Parking Shakespeare: Al vostre gust - Teatre Barcelona\nJa és tota una tradició: Parking Shakespeare torna un any més al Parc de l’Estació del Nord, com l’autor al bard. Aquest any, la companyia presenta l’adaptació de la comèdia Al vostre gust, i ho fa una vegada més amb un muntatge a l’aire lliure, en 360º i de manera gratuïta. Després de sis estius i tres hiverns, la companyia presenta el seu 10è espectacle. Aquesta vegada, el director convidat és Llàtzer Garcia (La Pols, 2014). Amb un èxit aclaparador la temporada passada -més de 6.000 espectadors en 3 setmanes-, fruit de la seva llarga trajectòria, la companyia vol apostar, una vegada més, pel format obert, gratuït i de proximitat.\nUn plaer shakespearià\nDesprés de sis anys i un total de 10 espectacles, la companyia Parking Shakespeare ha aconseguit convertir-se en tot un referent del teatre a l’aire lliure i una de les cites imprescindibles de cada estiu. Dirigida per Llàtzer Garcia, director convidat d’enguany, la comèdia Al vostre gust ha estat l’obra escollida en aquesta ocasió, en la línia habitual del grup de buscar la puresa shakespeariana, sense gaire escenografia i sota la llum natural com es fa, per exemple, a mític […]\nLa màgia de l’Espiral\nUna iniciativa com la de Parking Shakespeare només pot ser digna d’elogi, ja que aconseguir acostar els clàssics a un públic popular i fer que el bard d’Avon soni als parcs barcelonins durant set estius seguits semblava gairebé un impossible. Només per això el projecte ja hauria de figurar entre les proeses més importants que ha aconseguit el nostre teatre a les darreres dècades… Per si això fos poc, estan aconseguint que directors i autors de renom vagin involucrant-se en les […]\nArriba l’estiu a la ciutat: els ocellets canten, els nens s’empastifen amb gelats, ramats de guiris envaeixen l’espai públic, la calor més enganxifosa possible impregna la pell dels barcelonins… I Parking Shakespeare torna al parc. Després de set edicions, ja podem dir que el projecte s’ha consolidat com un must de l’estiu barceloní. Així que no cal esmentar la seva tasca d’apropar el teatre a tothom, de democratitzar els clàssics. Tampoc cal recordar que és un teatre sense artificis, que […]\nAl nostre gust!\nDurant aquests 6 anys, la companyia Parking Shakespeare ha creat 9 espectacles: L’Amansiment de la fúria, La Comèdia dels errors, El somni d’una nit d’estiu, Treballs d’amor perduts, Nit de reis, Pell de Mercuri, Woyzeck, Molt soroll per res i Eduard II. Nosaltres els vàrem descobrir al 2011 amb El somni d’una nit d’estiu i des de les hores els seguim fidelment. Dilluns vam agafar l’ampolleta d’aigua i els coixins que ens acompanyen cada any i… cap el Parc de […]\nParking Shakespeare i “Al vostre gust”. Taquilla inversa al parc. Més que interessant proposta. Una de les millors comèdies de Shakespeare en un entorn fresc, proper i acollidor i un públic fidel (que porta coixins). Gran direcció i molt, molt bones interpretacions d’un gran repartiment on destaca ( i el nivell és altíssim, insisteixo), Muguet Franc, a qui no coneixia i que atreu totes les mirades fins i tot quan no és el centre d’atenció, amb una gestualitat meravellosament còmica. A destacar l’excel·lent dicció de tothom, més que important en un espai obert i de 360º. Aquesta obra, amb aquest elenc, a un teatre, no seria de les d’entrades barates.\nUna comèdia de William Shakespeare, a l’aire lliure, amb entrada gratuïta i públic en 360º: ja és estiu i la companyia Parking Shakespeare torna a l’espiral dels til·lers del parc de l’Estació del Nord amb Al vostre gust, del 16 de juliol i el 2 d’agost a les 19h, amb excepció dels dimecres.


empresa dóna a un noi que estima les empreses un mini camió marró per conduir - bona xarxa de notícies - Totes Les Novetats\nUn noi de Colorado Springs de 4 anys que està boig pels camions, per algun motiu es va quedar encantat amb un en particular: el gran camió marró que lliurava llet especial a la seva família dues vegades per setmana.\nAquelles visites freqüents van inspirar un fort vincle d'amistat entre Carson i el conductor de la UPS, Ernie Lagasca. Va arribar al punt que sentia venir el camió i esperava al voral. “Sr. Ernie ”, com l’anomena Carson, també anticipava el seu temps junts. Cada vegada que arribava el camió, el noi expressava la mateixa emoció salvatge.\nFotos cedides per la família de Carson\n'[A] la meva feina, conec molta gent meravellosa, però Carson realment va destacar', va dir Lagasca. 'Només per veure-ho créixer fins ara en la seva vida jove, com li he impactat. Afegeix una llum brillant a la meva vida. Em fa sentir que la meva feina val més la pena ”.\nAmb els anys, el noi va adquirir adhesius UPS i altres articles que van alimentar el seu amor per 'jugar a UPS' al soterrani de la família, i fins i tot té el seu propi uniforme marró i el seu barret UPS.\n'Sempre es veu molt fort amb el barret i les botes, tot el vestit', va dir Ernie. Però el millor va ser l’entusiasme i les grans abraçades del noi.\nRecentment, com a part de la campanya UPS’s Wishes Delivered, Carson va rebre un lliurament especial, el regal de tota la vida, el seu propi camió UPS de mida infantil, descarregat pel mateix Sr. Ernie.\nCOMPROVAR: Com una tripulació d’escombraries va fomentar l’amor dels nens a les escombraries (vídeo)\nAra, Carson té un mapa dibuixat a mà del barri i lliura galetes i altres articles a la comunitat. Carrega el camió amb caixes marrons tapades i etiquetades a mà i sempre els demana que “facin veure que signen” el seu llibre major confirmant la recepció de l’article, igual que el seu heroi, Ernie.\n(VEUREel deliciós vídeo que mostra el lliurament sorpresa)\nPer cada desig compartit a wishesdelivered.ups.com o a les xarxes socials mitjançant #WishesDelivered, UPS donarà 1 dòlar a beneficència, fins a 100.000 dòlars. Què desitges?\nCOMPARTEIX aquesta història amb #WishesDelivered amb els botons següents ...\nUna ciutat d’Alaska acull persones sense llar, cosa que el converteix possiblement en el «lloc més bonic» d’Amèrica\nKnock-out de Rocky Scores per caritat, la subhasta de Stallone recapta 3 milions de dòlars


Un pintor de 42 anys es precipita des d'un cinquè pis a Blanes\nL'home està ingressat en estat greu a la Unitat de Cures Intensives (UCI), i el seu pronòstic és reservat\nper Redacció dijous, 10 de maig 2018 - 10:51h | Actualitzat a 10/05/2018 11:50h\nUna ambulància del SEM, en acció | Cedida\nUn pintor de 42 anys es troba ingressat en estat greu a la Unitat de Cures Intensives (UCI), després de patir un greu accident laboral la tarda de dimecres. En concret, l'home es va precipitar des d'un cinquè pis mentre treballava, al municipi de Blanes, a la comarca de la Selva. La víctima es trobava amb un company de feina a dins d'un habitatge del carrer d'Ametista, quan va sortir al balcó a buscar unes eines.\nPer causes que encara s'estan investigant, el treballador va acabar caient des d'una altura de deu metres, i va colpejar-se contra una grua, quedant completament estès a la vorera. Immediatament, un helicòpter el va traslladar d'urgència fins a l'hospital Josep Trueta de Girona, on va ingressar a l'UCI. Per ara, el treballador es troba en estat greu, i el pronòstic és reservat. Seguirà ampliació.\nEs desconeixen els motius de l'accident\nPer causes que encara s'estan investigant, el treballador va acabar caient des d'una altura de deu metres, i va colpejar-se contra una grua, quedant completament estès a la vorera i profundament malferit. Immediatament, un helicòpter el va traslladar d'urgència fins a l'hospital Josep Trueta de Girona, on va ingressar a l'UCI. Per ara, el treballador es troba en estat greu, i el pronòstic és reservat.\nFins al lloc de l'accident es va desplaçar la Inspecció de Treball, que ha obert una investigació per mirar d'aclarir la vertadera causa del que ha passat, ja que crida l'atenció que passin aquest tipus d'accidents a persones amb tanta experiència, sempre i quan tot estigui en ordre i sota control. I això és el que volen assegurar des de la Inspecció.\nEls accidents laborals, un risc evitable però força comú\nMalauradament els accidents laborals estan a plena ordre del dia. Justament ara fa un any que va morir un home de 42 anys quan va quedar atrapat sota una màquina elevadora a La Plana d'Agullent, al País Valencià. Al Juliol, un home de 48 anys també va perdre la vida al caure-li un vidre al cap mentre treballava a Blanes. I a dia d'avui una de les despeses més elevades pel que fa a la salut és la relacionada amb els càncers d'origen laboral, que suposen un cost de 158 milions d'euros anuals.\nAquests són només alguns exemples dels accidents que es registren amb gran freqüència al nostre país. En conclusió, encara ens queda un llarg camí per recórrer fins que aconseguim acabar totalment amb aquest tipus de desgràcies. La precarietat laboral i la manca de recursos – o d'interès – invertits en Prevenció de Riscos Laborals d'algunes empreses són una problemàtica a tenir en compte i contra la que hem de lluitar amb totes les nostres forces.\nATENCIÓ: La petició del fiscal del crim de Susqueda per resoldre el cas\nÚLTIMA HORA: Mor Josep Maixenchs, una de les veus més importants del cinema català\nMossos d'Esquadra Blanes


El Gran Recapte d’Aliments a Catalunya ja compta amb 10.000 voluntaris | La Clau -Revista gratuïta del Maresme\nEl Gran Recapte d’Aliments a Catalunya ja compta amb 10.000 voluntaris\nEl Gran Recapte d’Aliments ja compta amb més de 10 mil voluntaris inscrits d’ençà que es va fer la crida el passat 2 d’octubre. Tot i aquest èxit de convocatòria, la tasca d’aconseguir els 10.000 restants continua.\nLa campanya compta amb el suport destacats actors i actrius com Lluís Soler, Marta Marco, Fermí Reixach i Paul Berrondo, protagonistes d’un espot que amb el lema “Tu el pots fer més”, s’emet aquest dies als principals mitjans de comunicació catalans.\nPer a fer-ho possible es necessiten 20.000 voluntaris en 2.000 punts de recollida a supermercats i mercats arreu de Catalunya, els dies 28 i 29 de novembre. Des del 2 d’octubre els ciutadans poden registrar-se com a voluntaris o coordinadors al web www.granrecapte.com\nPer a la demarcació de Lleida el registre de voluntaris i coordinadors es farà via e-mail escrivint un correu a info@bancalimentslleida.cat


