptats perpetrats a l’estat francès, un dispositiu de seguretat important s’ha posat en plaça. La policia estatal i la municipal estarà reforçada per l’opération Sentinelle. La policia nacional en comunicació permanent amb els ‘renseignement intérieur’ (DGRI) i la brigada anticriminalitat, estarà encarregada de la seguretat del recorregut dins del perímetre.\nA l’exterior hi haurà 45 policies municipals, amb el suport dels militars de l’operació ‘sentinelle’ Aquests militars cridats en el marc de l’estat d’urgència. Un reforç demanat i obtingut per primera vegada per la vila de Perpinyà.


Les terres de RF, per Luís del Molino (EA3OG)\nTots els manual dels equips de radioaficionat i acobladors per radioaficionats recomanen que es connectin tots a una toma de RF comuna feta a la estació del radioaficionat, perquè això elimina la RF a la estació. Es correcta aquesta afirmació?\nNo. No n’estic en absolut d’acord. Es una recomanació dolenta que no entenc perquè la fan els fabricants d’equips i acobladors de radioaficionat, perquè és una recomanació equivocada, perquè ja haurien de saber hores d’ara que els problemes de RF a la estació s’han de solucionar d’una altra manera.\nExplica’ns bé per què no hi estàs d’acord.\nPerquè el pitjor que pot passar a la estació del radioaficionat es que la Terra comuna de RF porti un corrent de RF que circuli per dintre de la estació.\nNosaltres volem que la RF generada pel nostre transmissor arribi al cent per cent a dalt, a la antena, on s’ha de radiar.\nNo volem que la RF circuli per cap altra cable que no sigui l’antena, i molt menys per l’interior de la estació. Hem de posar tots els mitjans possibles per evitar que la RF es radiï a prop nostre, per culpa aquest maleït cable de terra.\nLa RF ha de circular només per l’interior del cable coaxial i anar-se’n tota cap a l’antena.\nAixí doncs, els equips no s’han de connectar a cap terra comuna?\nTampoc és exactament això. Normalment, tots els equips alimentats per un corrent altern ja tenen una massa comuna que proporciona l’endoll de la paret, si la instal·lació està fet dintre de la normativa moderna.\nAquesta es una massa comuna de protecció elèctrica, i és imprescindible per a no picar-se al tocar dos aparells diferents. Tos els aparell han d’estar al mateix potencial elèctric per no patir descàrregues quan els toquem amb mans diferents.\nSi la nostra instal·lació no té als endolls un tercer fil de massa, tenim un problema i hem de buscar la forma de connectar tots els equips entre ells i a alguna mena de terra que ens serveixi per evitar qualsevol diferència de potencial que ens pugui donar una descàrrega.\nQuina és doncs la principal diferència d’aquesta massa comuna amb una Terra de RF?\nDoncs que si és la toma del tercer fil que porten els endolls, no tenim ha cap problema perquè ja tenim solucionat el tema de les descàrregues.\nPerò si és una connexió addicional que hem tingut que fer nosaltres, hem de procurar que no circuli RF per ella i, si fos el cas, inclús hem de posar-li ferrites per a que no passi el corrent de RF per aquesta massa comuna cap a terra.\nQuè hem de fer doncs si tenim molta RF que circula per la nostre estació i se’ns crema el bigoti quan parlem pel micròfon?\nEl que hem de fer es aconseguir que tota la RF emesa circuli per l’interior del cable coaxial i això, ja hem comentat en una emissió anterior, que s’aconsegueix col·locant un balun simetritzador al punt de connexió de l’antena i, a més a més, un UnUn col·locat en el cable coaxial a la sortida del transmissor o del acoblador d’antena, si es que el fem servir per a adaptar la antena als 50 ohms que desitja el transmissor.\nAquest UnUn fa que la línia de baixada nostra no capti la RF como si fos una antena vertical i la torni a portar cap a la estació.\nAquesta és la solució perfecte i la que tindrien que recomanar els fabricants d’equips.