El parc natural de Pfyn-Finges | Suiza Vacaciones\nEl parc natural de Pfyn-Finges, a la vora del riu Roine en el seu pas per Suïssa, és una reserva natural d'importància internacional a causa de la seva extraordinària varietat de fauna i flora. És difícil imaginar la seva bellesa: penseu que és un lloc natural destacat dins de la ja de per si majestuosa Suïssa. Per això, és ideal fer la nostra ruta en bicicleta pel Roine i descobrir-ho de la millor forma possible: sobre una bicicleta.\nPfyn-Finges, una naturalesa sense parangó\nEls valors paisatgístics i naturals de dotze municipis del centre de Valais els han valgut la unió i la distinció com a Parc Natural Regional d'Importància Nacional. Pfyn-Finges és un espai de 277km2 que concentra una biodiversitat i una varietat ornitològiques inigualables, un parc vitícola, un important patrimoni cultural i més de 350km de camins i senderes per a trekking o cicloturisme. I una molt bona part d'aquests quilòmetres els recorrem en la nostra ruta en bicicleta pel Roine! Així que no oblideu els prismàtics, que el vi ja el posen ells.\nEl parc vitícola de Pfyn-Finges\nLa ruta amb bici pel Roine és també coneguda com la “Ruta del Vi”, i al parc també se'l coneix el “Parc vinícola de Suïssa”. D'haver viscut a la Terra, segur que Bacus hagués triat Pfyn-Finges per a viure-hi. Són més 80 els cellers que es reparteixen en la zona, i que us faran gaudir de vins nobles del Valais, “grands crus”, Pfyfoltru i moltes altres especialitats més. Per fortuna, les etapes de la nostra ruta són fàcils i no excessivament llargues (donen temps per a un bon aperitiu abans de sopar), i els bons vins sempre sentin bé.\nEn paisatge està replet de mantells de vinyes que semblen infinits. Però no ho són, perquè, per a la seva bellesa i contrast, el parc de Pfyn-Fingeixes destaca per albergar un espès i espectacular bosc que, de fet, va ser el que li va donar el nom.\nEl Bosc de Finges\nEl bosc de Finges (en alemany: Pfynwald) és un dels majors boscos de pins d'Europa Central. És una gran reserva natural de deu quilòmetres quadrats que alberga incomptables espècies animals i vegetals. Ho perfila el Roine, que fa de frontera lingüística entre les regions de parla francesa i alemanya.\nL'espectacular biodiversitat de la qual fa gala avui té el seu origen en processos dinàmics que van tenir lloc fa milions d'anys, com a laves torrencials, inundacions del Roine i lliscaments, així com pel clima càlid i sec del Valais Mitjà. Així que, el dit “no hi ha mal que per bé no vingui”, li ve a aquest bosc com a anell al dit. I a nosaltres, que tant gaudim d'ell durant la nostra ruta de 8 dies.\nHistòria “humana” del bosc de Finges\nNo sols la història geològica d'aquest bosc és sorprenent. En el passat, la zona era temuda perquè els lladres, bandits i saquejadors proliferaven en ell. Els comerciants i viatgers es veien obligats, a risc de perdre la bossa i la vida, a prendre el camí més lent, el que travessava Salquenen i Varonne, en la riba dreta del Roine. Perdien un temps preciós, perquè el bosc estava situat en una important ruta comercial que connectava els mercats del nord amb Milà.\nUna altra dada sobre el seu sagnant origen és que va ser l'escenari de la Batalla dels Fingeixes en la nit del 27 de maig de 1799, en la qual es van enfrontar les forces rebels de l'Alt Valais amb les tropes franceses, ja que les últimes havien alliberat anteriorment al Baix Valais del jou dels habitants de l'Alt Valais i aquests últims no s'ho van prendre gens bé. El monument de Finges encara commemora avui dia aquest enfrontament.\nEls despropòsits naturals han dotat Pfyn-Finges d'una bellesa inigualable i, els humans, de centenars de llegendes i històries i de bon vi, fent que la nostra Ruta en bicicleta pel Roine sigui avui de les més atractives que proposem.


Infosalut - L'Observatori del Suïcidi impulsa i coordina el projecte autonòmic de prevenció de la conducta suïcida\nArticle anterior Salut tramita l'acord marc per a la contractació de la prestació del servei de radioteràpia de protons\nEl suïcidi i els intents configuren un problema greu de salut pública que afecta persones de qualsevol edat, gènere, cultura, grup poblacional i el seu entorn familiar. La Conselleria de Salut i Consum, a través de l’Oficina de Salut Mental de les Illes Balears (OSMIB), va prioritzar la constitució, el desembre de 2017, de l’Observatori del Suïcidi de les Illes Balears.\nEl propòsit de l’Observatori del Suïcidi és coordinar el projecte autonòmic per a la prevenció del suïcidi, la funció principal del qual és promoure i posar en marxa accions i mesures que contribueixin als tres nivells de prevenció de la conducta suïcida.\nAixí ho explica Nicole Haber, responsable de l’Observatori del Suïcidi: «La multicausalitat i la complexitat de la persona que intenta suïcidar-se fan que la prevenció sigui complexa; la prevenció ha d’abastar els tres nivells: prevenció universal, selectiva i indicada. És un treball minuciós que s’ha d’imbricar en totes les capes de la societat, de l’entorn i de l’individu i, per descomptat, en tots els sistemes d’atenció».\nLa prioritat durant el 2021 ha estat reforçar i dotar tots els hospitals de la sanitat pública de les Balears d’equips d’atenció i prevenció del suïcidi (APS).\nL’APS és un equip multiprofessional especialitzat que ofereix un tractament específic i intensiu centrat en la prevenció del suïcidi d’adults i de menors. El programa té per objectiu la intervenció en persones amb ideació autolítica que presentin risc de suïcidi o que hagin fet un intent de suïcidi previ.\n«Es tracta d’una atenció ambulatòria de 3 a 6 mesos de durada, amb intervencions terapèutiques individuals i grupals que preveu l’atenció als familiars i a l’entorn proper. Les persones seran derivades des dels serveis d'urgències hospitalàries o des dels dispositius de salut mental. Actualment, el programa compta amb 11 professionals a temps parcial i 8 amb dedicació exclusiva», comenta Haber.\nA més, s’ha elaborat una Guia per a la prevenció i primer abordatge de la conducta suïcida en els centres educatius de les Illes Balears i un Protocol d’actuació que facilita les derivacions i la coordinació amb l’APS infantojuvenil, salut mental, atenció primària i els professionals de l’educació.\nTambé s'ha posat en marxa el programa suprasectorial de coordinació en totes les illes CoorEducaSalutMental, entre la Conselleria de Salut i Consum i la Conselleria d’Educació i Formació Professional per atendre l’alumnat amb problemes complexos de salut mental i per al que manifesti conductes suïcides.\nPer a aquest programa s’ha contractat una infermera especialista en salut mental que intervé en la gestió i coordinació de tots els casos que es detecten des dels centres escolars i que necessiten derivació, pautes d’abordatge, comunicació entre el col·legi, atenció primària, els serveis de salut mental i altres serveis que hi puguin estar implicats.\nL’Observatori del Suïcidi du a terme un treball intens de sensibilització i formació entre els professionals de la salut i d’altres àmbits. Així, en la passada Jornada d’Orientació Educativa i Social de la Conselleria d’Educació i Formació Professional, els orientadors dels centres educatius varen rebre la I Formació en la Prevenció de la Conducta Suïcida.\nEl 27 de setembre Nicole Haber impartirà una sessió formativa per a educadors socials, treballadors socials i orientadors dels municipis de Son Servera i Sant Llorenç des Cardassar, i els propers 5 i 7 d’octubre als policies tutors d’Inca i Manacor, respectivament.\nEl 21 i 22 d’octubre a Palma es durà a terme el curs «Intervenció en temptativa suïcida per part de cossos d’emergències». Aquesta formació l’impartiran un grup de bombers i psicòlegs d’emergències de l’Associació Internacional d’Estudis de Bombers.\nL’Observatori del Suïcidi també ha organitzat tallers sobre el tractament de la conducta suïcida en els mitjans de comunicació als periodistes de les Illes Balears, atès que els mitjans de comunicació juguen un paper fonamental en la prevenció del suïcidi.\nEl taller és un espai de reflexió i diàleg obert amb el propòsit de modificar la manera d'informar sobre el suïcidi des de la comprensió del problema i el seu impacte en la població. «Sensibilitzar i informar sobre aquesta realitat oculta és bàsic perquè no veim el que no coneixem i si no ho veim, no ho detectam i no ho prevenim», assegura Nicole Haber.\nL’Associació Internacional per a la Prevenció del Suïcidi, en col·laboració amb l’Organització Mundial de la Salut, promouen cada 10 de setembre el Dia Mundial per a la Prevenció del Suïcidi, amb l’objectiu de conscienciar a escala mundial que el suïcidi es pot prevenir. Enguany el lema «Crear esperança a través de l’acció» vol demostrar que amb cada acció és possible la prevenció del suïcidi, així com l’ajuda als familiars i a l’entorn social.\nEn aquest marc, l’Associació de Familiars i Amics Supervivents per Suïcidi de les Illes Balears (AFASIB), juntament amb l’Associació de Professionals en Prevenció i Postvenció del Suïcidi (PAPAGENO), ha organitzat la I Jornada de Prevenció i Postvenció del Suïcidi, que tendrà lloc el divendres 10 de setembre en el CaixaForum de Palma. Professionals de la sanitat i periodistes abordaran la complexa relació del suïcidi amb els mitjans de comunicació. L'esdeveniment es podrà seguir a través de la pàgina de Facebook de PAPAGENO.\nEn acabar la trobada es farà el lliurament del primer premi #PeriodismeResponsable en la categoria nacional i local, que distingeix els millors treballs periodístics que han visibilitzat la problemàtica del suïcidi i han ajudat a salvar vides.\nAixí mateix, l’Associació de Familiars i Amics Supervivents per Suïcidi de les Illes Balears (AFASIB), PAPAGENO, el Telèfon de l’Esperança i l'Associació Ángeles de Azul y Verde seran al vestíbul de l’Hospital Universitari Son Espases per oferir informació i assessorament sobre la tasca que duen a terme.\nFinalment, el dissabte 11 de setembre, AFASIB ha organitzat una carrera i una marxa per a la prevenció del suïcidi.\nEn aquesta pàgina web hi ha informació sobre com inscriure’s en dues modalitats.\n*6/09/2021 noticiasmallorca.es - El Observatorio del Suicidio impulsa y coordina el proyecto autonómico de prevención de la conducta suicida.


SAPS QUÈ ÉS UNA CISMOGÈNESI? DONCS N’ESTÀS VIVINT UNA DE GROSSA – cròniques subsidiàries\nSAPS QUÈ ÉS UNA CISMOGÈNESI? DONCS N’ESTÀS VIVINT UNA DE GROSSA\nJosep Maria Camps\tUncategorized\t 27 de octubre de 2017 25 de septiembre de 2020 9 minutos\nEl que està passant a Catalunya i a Espanya es pot definir com un procés de CISMOGÈNESI. Pels que no la coneguin, aquesta paraula se la va inventar fa uns 80 anys l’antropòleg i teòric de la comunicació Gregory Bateson, i és un concepte que descriu i analitza els conflictes crònics quan hi ha un augment considerable de l’agressivitat mútua entre les dues parts enfrontades.\nSegons aquest concepte aquests processos són graduals i sostinguts en el temps, de manera que arriba un moment en què no està clar quan ha començat tot. A més, les parts acostumen a acusar-se mútuament de ser els iniciadors i els únics responsables del conflicte. I ho fan aïllant i magnificant els detalls i les parts que els donen la raó i minimitzant la importància dels fets i argumentacions equivalents que fa servir l’altra part.\nDegut a la gradualitat, sol passar que, fins que el procés no està força avançat, les persones que hi estan involucrades no arriben a ser conscients ni de la gravetat que ha agafat el conflicte ni dels canvis profunds que estan patint com a subjectes a causa d’aquesta escalada en l’agressivitat. Usar el concepte de cismogènesi permet adonar-se que molts tipus de conflictes individuals i col·lectius greus comencen així, per exemple separacions matrimonials o, també, força guerres, sobretot les civils.\n«Nosaltres» i «ells»\nEn aquests processos, l’”altre” es converteix en una obsessió, i acaben passant coses i s’acaba arribant a situacions que els afectats consideraven impossibles, inimaginables. I les motivacions, per moltes anàlisi que es facin a posteriori, molt sovint no tenen explicació «racional» possible, perquè el que més defineix els processos de cismogènesi és la realimentació que troba cada part en allò que fa i diu l’altre, i que porta a reaccionar-hi, en una cadena d’acció/reacció cada vegada més agressiva i més purament emocional.\nI aquí és on som: hi ha dues legitimitats, l’espanyola centralista i la catalana independentista, que s’exclouen mútuament. Aquestes dues legitimitats tenen naturaleses i recorreguts diferents, però en aquests moments són totes dues viscudes com a plenament legítimes per les persones dels dos grups humans que cohesionen. Això, es clar, és un problema molt greu, perquè està passant en un espai polític únic, en el qual hi ha una única legalitat vigent.\nEn aquesta dinàmica s’han configurat dos paradigmes oposats que es neguen mútuament la legitimitat i que impossibiliten gairebé del tot la comunicació. I el pitjor de tot això és que els integrants d’una i altra banda tenen cada vegada menys respecte pels de la part contrària, perquè consideren il.legítima la seva posició i les seves creences, cosa que comporta una deshumanització cada vegada més crua de l'»altre».\nAquesta polarització acaba afectant tothom, que es veu cada vegada més obligat a posicionar-se a favor d’una de les parts. I el resultat el tenim al davant cada dia des de fa anys, en l’acció política i judicial, i també a l’espai públic, als debats, als diaris, a les televisions, als carrers, a les converses, a tot arreu. I els últims mesos i les últimes setmanes el conflicte s’ha anat estenent, passant de ser polític a civil, i ara és possible que estigui a punt d’obrir-se del tot en canal.\nEl conflicte català, una cismogènesi de llibre\nCal recordar que fins a la dècada del 1990 l’independentisme català era una expressió utòpica d’uns ideals percebuts i vistos com a romàntics i irrealitzables dins l’hegemonia de l’Espanya autonomista, i només estava viu en cercles molt reduïts. La concreció per part d’ERC d’un programa netament independentista va aconseguir que aquesta expressió tingués presència, encara força reduïda, al Parlament de Catalunya al final d’aquella dècada.\nAixò pel que fa a l’»escenari» purament català. Pel que fa al panorama de tot Espanya, la segona legislatura de José María Aznar iniciada l’any 2000 va suposar un punt i a part en la política institucional duta fins llavors per l’administració central. Amb la majoria absoluta aconseguida just després de l’enfrontament directe del PP amb les restes d’ETA i de l’esquerra abertzale, el govern d’Aznar va canviar radicalment el to que havia tingut en la primera legislatura, en què havia tingut majoria relativa i havia hagut de pactar amb el PNB i amb CiU.\nJa lliure d’aquests pactes, el govern del PP va posar en marxa un programa ambiciós amb la intenció d’aprofitar els marges de la legislació i les institucions per recentralitzar el màxim possible l’administració de l’estat. I ho va fer amb força èxit, però aquest èxit va comportar com a reacció que el suport al programa independentista d’ERC pugés en les següents eleccions, portant a un tripartit que va canviar la fesomia política de Catalunya.\nUn programa recentralitzador enfront un d’independentista\nA partir d’aquell moment es va posar en marxa la cismogènesi pròpiament dita, les conseqüències de la qual van ser, a Catalunya, l’intent de redefinir i blindar la posició de les institucions autonòmiques catalanes dins d’Espanya amb un nou estatut d’autonomia, que va ser retallat durant la tramitació parlamentària a Madrid i reretallat pel TC el 2010 un cop la ciutadania catalana ja l’havia donat per bo en referèndum.\nA partir d’aquell moment la cismogènesi es va accelerar, i la resta crec que ho tenim tots prou fresc. Només remarcaré que, en aquest procés, aquell programa polític independentista pràcticament marginal d’ERC de finals dels anys 90 es va convertir en plenament majoritari i hegemònic a Catalunya a partir de, com a mínim, el 2012: demandes abans minoritàries com el càlcul del dèficit fiscal o la gestió directa de les grans infraestructures les va acabar assumint bona part de l’espectre polític i també la majoria de la societat catalana, organitzacions empresarials incloses.\nAquí hem de considerar que el programa d’Aznar, que ha acabat assumint el gruix de la representació política a Espanya -PP, PSOE i Cs-, era i és plenament legítim, i a més el van poder fer cabre dins del marc de la Constitució, tot i que forçant-ho tot bastant. Però també ha estat legítima, i no menys, la reacció de la ciutadania catalana, optant majoritàriament per un programa polític completament utòpic fa només 20 anys. En definitiva, el panorama que tenim són dues legitimitats plenament assentades i hegemòniques, una al conjunt d’Espanya i una altra de diametralment oposada al territori català.\nEl conflicte no ha parat d’agreujar-se\nL’aprofundiment d’aquesta cismogènesi ha beneficiat a la dreta espanyola concentrada en el Partit Popular: en els dos últims anys, i tot i que el PP va perdre a les eleccions del 2016 bona part del suport ciutadà que tenia, els efectes polítics de la cismogènesi li han facilitat poder mantenir el control del poder executiu i també del relat de la part espanyola del conflicte. Però també han ajudat a aprofundir l’hegemonia de l’independentisme a Catalunya, seguint la dinàmica d’escalada progressiva i de radicalització de posicions que comporta la cismogènesi.\nAra, quan el conflicte ja ha madurat molt i la cismogènesi està molt avançada, el govern de Mariano Rajoy sembla haver apostat per una via similar a la que al País Basc fa poc més d’una dècada va portar a l’expulsió de la política institucional a l’esquerra abertzale. Però les diferències amb el cas basc són molt grans, i molt probablement no se’n podrà sortir: a Catalunya no hi ha hagut, ni de lluny, la violència d’ETA, i el suport ciutadà a l’independentisme depassa de molt el que tenia l’esquerra abertzale a Euskadi.\nÉs una cismogènesi complementària o simètrica?\nGregory Bateson va encunyar el concepte de cismogènesi definint dues variants: la complementària i la simètrica. En el primer cas, les dues parts s’enfronten des de posicions desiguals i l’aprofundiment del conflicte reforça el paper dominant de la més forta i el paper dominat de la feble. En aquesta variant es pot parlar, per tant, de dos rols clarament diferenciats, amb una part que es reivindica en tot moment com a hegemònica i una altra que, poc o molt, assumeix la seva subalternitat.\nPer tant, la dinàmica resultant tendeix a un reforçament de la complementarietat entre els dos rols, de manera que encara que el conflicte pot semblar que es desenfreni, el cert és que sol tendir a l’estabilitat, a pesar de la conflictivitat aparent. És un esquema conceptual que es pot aplicar a moltes situacions humanes, per exemple, als casos d’assetjament laboral o escolar, o també a les relacions de parella conflictives dins d’un esquema masclista. El fet que algunes acabin com acaben, amb la dona morta, no treu que la immensa majoria es puguin mantenir força estables al llarg del temps.\nEn la cismogènesi simètrica, en canvi, els rols de les dues parts són equivalents, de manera que el conflicte té més tendència a desenfrenar-se, en una dinàmica d’escalada bèl·lica progressiva, perquè cap de les dues parts accepta un paper subaltern. Aquest concepte és força útil per analitzar l’origen de les guerres, siguin civils o entre països. Precisament Bateson el va concebre fixant-se en els processos prebèl·lics en marxa a l’Europa els anys trenta.\nEl conflicte que ens ocupa parteix clarament d’una cismogènesi complementària en la qual el paper dominant el té la idea hegemònica d’una Espanya unitària i homogènia i el paper dominat o subaltern l’ostenta la idea d’una Catalunya amb veu política pròpia i plenament sobirana, independent o no.\nLa intenció de l’independentisme és que el conflicte es converteixi en simètric, però la part centralista està forçant la situació perquè es mantingui com a complementari. I per això reacciona seguint aquest esquema: es tracta només de posar al seu lloc al subaltern, i per això activa els mecanismes que s’apliquen en aquestes situacions, que són el sistema judicial i els cossos de seguretat.\nFantasies a banda i banda\nEns trobem, doncs, dos bàndols que ara mateix apel·len als mateixos grans principis -democràcia, llibertat, igualtat, etc-, però amb significats reals oposats. I cal dir que tots dos bàndols aixequen aquests conceptes tan lluents i transcendents sobre fantasies poc rigoroses. Per la banda independentista la fantasia ha passat per creure que la independència seria un camí relativament fàcil per la simple raó que és evident que Catalunya té dret a l’autodeterminació, i les institucions centrals de l’estat ho havien d’acabar reconeixent encara que els costés.\nEn aquesta idea s’han basat alguns dels conceptes clau de l’independentisme, que podrien qualificar-se d’eufemismes: el dret a decidir, la desconnexió, el volem votar, etc. No estic afirmant que s’hagin fet servir per amagar res ni per enganyar ningú, probablement els que els han promogut també s’han enganyat a sí mateixos, però tot això ha deixat de banda que, en realitat, la intenció anava molt més enllà d’emetre un simple vot, i sí que implicava canviar aspectes essencials de l’arquitectura institucional i legal de Catalunya, no només «desconnectar» les institucions autonòmiques existents i ja està. I, evidentment, que l’administració central oposaria tota, TOTA la resistència possible a tot això.\nPer la banda centralista la fantasia passa per creure que l’independentisme és com una mena de malaltia vírica que s’ha estès entre els catalans i que l’únic que cal fer és aplicar el tractament indicat i es curaran. Aparentment no són conscients de la seva responsabilitat en la situació, del fet que molts catalans s’han sentit empesos cap a l’independentisme com a reacció a la recentralització de l’estat que comporta el seu programa, ni que el «tractament» l’únic que farà és agreujar la situació i molt possiblement precipitar una sortida molt traumàtica de Catalunya de l’estat.\nI en últim terme, potser caldria dir ben alt que la transcendència de la situació és relativa, i que la vida dels catalans segurament no millorarà de manera radical si efectivament Catalunya es converteix en un estat independent. És a dir, no seran tot flors i violes i caldrà seguir esforçant-se dia a dia per aconseguir uns resultats que potser fins i tot seran minsos.\nNi tampoc Espanya es «trencarà» si Catalunya s’independitza, simplement es farà més petita. I potser tindrà l’oportunitat per repensar-se i també els líders que la controlen podran preguntar-se perquè, davant d’una crisi com l’actual, han reaccionat amb criteris similars als que fa més de 100 anys van portar Espanya a la pèrdua de Cuba i Filipines.\nP.S. desembre 2018: Vaig escriure aquest article fa més d’un any i crec que l’evolució del clima sociopolític durant aquest temps n’ha validat i reforçat la tesi.\nSi creus que el concepte de cismogènesi i el punt de vista que proporciona poden contribuir a millorar aquest clima, et convido a difondre l’article i a parlar-ne amb tothom.\nI si tens comentaris a fer o creus que hi ha aspectes equivocats o oblits importants, estaré encantat de debatre’ls.\nPublicado por Josep Maria Camps\nVer todas las entradas de Josep Maria Camps\nPublicado 27 de octubre de 2017 25 de septiembre de 2020\nPrevious Post EL REFERÈNDUM ENCARA NO S’HA FET\nNext Post EL REFERÈNDUM COM A RITUAL DE PAS\n2 comentarios sobre “SAPS QUÈ ÉS UNA CISMOGÈNESI? DONCS N’ESTÀS VIVINT UNA DE GROSSA”\nHelena Carreras Nolla dice:\n23 de diciembre de 2018 a las 10:29 PM\nMolt interessant, només hi veig un punt que falla: dius que una cismogènesi mai no se sap quan comença, i en aquest cas és clar el qui i el quan: Aznar.\nJosep Maria Camps dice:\n6 de enero de 2019 a las 1:09 PM\nBé, aquesta és la meva interpretació, i potser també la teva, però crec que molta gent no hi estaria d’acord, fins i tot entre els independentistes. En tot cas, la gradualitat fa que sigui més una obra col·lectiva que no pas atribuïble a un sol bàndol i molt menys a una sola persona.\nsi tens alguna cosa a afegir o a comentar Cancelar la respuesta\nVer perfil de jmcampsc@gmail.com en Facebook\nVer perfil de @jmcampsc en Twitter


Rupert Shortt: «Uns 200 milions de cristians a tot el món viuen sota amenaça» | UIC Barcelona\nEl periodista de The Times Literary Supplement, Rupert Shortt, va impartir, a la UIC, la conferència “La persecució de cristians, una realitat oblidada”. L’acte, organitzat per la càtedra Ciència, Cultura i Religió, de la Facultat d’Humanitats, busca aprofundir en la trista realitat dels conflictes bèl·lics existents arreu del món.\nRupert Shortt, autor del llibre Cristianophobia: a faith under attack –fruit de la recerca que va dur a terme viatjant per diferents països conflictius–, va voler mostrar la seva inquietud davant la impassivitat de tants governs. “La persecució –va dir– ha empitjorat dramàticament amb el canvi de mil·lenni: uns 200 milions de cristians estan ara sota amenaça, molts més que els adeptes de qualsevol altre grup de fe. És preocupant veure com ningú no diu res”.\nL’acte el va presentar el també periodista Daniel Arasa –autor d’un llibre que tracta aquest mateix tema, Cristians, entre la persecució i el mobbing–, que va aportar alguna dada més a aquestes xifres, dient que “representen un no poc considerable 10 % de la població cristiana mundial”.\nEl periodista britànic va anar fent un repàs de l’assetjament directe o indirecte que pateixen els cristians en els diferents països que ha investigat. “Gairebé no hi ha un sol país, des del Marroc al Pakistan en què els cristians puguin exercir el seu culte sense patir persecució o discriminació”, va afirmar Shortt. En alguns països com Turquia, “no són persecucions directes, però sí que pateixen controls continus. El sol fet de tenir l’apel·latiu de ‘cristià’ –ho han d’indicar en el seu carnet d’identitat– és un impediment per treballar en molts llocs, per exemple”.\nShortt també va ser molt crític amb les opcions polítiques que s’han pres en els darrers anys. “Penso que la invasió de l’Iraq el 2003 va ser un error molt seriós, i estic molt convençut del paper occidental en la promoció d’aquest sentiment en contra del món islàmic”. D’altra banda, va assegurar que “si Obama hagués fet alguna cosa abans, la qüestió de Síria potser estaria solucionada o, almenys, moderada; el problema és que allà no hi ha ningú que estigui disposat a governar, com sí que passa, per exemple, a Ucraïna”.\nEn parlar del silenci existent en tots aquests temes, el periodista de The Times va afirmar que “gran part dels mitjans de comunicació, europeus especialment, es deixen influir per l’error d’identificar una crítica als musulmans amb el racisme, cosa totalment incorrecta per definició; és com dir que el cristianisme és una fe occidental, i res més lluny de la realitat”. No es tracta, tampoc, d’una batalla entre bons i dolents, en què s’identifica l’Islam com una religió violenta: “Idees equivocades d’aquest tipus –va explicar el ponent– neixen normalment de la incapacitat de distingir entre pietat islàmica i islamisme com a ideologia política totalitària”.\nRupert Shortt va tancar el seu discurs defensant la importància de la religió, quan s’entén i es viu correctament: “la religió és bona quan té molta influència, no molt de poder. Les persones religioses, per tant, han de poder opinar: em sembla quelcom propi de la democràcia”. En aquest sentit, va seguir el periodista, “la convicció basada en la fe ha mobilitzat milions de persones que s’oposen a règims autoritaris, que inauguren transicions democràtiques, que donen suport a drets humans i que alleugen el patiment”.


el front d’ombra és el secret professional per falsificar arcs més complets\nNo sé vosaltres, però em sembla que m’havia oblidat de com fer el maquillatge després d’haver-me’l saltat. Les celles en particular ho sóntanfàcil de cargolar. Com hem aconseguit que coincidissin abans ?!\nJust a temps per ajudar-nos a millorar el nostre joc, vam detectar una tècnica de les celles tan genial i senzilla que pot fer que les teves celles es vegin aproximadament vuit milions de vegades millor. Penseu: més suau, més complet i més natural.\nPer descomptat, els artistes de maquillatge han estat realitzant màgia de bellesa als seus famosos clients durant anys; només cal mirar el front de celebritats abans i després per veure com es poden renovar els arcs escassos en obres mestres estructuralment sòlides.\nI, tot i que sabem des de fa anys que els gels de les celles poden ajudar-nos a estirar els cabells que ja tenim i que els llapis poden esbossar els que no tenim, ens hem perdut un truc, perquè hi ha un pas addicional que fan els professionals donar elil·lusióde dimensió, i també proporciona un acabat més suau i subtil.\nLes celles amb ombra consisteixen a millorar i construir les celles perquè es vegin més completes, utilitzant llapis, pinzells i pols per a celles ', afirma Sherrille Riley, experta en celebritats i fundadora de Nails & Brows Mayfair. Pràcticament diuen què fan a la llauna. Essencialment, utilitzeu productes, com ara pols de celles, per crear una ombra.\nFixeu-vos amb més atenció en les celles gruixudes i plenes de naturalesa; els cabells (sobretot quan n’hi ha molts) creen una ombra a la pell que hi ha a sota. Això és el que imita aquest aspecte.\nUna publicació compartida per Anastasia Soare (@anastasiasoare)\n'Si voleu que les celles tinguin un aspecte el més natural possible, heu de recrear la manera d'actuar', explica a GLAMOUR Anastasia Soare, reina de les celles i fundadora d'Anastasia Beverly Hills. 'De debò, això significa barrejar més d'un matís', afegeix. 'Comenceu creant una base a la pell per sota de la cella que tingui una o dues tonalitats més clares que les vostres celles / llapis de celles. A continuació, dibuixa els cops de les celles cap amunt. Intel·ligent.\nUna publicació compartida per l'artista de maquillatge Patrick Ta (@patrickta)\nllapis de cella loreal microblading\nHi ha més. Aquesta tècnica, de fet, ajuda a donar un efecte subtil i difuminat que deixa que les celles arrossegades semblin tan nítides. 'La idea és crear un aspecte més suau del front en lloc de l'estil agut i dur que es porta des de fa temps', explica Sherrille. 'És una bona manera d'aconseguir celles més completes i naturals que es milloren suaument'.\nPel que fa a les eines per a la feina, Brow Volume Powder, de 5,45 GBP, de Lottie London, es presenta en una pràctica forma de vareta que es pot prémer a les celles. El Brow Powder Duo d’Anastasia Beverly Hills, 24 lliures esterlines, es presenta en dues tonalitats per donar-li una base i un color de cella en un de sol (només emparella amb un pinzell inclinat), o bé permet barrejar una base multidimensional personalitzada. I Nails & Brows Brow Filler, de 20 lliures, funciona a la part superior de Mayfair per donar cops precisos que imiten perfectament els pèls de les celles.\nEstic acomiadant-me del meu treball de disseny de 32.000 lliures a l’any: com em gestionaré econòmicament si no trobo una nova feina aviat?


Fem cinema | Diari d'un treball per projectes – Institut Numància – Grup USEE\nDiari d'un treball per projectes – Institut Numància – Grup USEE\nPublicat el 18 de maig de 2017 per gfernan3\nL’institut on treballem està ubicat a la localitat de Santa Coloma de Gramenet. És un centre de quatre línies a tots els nivells de l’ ESO i dues a Batxillerat.\nTambé disposa d’aules específiques per atendre la diversitat dels alumnes: un grup amb diversificació curricular, format per alumnes de segon cicle de l’ESO; l’aula d’acollida i la unitat de suport d’educació especial (USEE), en la qual treballem nosaltres.\nÉs en aquest context (USEE) que s’ha d’entendre aquest projecte amb les circumstàncies específiques que el determinen.\nLa nostra unitat està formada per catorze alumnes de tots els cursos (des de 1r fins a 4t de l’ESO). Els catorze alumnes venen amb un dictamen d’escolarització i tenen un grau de discapacitat, entre un 33% i un 53%. Presenten moltes dificultats d’aprenentatges i requereixen suports educatius personalitzats en els següents àmbits:\nPer tot això, a tots se’ls ha elaborat un Pla Individualitzat (PI) on s’especifiquen les característiques sobre els seus aspectes emocionals, familiars i una valoració inicial sobre la competència matemàtica i lingüística. A partir d’aquí, es concreten els objectius que es pretenen treballar durant cada curs escolar.\nEls nivells generals de competències dels nostres alumnes poden variar entre el cicle inicial fins a primer curs de cicle superior d’educació primària i, a més, no de manera homogènia en les diferents àrees.\nPer aquest motiu es va valorar en el seu moment la necessitat de començar a treballar per projectes, deixant de banda un treball més tradicional. Aquesta valoració es va fer sobretot pensant en el seu benefici:\nFacilitar el desenvolupament de les competències clau\nTreballar de manera interdisciplinar\nPropiciar un aprenentatge significatiu\nAfavorir el treball cooperatiu\nAugmentar la seva motivació per l’aprenentatge\nEl projecte que presentem aquí s’ha dut a terme durant aquest curs i es titula: Fem cinema: com es fa un curtmetratge?.\nEs va iniciar al mes d’octubre i l’hem finalitzat al mes d’abril, amb una dedicació aproximada de 7 hores setmanals, és a dir, en la franja horària en la qual coincidien tots els alumnes de la USEE.\nAl llarg de tots aquests mesos s’han realitzat una sèrie de diverses activitats, programades en unitats didàctiques. Aquí podem veure la programació.\nMETODOLOGIA: PAPER DEL PROFESSORAT\nCom que totes dues som professores de la USEE i hi ha hores que treballem plegades, ens ha estat fàcil poder coordinar-nos.\nEl nostre paper, el de les professores, és fer de guia en el procés d’aprenentatge i ajudar ela alumnes en l’adquisició de les competències. L’alumne és el centre de l’educació i nosaltres les orientadores en aquest procés.\nLa metodologia utilitzada ha estat:\na nivell individual s’ha potenciat que l’alumne sigui el protagonista del seu aprenentatge, partint dels seus interessos i\na nivell grupal sempre s’ha afavorit el treball cooperatiu\nFem cinema: Com es fa un curtmetratge? ha estat un projecte que ha tingut projecció en la nostra comunitat educativa.\nCom el producte final ha estat un petit curtmetratge, es va acordar realitzar dues projeccions:\nUna amb el grup de diversificació curricular del nostre centre i la seva tutora.\nUn altre, amb les famílies dels alumnes, una antiga professora, els professionals externs que els atenen (psicòlegs, pedagogs, logopedes…), conjuntament amb el director del centre.\nPer convidar-los es van utilitzar diversos formats: el primer grup, es va convidar mitjançant un mail enviat a la tutora del grup, pensat i escrit pels alumnes de la USEE. I el segon grup, a través de cartes formals entregades a mà per ells mateixos.\nEl projecte ha estat avaluat a través de diferents rúbriques: unes autoavaluatives i d’altres completades per les professores. Aquestes podien ser d’observació a l’aula (actitud, participació, interès) o de les evidències d’aprenentatge (tasques específiques, ja siguin individuals o en grup). A part d’aquestes rúbriques, s’ha tingut en compte el seguiment diari i l’evolució de l’alumne.\nPer exemple, algunes de les observacions i seguiment de les tasques específiques d’aprenentatge que hem fet, són:\nPer la unitat didàctica de la filmoteca, vam utilitzar una rúbrica d’observació per valorar, l’actitud, la participació i la implicació en el taller realitzat.\nI per la unitat didàctica de la presentació del curtmetratge vam utilitzar dues rúbriques: una d’autoavalució i una altra, per fer una valoració grupal. Amb aquestes volíem aconseguir fer reflexionar als alumnes sobre el seu aprenentatge des dels diferents àmbits curriculars i les seves capacitats competencials. També ha servit per veure les evidències i la significativitat dels seus aprenentatges.\nPer altra banda, també vam passar una fitxa valorativa a les famílies el dia de la presentació que ens ha servit per completar la nostra valoració global. Aquesta avaluació externa ens ha servit per dues coses:\nDonar sentir a l’activitat amb la participació activa de famílies i altres membres de la comunitat educativa. Aquest és l’element motivador necessari que va donar l’empenta inicial al projecte.\nTambé ens ha servit per obtenir un feedback extern del projecte amb el qual hem valorat no només el resultat, sinó també el procés i l’evolució dels alumnes.\nPer finalitzar, les professores hem elaborat i completat un instrument d’avaluació individual per valorar el seguiment diari i l’evolució de cada alumne al llarg de tot el projecte.\nPer últim, els docents ens hem avaluat també. Aquesta avaluació la hem fet amb una rúbrica que analitza tot el procés (metodologia, gestió de l’aula, producte final, comunicació del projecte, implicació de l’alumnat, el treball en equip de les docents,…). D’aquesta avaluació es desprenen les propostes de millora i la reflexió final que us presentem a continuació.\nDesprés d’haver finalitzat el projecte, ens vam reunir per valorar la nova metodologia i es va arribar a la conclusió que per a la propera vegada, realitzaríem alguns canvis. Aquests són:\nMillorar el format de les rúbriques.\nFer més autònoms els alumnes en l’elaboració de les rúbriques.\nConcretar les activitats amb la pregunta plantejada i\nTreballar sempre segons els interessos i desitjos d’ells.\nAcotar el temps dedicat al projecte (en el nostre cas es va allargar més del que ens havíem plantejat).\nValorem que la dedicació horària ha estat l’adient, ja que hem pogut desenvolupar el projecte correctament sense carregar a l’alumnat en un mateix tema. També hem alternat treballar altres aspectes del currículum utilitzant altres metodologies.\nPoder treballar per projectes ha permès que els alumnes:\nSiguin els protagonistes del seu aprenentatge,\nHan pogut prendre les seves pròpies decisions i han tingut un paper destacat en l’organització de les tasques.\nHan millorat la seva autonomia,\nHan treballat de manera cooperativa\nHan realitzat i completat rúbriques, amb una guia d’orientació.\nGràcies a aquests fets, considerem molt positiu treballar de manera competencial i transversal, mitjançant un projecte . Fer partícips als alumnes de tot el procés, fa que aquest sigui molt més motivador i atractiu i els aprenentatges siguin molt més significatius.\nPer concloure, considerem que aquesta és la línia en la qual hem de continuar treballant i apostant.\nPublicat dins de Calaix de sastre, Qui som\t| Deixa un comentari\nAspectes transversals a tenir en compte\nPublicat el 30 d'abril de 2017 per gfernan3\nTreballarem diferents aspectes transversals amb aquest projecte. Serà important l’ús de les TIC per a tenir el producte final. Donades les característiques del grup, això podria ser un problema, però també hem pensat que pot ser una oportunitat per a fer participar a altres alumnes del centre. És per això que l’ajuda dels alumnes del grup Horitzó, creiem que serà important, no només per l’ajuda rebuda, sinó també perquè és una oportunitat de interrelacionar alumnes de diferents grups que, normalment, no tenen massa relació.\nEl treball cooperatiu serà un altre aspecte transversal que es potencia amb aquest projecte. La valoració d’aquest aspecte la farem a partir de l’observació a l’aula i en les sessions en les que revisarem i planificarem en grup.\nVolem potenciar també la creativitat. El tipus de projecte ja implica treballar la creativitat i serà un dels aspectes més importants que haurem de gestionar.\nPublicat dins de Implementació, Planificació, Programació\t| Deixa un comentari\nPer a la valoració final, s’han pensat recollir evidències que procedeixin del mateixos alumnes (autoavaluació), una valoració de les famílies (a partir de la visualització de la pel·lícula i de la informació que ha rebut dels seus fills durant el procés) i, per últim, la valoració final feta per les professores i que tindrà en compte el seguiment diari i l’evolució de cada alumne.\nL’autovaluació tindrà com a objectiu no només valorar el producte i la participació, tant a nivell individual com en grup, sinó també ha de servir per a què els alumnes puguin ser conscients del que han après amb el projecte.\nL’avaluació és important perquè és l’acte en què realment tancarem l’activitat i podrem valorar fins a quin punt l’aprenentatge és o no significatiu i a quin nivell. De la mateixa manera, també podrem valorar fins a quin punt aquest projecte ens ha servit en la nostra tasca docent amb el grup USEE. Per a fer aquesta autoavaluació docent del projecte, hem afegit més endavant una rúbrica que ens hauria d’ajudar a avaluar-nos i en la definició i seguiment del projecte.\nHi haurà un dia d’estrena del curtmetratge. Aquest dia, els alumnes seran els protagonistes davant d’un públic extern al grup USEE. Proposarem fer la presentació en un lloc adequat del centre. Potser la biblioteca amb la pantalla gran pot ser el millor lloc.\nL’estrena de la pel·lícula es comunicarà per email i redactant les invitacions que es remetran a diferents persones. Les famílies seran els principals convidats. Però també hem pensat convidar a altres alumnes d’altres USEE de la ciutat, així com a la junta directiva i professors dels centre.\nCom hem dit, l’objectiu és poder oferir un producte únic: un curtmetratge. Per a fer-ho, és important la fase prèvia de recerca d’informació. Aquesta informació l’haurem de buscar conjuntament, però és important que les professores sapiguem exactament què buscar i on buscar-la. Els alumnes necessiten una guia per a no perdre’s en un bosc d’informació que pot ser contraproduent.\nL’organització, a partir de la informació trobada, serà fer les tasques que serveixin per aconseguir rodar el curtmetratge, amb distribució de rols acordats en el grup i utilitzant l’ajuda de persones externes al grup, com són els alumnes del grup Horitzó. Això, per tant, implica coordinar-nos amb els professors responsables del grup Horitzó.\nEls alumnes estaran utilitzant coneixements que procedeixen a diferents àrees del currículum: llengües, matemàtiques, plàstica, socials,…\nCom s’organitza el professorat\nPublicat el 21 d'abril de 2017 per gfernan3\nL’equip docent de la USEE té al seu favor el fet de treballar ja conjuntament amb el grup d’alumnes, per tant la coordinació del projecte es farà utilitzant les hores de coordinació que ja tenim assignades.\nAquesta programació del projecte ha de tenir en compte l’evolució del mateix projecte. Volem dir amb això que tant el continguts com els objectius concrets o la planificació de tasques només es poden fer en funció de la pròpia evolució del projecte. És per això que anirem documentant el projecte i revisant constantment els objectius i les accions a fer.\nSobre el rol que ha d’assumir el professorat, hem de dir que les professores USEE ja tenim un rol molt concret en aquest grup. Com ja hem dit, hem de tenir en compte les dificultats intel·lectuals d’aquests alumnes. Tots ells tenen, en general, un nivell entre primer cicle o cicle mig de primària. Això condiciona els continguts que podem treballar, com el nivell competencial que poden assolir els alumnes i, per suposat, el rol dels docents. El rol, per tant, serà el d’acompanyar els alumnes, però també intervenint molt directament per a conduir l’esforç dels alumnes cap el producte final i prenent decisions que en un altre context correspondria als alumnes.\nPer tant, el projecte el documentarem en aquest document que farà alhora de programació del projecte i de memòria de l’experiència.\nCom ens organitzem a l’aula?\nLes tasques es realitzaran segons la naturalesa de la feina, és a dir, o individualment o en petit grup o tot el grup sencer, sempre partint del treball i organització cooperativa. Per tant, l’organització passarà per fer posades en comú en les que haurem d’abordar problemes d’organització, de distribució de tasques, per a fer el seguiment, avaluar el progrés i la participació de cadascú en el procés, així com la planificació dels següents passos.\nEls grups es formaran de dues maneres: o bé seguint el criteri de les professores o de manera espontània. Tot això dependrà de la naturalesa de la tasca que hagi de fer el grup. És bo que els alumnes participin de les decisions i, per tant, intentarem que hi participin en l’organització de tasques concretes.\nTambé, en el moment de definir els grups, farem una repartició dels rols. Aquests rols poden anar canviant en funció de la dinàmica dels grup i per a què tots puguin assumir responsabilitats en diferents moments del projecte. En tot cas, sempre procurarem que les decisions i la feina tingui un alt grau cooperatiu.\nEl disseny de les tasques sempre la farem en funció dels dubtes i inquietuds que sorgeixin i amb l’objectiu de mantenir el fil conductor: el cinema. Però això ens porta a fer avaluacions en grup continuament. En aquestes avaluacions, els alumnes poden participar per a valorar les accions individuals, però també el progrés del treball en general.\nPer poder fer el projecte, disposarem d’unes hores assignades dins de l’horari del grup per treballar el projecte. Per tant, serà un projecte que es desenvoluparà a l’hora que continuarem fent algunes de els activitats relacionades amb altres parts del currículum.\nCom hem dit abans, la publicitat del projecte i sobretot en quant a l‘estrena de la pel·lícula és molt important. De fet, aquesta fita és un dels punts forts del projecte i un element motivador. Per suposat, totes les tasques relacionades amb l’estrena, les assumirà el grup i la convocatòria es farà a través d’email i amb cartes d’invitació.\nVam decidir el producte final: un curtmetratge de 4 o 5 minuts. Fer un curtmetratge implica molta feina, sobretot de preparació i de recerca d’informació. També vam decidir que el compartiríem amb les famílies, amb altres alumnes d’altres USEE de la ciutat i amb els professors del centre que convidaríem a l’estrena. Per tant, el repte ja estava definit amb un objectiu, amb un producte final concret i únic, i amb la motivació de fer participar a altres persones externes al grup.\nDonades les dificultats intel·lectuals en general dels alumnes USEE, en aquest projecte demanarem la col·laboració dels alumnes del grup Horitzó per tal que ens ajudin amb l’edició de la pel·lícula i amb altres aspectes més tècnics.\nUna de les qüestions importants és l’organització del grup. Que treballem cooperativament no significa que tothom hagi de fer totes les tasques, sinó que hi ha d’haver un repartiment i una organització per a què tots els alumnes se sentin importants desenvolupant el seu rol i fent les tasques que els hi pertoquin. Tots han d’aportar el seu esforç per a poder tenir un producte final satisfactori, tenint en compte les capacitats de cadascun d’ells i les ajudes que poden rebre tant de les professores, com de les educadores i les famílies.\nAquest és un treball cooperatiu que va sorgir de l’interès dels alumnes pel cinema i, per tant, de les seves inquietuds. La qüestió inicial era saber com es feia una pel·lícula. Va sorgir dels interessos que van mostrar en una sessió dedicada a fer una pluja d’idees. Aquesta inquietut al final es va traduir en una pregunta concreta: Com es fa una pel·lícula?\nA partir de la concreció de la pregunta, la primera activitat, doncs, va consistir en saber què en sabien els alumnes. Vam fer un llistat amb tot el que sabíem i, al mateix temps, vam fer també una llista de tot allò que volien aprendre sobre el cinema. A partir d’aquest anàlisi vam decidir que la millor manera de conèixer com es fa una pel·lícula era fent una pel·lícula i buscant tota la informació que ens ajudés a fer la pel·lícula.\nCom evidències de l’aprenenatge i tenint compte les característiques del grup, tindrem en compte el seguiment diari del procés. Aquest seguiment diari serà la principal font d’informació i ens indicarà els assoliments i progressos. Considerarem també uns ítems per avaluar especificats en la base d’orientació que hem dissenyat com a document d’avaluació. Per suposat, hem de tenir presents els PI de cadascun dels alumnes. Per últim, el producte final i el poder presentar-lo davant de les famílies, serà l’objectiu a valorar finalment i ens servirà per a fer una sèrie d’accions avaluatives amb els alumnes i les famílies.


IB3 | El primer partit del Mallorca post-pandèmia: 4.086 espectadors i sorteig de les entrades\nPortada > esports > El primer partit del Mallorca post-pandèmia: 4.086 espectadors i sorteig de les entrades\nEl RCD Mallorca ha publicat una sèrie d’informacions per als aficionats que vulguin anar aquest diumenge al partit que jugarà contra l’Alarcón després que el govern espanyol va autoritzar ahir dimecres que el públic pot tornar als estadis en les comunitats amb fase 1 de pandèmia, com són les Balears:\n– L’aforament del Visit Mallorca Estadi, tenint en compte la normativa de cabuda màxima del 30% i el metre i mig de distància que ha d’haver-hi entre assistents al seu voltant, permet l’entrada de 4.086 espectadors.\n– L’abonat del RCD Mallorca podrà optar a aquesta entrada a través del portal de l’abonat (ha d’estar donat d’alta) mitjançant la seva inscripció per a participar en un sorteig que es realitzarà davant notari.\n– Els abonats menors de 14 anys no poden optar a la seva entrada al tractar-se d’un sorteig individual i, per edat, aquest col·lectiu necessita entrar acompanyat a l’estadi segons la llei que regula l’assistència als espectacles públics.\n– Els abonats podran accedir al sorteig segons la zona de l’estadi en la qual tinguin el seu seient-\n– El fons sud acollirà als abonats inscrits en el sorteig que no hagin pogut accedir a la seva zona.\n– Una vegada s’obri el termini d’inscripció, els abonats tindran fins a aquest dissabte 15 de maig a les 08.00 hores per a realitzar la seva inscripció per al sorteig.\n– El sorteig es realitzarà a les 10.00 hores d’aquest mateix dissabte.\n– El dissabte, a partir de les 12.00 hores, els agraciats rebran un mail amb un link en el qual hauran de confirmar la seva assistència, triar seient (no té relació amb el qual apareix en l’abonament) i acceptar les condicions relatives a la seguretat de l’estadi segons la normativa del COVID (indispensable segons el protocol sanitari de la Lliga).\n– Després del procés de confirmació i acceptar-ne les condicions, l’abonat podrà descarregar-se l’entrada o imprimir-la.\n– El club informarà dels temps d’accés a l’estadi segons la zona assignada complint el protocol de seguretat i sanitari (gel desinfectant i control de temperatura).\n– Les entrades seran nominals i, en accedir al camp, tots els assistents hauran de portar amb si el seu DNI per protocol de seguretat i sanitari (màscara FFP2 obligatòria).\n– En finalitzar el partit, els espectadors seguiran les instruccions dels voluntaris per a abandonar el camp amb les pertinents mesures de seguretat


El Sevilla revalida el seu títol i segueix sent el rei\nEl Sevilla va conquistar la quarta Europa League de la seva història després de derrotar al Dnipro d'Ucraïna (2-3) en la final disputada a Varsòvia (Polònia), un títol que li permetrà jugar la propera edició de la Lliga de Campions gràcies als gols de Krychowiak i de Bacca, que va signar un doblet.\nEl conjunt d'Unai Emery va repetir sort a Varsòvia un any després del seu triomf a Torí deixant clar el seu idil·li amb aquesta competició. El Sevilla va ser sempre el Sevilla, amb la seva electricitat i la seva frescor, i no va dubtar un àpex del seu futbol malgrat les punyalades del seu rival, que mai va voler veure's enterrat ni acorralat per la superioritat del seu rival.\nAquesta vegada, sense el suspens dels penals, el Sevilla va recolzar el seu futbol en un començament brillant, fulgurant i de molts quirats. Una estratègia que -no obstant això- no va ser com havia imaginat el quadre sevillista per l'oportunisme del seu rival. Un gol de Kalinic va tirar al trast el bon plantejament dels espanyols en l'estadi Nacional de Polònia.\nEl gol no va aplacar als nois d'Unai Emery, que van seguir embastant el seu futbol a través de Banega -exquisit en la medul·lar- i de Reyes, que va estar sublim en els últims metres. De l'esquerrana de l'utrerano naixeria el segon, el tant de la remuntada, però abans va arribar el gol que va canviar tot en el partit.\nI ho va haver de marcar Krychowiak, l'únic polonès que estava trepitjant la gespa de Varsòvia. Una pilota sense amo, i després d'una fallada de la saga ucraïnesa en l'intent per buidar-ho, va acabar en els peus de 'Krycho', que no va desaprofitar la deixada de Bacca. El migcampista del Sevilla la va portar al fons de les malles i va igualar la contesa.\nA partir de llavors, el Sevilla va mostrar la seva millor versió. Futbol vertical i veloç combinat amb el talent dels seus homes més avançats, la valentia de Vitolo -recentment cridat per De el Bosc- i d'Aleix Vidal, que ha estat la gran revelació de la temporada en el lateral dret, un perfil que enamora en gran manera al seu tècnic.\nBACCA HO CANVIA TOT\nAmb l'empat (1-1) Reyes va agarrar la vareta màgica per ficar una passada entre els dues centrals que va acabar en els peus de Bacca. El colombià, després de fallir a Boyko, va marcar a plaure i va posar en franquícia als seus, que semblaven haver culminat el cim. Aquest va ser l'únic 'però' del Sevilla, que va satisfer la seva set amb la remuntada.\nEl Dnipro va ser a més amb l'aparició de Konoplyanka, el seu millor jugador, va equilibrar les forces fins que -mancant un minut per al descans- Rotan va marcar un excepcional gol. Un llançament directe amb un sol pas de memòria que va deixar clavat a Sergio Rico, un altre dels internacionals de nou encuny.\nEn la segona meitat, i després del canvi de Coke per Reyes, el Sevilla no va millorar molt més, però sí va controlar amb més garanties al seu rival. El Dnipro -sense experiència en aquestes cites- es va deixar portar amb el pas dels minuts fins que Bacca, a cambra d'hora per al final, va fer el gol que va valer una Copa continental, la quarta en la història després de les de 2006, 2007 i 2014.\nEl cafetero es va fer l'espai amb el cos i va afusellar al porter del Dnipro. El tercer gol va matar als ucranios i va donar ales a un Sevilla que va arribar amb més gasolina de la qual hagués imaginat al final del partit. No estava Rakitic, ni tampoc Alberto Moreno. És igual el projecte, són igual els noms. El sevillismo ha tornat a esclatar d'alegria. La quarta ja és de debò.


El pressupost de l'Estat en 10 claus\nCRISI, ELS COMPTES DE L'ESTAT DEL 2012\nEl cost dels interessos del deute supera enguany la superretallada prevista, de 27.300 milions\nEls pressupostos que va fer públics ahir el govern espanyol dibuixen una retallada generalitzada de despesa, però amb diferent magnitud segons la partida. El cost del deute, a més, ofega bona part de l'estalvi.\nROGER TUGAS BARCELONA. 04/04/2012 00:00\n260x366 POCS INCENTIUS ECONÒMICS La retallada generalitzada no esquiva les despeses bàsiques per reimpulsar l'economia. Així, la partida de R+D cau un 25,6%. / MANOLO GARCÍA POCS INCENTIUS ECONÒMICS La retallada generalitzada no esquiva les despeses bàsiques per reimpulsar l'economia. Així, la partida de R+D cau un 25,6%. / MANOLO GARCÍA\nL'administració central de l'Estat té davant seu el titànic repte de reduir el dèficit del 5,1% del 2011 al 3,5% aquest 2012. Per aconseguir-ho, el ministre d'Hisenda, Cristóbal Montoro, ha presentat uns pressupostos molt severs que retallen la despesa dels ministeris en un 16,9%. Darrere d'aquestes grans xifres, però, els esforços de contenció condicionen pràcticament cada partida, fins i tot les que haurien d'ajudar a remuntar l'economia.\n1. Més impostos, amnistia fiscal i diners de la UE\nLa retallada en despesa no amaga la recerca del govern espanyol de nous ingressos. En concret, espera incrementar la recaptació d'impostos en més de 12.000 milions a través de l'augment de l'IRPF ja vigent, la supressió de desgravacions de l'impost de societats, els canvis en tributs com el del tabac i l'amnistia fiscal per fer aflorar diner negre. Així mateix, l'Estat espera duplicar el saldo positiu amb la Unió Europa (UE) per rebre'n 2.800 milions nets.\n2. El cost del deute ja equival al 2,75% del PIB\nEl cost del deute espanyol és cada cop més gran, fins al punt que l'Estat destinarà 29.246 milions, el 2,75% del PIB, a pagar els interessos del deute, 7.200 milions més que el 2011. El tresor públic haurà d'emetre 186.100 milions per finançar els venciments de deute i per cobrir noves necessitats financeres de l'Estat. A més, el deute públic espanyol creixerà més d'onze punts el 2012, i assolirà el 79,8% del PIB, encara per sota, però, del 90,4% mitjà a la UE.\n3. La despesa de personal creix tot i reduir plantilles\nLa despesa en personal de l'Estat creixerà un 1,3% el 2012, fins a assolir els 27.339 milions. No serà, però, per un increment de la plantilla, que de fet es reduirà, sinó pel creixement del nombre de pensionistes amb pagues actualitzades, tot i la congelació salarial. De fet, la despesa de personal en actiu cau un 2,6%.\n4. Les empreses públiques preveuen números verds\nLes empreses públiques preveuen guanyar 1.827 milions, sobretot gràcies a uns 1.896 milions de benefici de Loteries de l'Estat. Renfe pressuposta guanys de 67 milions el 2012, una xifra que suposaria el primer resultat positiu de la seva història. Aena espera passar dels 27 milions de pèrdues a 4,5 milions de beneficis. Per contra, Adif preveu perdre 295,4 milions, un 43% més que el 2011. L'endeutament global de les empreses públiques pujarà a uns 60.000 milions.\nPer la seva banda, el FROB preveu rendibilitzar els préstecs concedits a entitats financeres i obtenir beneficis de 307 milions, tot i que també ampliarà el seu capital de 9.000 a 15.000 milions i augmentarà la capacitat d'endeutament a 90.000 milions. Igualment, l'ICO espera també un resultat positiu de 40 milions, el doble que el 2011.\nEls organismes autònoms reduiran el pressupost un 8,2%, fins als 51.206,7 milions, dos terços dels quals per al servei públic d'ocupació. L'únic ens que l'incrementa és l'Agència Estatal Antidopatge.\n5. La R+D i els estímuls a l'economia no se salven\nUna partida bàsica per millorar la competitivitat econòmica com recerca i desenvolupament també cau un 25,6%, fins als 5.633 milions. L'Estat destinarà més de 3.000 milions més a préstecs, però a la vegada fa baixar la deducció per activitats de R+D del 60% al 50%. De la mateixa manera, els fons de caràcter econòmic cauen un 32% en indústria i energia i un 22,5% en comerç, turisme i pimes.\n6. Només infraestructures prioritàries i ferroviàries\nEl segon ministeri que més veu reduït el pressupost és Foment, que cau un 34,6%. La despesa total en infraestructures serà d'11.387 milions, i es prioritzaran les obres en estat avançat d'execució i les infraestructures ferroviàries. Adif, de fet, espera invertir 4.124 milions, mentre que Aena en disposa de 1.016.\n7. La solidaritat es redueix a menys de la meitat\nEl ministeri d'Afers Estrangers és el més damnificat pels comptes, amb una retallada del 54,4%. La solidaritat exterior ho patirà, atès que l'ajuda oficial al desenvolupament serà de 831 milions, gairebé 1.300 milions menys que el 2011.\n8. Tisorades més febles per a Interior i Defensa\nPer contra, el ministeri que més manté el pressupost, per darrere del de Presidència, és el d'Interior, al qual només se li retalla un 4,3%. A més, la despesa en seguretat ciutadana tan sols caurà un 1,7% per garantir la presència policial al carrer. Tampoc patirà gaire Defensa, amb un pressupost un 8,8% inferior, tot i que ha de congelar els grans programes d'armament per una tisorada del 34,9% en el capítol d'inversions. La plantilla màxima de les forces armades serà de 81.000 soldats i mariners, 2.000 menys que el 2011.\n9. Més transferències a altres administracions\nUna de les poques partides que creix és la de transferència a altres administracions, pels mecanismes de finançament previstos. Les transferències als ens locals pugen un 7,9% i a les comunitats autònomes un 9,7%. La liquidació del finançament del 2009 implicarà, però, un retorn de partides avançades per l'Estat.\n10. Les retallades passen de llarg de la casa reial\nLa partida destinada a la família reial cau tan sols un 2% -menys que el 2011-, fins als 8,3 milions. Aquest cop tampoc no s'hi detallen les despeses.\n"El govern espanyol suspendrà en hores la investidura de Puigdemont", portada de...


Notícies - L'agrupació local del PSC destaca la voluntat del PSOE d'anar cap a un Estat més plural\nL'agrupació local del PSC destaca la voluntat del PSOE d'anar cap a un Estat més plural\nEl PSC també remarca la voluntat d'incrementar els recursos dels ajuntaments\nL'agrupació local del PSC ha fet una valoració positiva del 36è congrés del PSOE celebrat aquest cap de setmana a Madrid. Entre d'altres coses, els socialistes de Sant Cugat destaquen la sensibilitat de Rodríguez Zapatero per avançar cap a un estat més plural on s'impulsin les diferents llengües i realitats, així com la voluntat d'incrementar els recursos municipals i el reconeixement de la important tasca que fan els ajuntaments.\nEl congrés del PSOE s'ha clausurat amb un gran consens al voltant de la nova executiva encapçalada per José Luis Rodríguez Zapatero i amb la voluntat de fer possible el canvi de l'Estat Espanyol en els pròxims quatre anys, amb noves polítiques de caire social, econòmic i laboral.\nDes de Sant Cugat, el primer secretari, Salvador Gausa, ha volgut remarcar la voluntat d'escoltar les demandes dels ciutadans així com la voluntat de diàleg palesada pel líder del PSOE en temes com la reforma de l'Estatut o del model de finançament autonòmic.\nUn dels aspectes més rellevants per a Gausa ha estat però una de les principals peticions que portaven els socialistes catalans: la necessitat d'avançar cap a un estat més plural a nivell nacional, lingüístic i cultural. En aquest sentit, el santcugatenc assegura que s'estan fent passos importants.\nSentir un president del govern parlar de la riquesa que conformen les llengües és molt important i crec que hi ha passos, ara cal portar-los a la realitat i anar avançant.\nPel que fa a la polèmica generada per la inclusió de José Montilla a la nova executiva del partit, Salvador Gausa considera que finalment s'ha entès que el PSC és un partit amb els seus propis estatuts i federat al PSOE, i que la millor manera d'estar ben representants a la nova executiva del PSOE és incloent-hi un representant català.\nA nivell local, el primer secretari del PSC de Sant Cugat ha volgut remarcar la voluntat de resoldre el problema generat per la supressió de l'IAE a les arques municipals i el projecte d'incrementar els recursos i el reconeixement de la tasca que fan els ajuntaments.\nHi ha un posició política ferma i decidida de voler afrontar el problema de la hisenda local, i anar cap a una estructura on els ajuntaments tinguin majors recursos.\nSalvador Gausa ha assistit al congrés en qualitat de delegat de la federació Vallès Oest del PSC.


Warning: count(): Parameter must be an array or an object that implements Countable in /home/customer/www/catalunyapiscines.com/public_html/wp-content/themes/onetone-pro/includes/shortcodes.php on line 46\ntimeline | Catalunya Piscines\nCatalunya Piscines ha realitzat la rehabilitació d’una piscina construïda fa molts anys en una casa particular. És una piscina d’una grandària mitjana situada en el jardí de la casa.\nLa nostra actuació ha consistit en refer tot el got de la piscina. Hem començat eliminant tot el gresite que revestia la piscina i que estava en un estat molt degradat. Un cop retirat tot el revestiment antic hem reparat tot el got, canviat desaigües, skimmers, llums i tapes dels tubs … hem donat una nova capa de formigó per tapar fissures i allisar el terra i parets de la piscina.\nUn cop finalitzada aquesta primera part de l’obra, hem procedit a revestir novament la piscina amb peces de gres de color blau tipus gresite. Un cop acabada la feina de col.locació de les peces hem procedit al seu reajuntat amb ciment tècnic de color blanc específic per a piscines.\nFinalment hem fet una nova coronació amb peces de gres imitació fusta.\nUn cop acabada la reconstrucció de la piscina, hem realitzat l’enjardinament dels voltants de la piscina amb gespa artificial i una zona de terrassa amb el terra amb tarima de fusta i realitzem també els tractaments de fusta necessaris per garantir la seva solidesa i resistència davant les inclemències del temps que les afecten com el sol, pluja, fred o vent.\nHem realitzat la substitució de tot l’equip de filtració i de cloració d’aquesta piscina situada en una casa particular.\nAl mateix temps realitzem tota la rehabilitació de la coronació de la piscina i de tota la zona de jardí al voltant de la piscina que estava coberta per una tarima de fusta en mal estat.\nHem arrencat la tarima vella i hem preparat i nivellat el terreny per a posteriorment realitzar un encofrat de formigó. Abans d’abocar el formigó, tirem un llit de grava amb de sorra i compactem les dues. També col·loquem sobre la base una malla de construcció i finalment, aboquem el formigó\nDesprés hem pavimentat tota la zona amb gres porcellànic del mateix material que la coronació de la piscina, de manera que no es distingeix entre la coronació i el paviment.\nAquesta intervenció també inclou la construcció d’una caseta exterior per a col·locar tots els equips de filtració i cloració, a més d’espai per a guardar altres objectes. Realitzem tot l’acabat, instal·lació elèctrica i posem una porta de PVC y vidre.\nCataluya Piscines ha realitzat la rehabilitació d’una piscina d’una casa particular que presenta desperfectes i filtracions a causa de la seva antiguitat, moviments de terra i falta de manteniment.\nLa nostra actuació ha consistit en refer tot el got de la piscina. Hem començat eliminant tot el gresite que revestia la piscina i que estava en un estat molt degradat. Una vegada retirat tot el revestiment antic hem reparat tot el got, canviat desguassos, skimmers, llums i tapes dels tubs … hem donat una nova capa de formigó per a tapar fissures i allisar el sòl i parets de la piscina.\nUna vegada finalitzada aquesta primera part de l’obra, hem procedit a revestir novament la piscina amb peces de gres de color blau tipus gresite. En acabar el treball de col·locació de les peces hem procedit a la seva rejuntat amb ciment tècnic de color blanc específic per a piscines.\nFinalment hem reparat la coronació canviant algunes de les peces que hi havia en mal estat per unes de noves del mateix material.\nParal·lelament hem reconstruït una dutxa exterior d’obra adossada a una de les parets de la casa.\nCatalunya Piscines ha construït una piscina en una casa unifamiliar de Valls. Comencem planificant com serà la piscina, on la col·locarem i la seva grandària. Una vegada escollit el got i l’estil de la piscina ens posem a la feina.\nLa piscina la realitzem a gust del nostre client amb el sistema constructiu de piscines de formigó projectat. La piscina també compta amb una escala en cantonada, amb un acabat interior realitzat amb revestiment vitri (gresite) de color blau i la coronació i terrassa estan realitzades amb gres porcellànic de primera qualitat i de gran resistència i durabilitat.\nTambé hem realitzat l’ajardinament dels voltants de la piscina. El propietari també ens demana que rehabilitem tota la façana adjacent amb el carrer. Derroquem l’existent a causa del seu mal estat i aixequem un nou mur d’un metre i mig d’alçada i el coronem amb un tancament de ferro degudament pintat i tractat. La porta de l’entrada la instal·lem del mateix material i disseny del tancament.\n!Ara només queda gaudir de la piscina!\nCatalunya Piscines ha realitzat la rehabilitació d’una piscina construïda fa molts anys en una casa. Es tracta d’una piscina gran situada en el jardí de la casa i que roman tancada des d’octubre fins al mes de maig.\nUn cop finalitzada aquesta primera part de l’obra, hem procedit a revestir novament la piscina amb peces de gres de color blau tipus gresite però d’una mida més gran (5x5cm). Un cop acabada la feina de col.locació de les peces hem procedit al seu reajuntat amb ciment tècnic de color blanc específic per a piscines.\nFinalment hem reparat la coronació canviant algunes de les peces de gres que hi havia trencades per unes de noves del mateix material. Així després de molts dies de feina, hem deixat la piscina com nova!\nConstrucció d’una piscina a Parets\nHem construït una piscina en una casa unifamiliar a Parets. La piscina s’ha realitzat amb el sistema constructiu de piscines de formigó projectat. La piscina també compta amb una escala tipus graderia, amb un acabat interior realitzat amb revestiment vitri (gresite) de color blau i la coronació i terrassa estan realitzades amb gres porcellànic de primera qualitat i de gran resistència i durabilitat.\nCom a equip de filtració hem instal·lat un sistema de filtració de sorra de sílice i per a la cloració utilitzem l’electròlisi salina, així obtenim una aigua sana, neta i cristal·lina.\nA més s’ha realitzat també l’ajardinament i adequació dels voltants de la piscina, la pavimentació i ornamentació de l’entrada, i finalment una pèrgola de fusta adossada a la casa.\nConstrucció d’una piscina al Maresme\nHem construït una piscina en una casa unifamiliar del Maresme. La piscina s’ha realitzat amb el sistema constructiu de piscines de formigó projectat. La piscina també compta amb una escala tipus rectangular, amb un acabat interior realitzat amb revestiment vitri (gresite) de color blau i la coronació i terrassa estan realitzades amb fusta de teca de primera qualitat i amb un tractament especial que li otorga una gran resistència i durabilitat.\nS’ha realitzat també l’ajardinament i adequació dels voltants de la piscina que han quedat malmesos per les obres i maquinària utilitzada.\nCom a equip de filtració hem instal.lat un sistema de filtració de sorra de sílice i per a la cloració utilitzem l’electròlisi salina, així obtenim una aigua sana, neta i cristal.lina.\nCatalunya Piscines ha construït una piscina en el jardí de 600m2 d’una casa unifamiliar. Comencem planificant com serà la piscina, on la col.locarem i la seva mida. Un cop escollit el vas i l’estil de la piscina ens posem mans a l’obra.\nLa piscina la realitzem a gust del nostre client amb el sistema constructiu de piscines de formigó projectat. La piscina també compta amb un jacuzzi i una escala tipus romà, amb un acabat interior realitzat amb revestiment vitri (gresite) de color blau i la coronació i terrassa estan realitzades amb gres porcellànic de primera qualitat i de gran resistència i durabilitat.\nTambé hem realitzat l’ajardinament dels voltants de la piscina que han quedat malmesos per les obres i maquinària utilitzada. El propietari aprofita l’ocasió i ens demana que li canviem la gespa natural que hi havia per una gespa artificial de última generació i d’una gran similitud a la natural i fabricades amb fil de gran qualitat.\nAra només queda disfrutar de la piscina!


Unitat 17. El Colosseu O Amfiteatre... by tomasggm 4825 views\nL'islam i al àndalus by Gemma Ajenjo Rodr... 1276 views\nColosseo by Carme Aranda- Mòn... 15413 views\n6. COLOSSEU O AMFITEATRE FLAVI by Assumpció Granero 3900 views\nT2 L'Islam i Al-Àndalus by Maria Polo 1238 views\nEl Colosseu de Roma by Mercè Bigorra 19243 views\nComentari PAU de l'amfiteatre Flavi o Colosseu.\n1. Colosseu o amfiteatre Flavi\n2. Fitxa tècnica  Títol: Colosseu o amfiteatre       Flavi. Autor: desconegut (encarregat per l’emperador Flavi Vespasià). Cronologia: segle I (72-80). Tipologia: amfiteatre. Materials: blocs de marbre, travertí, formigó, maó, pedra i estuc. Estil: romà imperial. Localització: Roma.\n3. Obra de la mateixa època Amfiteatre de Nimes (27 a. C.)\n4. Amfiteatre de Verona (30 a. C.)\n5. Context  El Colosseu es va començar a construir l’any 72 d. C., durant el mandat de l’emperador Flavi Vespasià (69-79), i va ser inaugurat l’any 80 pel seu successor Tit (79-81), encara que no es va acabar completament fins a l’any 82 gràcies a la iniciativa de Domicià (81-96). Acabades les obre, el Colosseu es va convertir en l’amfiteatre més gran que s’havia construït mai.  Durant gairebé 500 anys, al seu interior s’hi celebraren nombrosos jocs fins i tot desprès de la caiguda de l’imperi Romà d’Occident, el 476 d. C. L’abandonament i dos terratrèmols van provocar la ruïna parcial del monument, fet que el va convertir en una magnífica pedrera de marbre travertí per a la construcció d’altres edificis.\n6. Descripció formal  La part de la façana conservada està articulada en quatre nivells aixecats sobre un estilòbat o podi, que no es corresponen amb els pisos interiors. Els tres primers nivells estan formats per una successió de 80 arcs de mig punt, acompanyats per columnes adossades que suporten un entaulament purament decoratiu. El quart nivell, o àtic, està format per un mur amb pilastres adossades i petites finestres rectangulars. De baix a dalt, se superposen aquestes ordres: dòric-toscà, jònic i corinti. L’últim pis, l’àtic, estava decorat amb lesenes d’estil corinti i 24 màstils de fusta que sostenien un tendal (velarium) que protegia els espectadors de la pluja i el sol.  La planta el·líptica defineix l’espai de manera concèntrica. Al centre hi ha l’arena, on tenia lloc l’espectacle, i al voltant hi ha la càvea, lloc on se situaven les graderies en les quals s’asseien el 50.000 espectadors que podia arribar a acollir.\n7.  L'accés al recinte es feia a través dels arcs del pis inferior. A partir d’aquí, una complexa organització de galeries anulars i radials coronades per voltes de canó i d’aresta permetien la circulació per tot el recinte. Les comunicacions entre cada nivell es feien mitjançant escales i rampes que donaven accés a les grades a través d’unes portes anomenades vomitoris.  Sota l’arena, al subsòl, hi havia visible una complexa obra de maons que, a més d’albergar les diferents dependències de servei i les cel·les per a les feres, estava dotada amb un sistema impermeabilitzat de conducció de l’aigua capaç de transformar l’arena en una gran piscina.\n8. Entorn i integració urbanística  El Colosseu es va construir sobre les ruïnes del gran parc creat per Neró al voltant del seu palau, la Domus Aurea, concretament al llac artificial. Situat en un dels extrems dels antics fòrums de la ciutat de Roma i proper a circ Màxim, el paisatge urbà que envoltava aquest monument es va veure alterat l’any 1936 amb l’obertura de la Via del Fori Imperiali.\n9. Funció, contingut i significat  A l’amfiteatre Flavi, anomenat Colosseu per la colossal estàtua de 40 m de l’emperador Neró que estava situada a prop del monument, s’hi celebraven nombrosos espectacles de lluita entre gladiadors (munera) i feres salvatges (venationes), i, fins i tot, s’hi escenificaven batalles històriques i naumàquies (batalles navals), per a les quals omplien l’arena d’aigua. L’entrada era gratuïta i la gent es col·locava segons el seu estatus social.  La construcció del Colosseu va ser considerada un regal generós de l’emperador al poble, amb el qual potenciava la imatge benefactora del seu poder i glorificava la seva divinitat. L’emperador, assegut en una tribuna, podia salvar o condemnar els lluitadors aixecant o abaixant el polze.\n10. Models i influències  L’amfiteatre, la planta el·líptica del qual sorgeix de la unió de dos teatres grecs, va ser una tipologia arquitectònica original de l’Imperi Romà.  La superposició d’ordres als diferents pisos es habitual en l’època hel·lenística. Ja havia estat utilitzada al teatre Marcello (13 a. C.) i va ser un model molt copiat posteriorment per arquitectes del Renaixement, com Alberti, i del Barroc.  Tant el sistema de graderies com les instal·lacions de l’arena al subsòl van ser un model prototípic molt seguit en la construcció d’altres amfiteatres. Fins i tot, algunes solucions ha servit de model per a la construcció de recintes esportius moderns, entre els quals, els estadis de futbol.\nT2 L'Islam i Al-Àndalus


"Repunt de la prima de risc a màxims anuals"\nL'IBEX35 tanca la sessió en negatiu, baixant un 2,66% fins als 6.809,4 punts per diversos factors.\nEn primer lloc, els mercats estan pendents de com Grècia respondrà a les demandes europees sense encara no haver-hi una coalició per governar i com afectarà a l'euro. A més, després de la reforma bancària anunciada pel Govern, avui s'ha publicat la quantia de provisions addicionals que estaran obligades a realitzar. Les entitats bancàries que hauran d'aprovisionar més són Bankia, Santander i CaixaBank. A nivell macroeconòmic, el Tresor espanyol ha aconseguit col·locar 2.903 milions en Lletres de 12 i 18 mesos, amb una rendibilitat major però amb una bona demanda. La rendibilitat del bo espanyol a 10 anys se situa en els 6,227% i la cosina de risc es dispara fins als 477,10 punts bàsics. Els valors en positiu són Mediaset i Grifols, amb una pujada de l'1,52% i del 0,22% cadascuna\nEn canvi, Bankia i FCC són les que més baixen amb un 8,93% i un 6,07% respectivament.\nEl BCN MID50 retalla un 1,75% fins als 10.310,10 punts. Azcoyen i Ciments Pórtland lideren el selectiu pujant un 4,37% i un 3,80%. D'altra banda, Catalana Occident i Antena 3 perden un 7,94% i un 7,74%. El BCN Indexcat cau un 2,42% col·locant-se en els 9.737,26 punts. Protagonitza les majors pujades Miquel i Costes després de presentar resultats i Grifols, amb un 0,73%. L'altra cara de la moneda és Catalana Occident i FCC ja esmentada anteriorment.\nEls principals parquets europeus tanquen la jornada amb pèrdues al voltant del 2%, llastrada pel sector financer i el de construcció. En aquest sentit, tots dos sectors s'han deixat entorn del 3%. En el cas del sector bancari, el factor més a la baixa s'ha centrat de nou al voltant de Grècia, ja que els diferents partits polítics no han arribat aquest cap de setmana a cap tipus d'acord per liderar el país, amb el que la incertesa sobre la seva permanència en l'euro ha tornat a créixer. No obstant això, a pocs minuts de tancament de sessió, el líder del partit grec Syriza ha comentat que l'objectiu és mantenir a Grècia en l'euro, en la reunió que està tenint lloc entre els diferents partits polítics grecs. Quant al sector de la construcció, la desfavorable dada de la producció industrial de l'Eurozona corresponent a març ha incrementat les pèrdues.\nAl mercat de deute, de nou el BCE no ha realitzat cap compra de bons sobirans durant la passada setmana, per la qual cosa ja són nou setmanes consecutives sense compres. A tals efectes, les cosines de risc perifèriques sofreixen increments al voltant de 40 punts bàsics. Situant-se la italiana en els 440 punts bàsics i en els 961,60 punts bàsics en el cas de la lusitana. Ja que les rendibilitats del bo a 10 anys italià i portuguès se situen en el 5,864% i en l'11,074% respectivament. En el marc empresarial, Vivendi publicarà resultats. Finalment, al mercat de divises, l'euro es deprecia un 0,33% respecte a la divisa americana situant-se en els 1,2833 dòlars per euro.\nEl FTSE-100 ha retrocedit un 1,97% situant-se en els 5.465,52. Sage Group és la companyia que més ha pujat un 1,45% seguida de Severn Trend amb un 0,65%. Per l'altre costat, Barclays i Aberdeen són les que més s'han deixat amb un 6,41% i un 5,63%.\nEl CAC-40 ha perdut un 2,29% fins als 3.057,99 punts. Dos únics valors en positiu acaben la sessió, són Vallourec i EADS en revaloritzar-se un 0,77% i un 0,44%. No obstant això, STMicroelectronics i Credite Agricole han perdut un 3,86% i un 3,27% respectivament.\nEl DAX-30 ha cedit un 1,94% situant-se en els 6.451,97 punts. No s'han produït revaloracions. L'altra cara de la moneda ha estat para Heidelberg Cement i Deutsche Bank amb pèrdues del 5,10% i del 4,12% cadascuna.\nEls principals índexs nord-americans obren en negatiu a causa de la incertesa que es viu en l'Eurozona. En nova jornada sense resultats macroeconòmics de rellevància, els inversors segueixen pendents de la situació en el vell continent. En aquest sentit, penalitza el fet que el país hel·lè encara no ha format govern i on les cosines de risc perifèriques han marcat nous màxims. A nivell empresarial, JP Morgan continua penalitzat en la seva cotització després de reconèixer els errors de trading que li van causar pèrdues de més de 2.000 milions de dòlars la setmana passada. I, finalment, el CEO de Yahoo va presentar la seva dimissió per certes irregularitats causant una revaloració de la seva cotització de més del 2%. Al mercat de commodities, el preu del barril Brent descendeix un 2,22% fins als 111,07 dòlars i el West Texas fins als 94,66 dòlars per barril.\nEl Dow Jones cedeix un 0,91% situant-se en 12.704,28 punts. Tots els valors del selectiu estan en negatiu, i els que més perden són JP Morgan i Bank of America amb un 3,06% i un 2,25% respectivament.\nEl&S P-500 es contreu un 0,78% fins als 1.342,88 punts. En la part alta de la taula se situa Cheasapeake Corp. i BMC Programari amb unes pujades del 5,81% i del 5,37% cadascuna. En canvi, RSG i Morgan Stanley són els que més baixen amb un 3,71% i amb un 3,55% respectivament.


Redacció/ACN 24/10/2020 - 19.24\nEl presumpte piròman detingut a Barcelona escortat per dos mossos d'esquadra (Mossos d'Esquadra)\nEls Mossos d'Esquadra han detingut un home per una gran quantitat d'incendis en comptadors de la llum en blocs de pisos de la zona nord de la ciutat de Barcelona.\nEl presumpte piròman anava gairebé a foc diari. Des de mitjans de setembre, la policia ha detectat fins a 24 focs comesos amb el mateix "modus operandi". El foc començava a qualsevol hora del dia i en tots els casos es podia comprovar que havia estat provocat.\nUn dels comptadors de la llum incendiats a Barcelona (Mossos d'Esquadra)\nDesprés de tants incendis, els Mossos van obrir una investigació i van identificar un home de 34 anys, resident a Nou Barris i amb antecedents per fets similars. El 2018 va ingressar a presó per haver provocat diversos incendis en comptadors de llum.\nEl dimecres 21 d'octubre, els agents el van detenir quan acabava de cremar un altre comptador de llum a l'interior d'una porteria del barri de Trinitat Vella, al districte de Sant Andreu. Els Mossos li van interceptar pastilles d'encendre foc i un encenedor.\nLa investigació, que encara continua oberta, ha pogut relacionar-lo directament amb dos focs, i es treballa amb la hipòtesi que estaria al darrere de la resta d'incendis. Actualment s'estan investigant un total del 22 focs.\nEl detingut ha passat aquest dissabte al matí a disposició judicial, i el jutge l'ha enviat a presó.


Escola Esportiva FUTURESPORT: Marató de MTB a Aguilar de Segarra\nAbans de la sortida amb en Conrad i en Josep Mª, nets i pulits. Estreno del guarda-pits nou per l'Andalucia Bike Race, i quin estreno !!!\nAlguns no vàren voler sortir per les pluges dels ultims dies i la matinada, ja sabiem que hi hauria fang i aigua, però no el patatal que estavem a punt de ficar-nos:\nl'amic Enric Parals al mig mig del que seria la tònica de tota la cursa. El vaig poder identificar gràcies a l'estalada que porta, jejeje.\nEn Cudi a l'arribada, el nostre entrenador va fer una molt bona cursa per ser la primera de btt que fa aquesta temporada i ens va animar molt pel nou repte que comencem el diumenge per terres andaluses.\nimatge dels pinyons, encara no se com podiem canviar, be alguna vegada ja es quedava clavada la bici.\ntot a punt per rentar, hem patit molt físicament però la mecànica Deu ni do com ha quedat, ara a repassar-ho tot i engrassar be.\nPublicat per Narcís Nogué a 15:03


E-commerce per a restaurants - DMS3 - Blog\nDMS3 > El blog de màrqueting digital > Blog de comunicació i màrqueting digital > Comerç electrònic > Que cap pandèmia et pari. eCommerce i restauració: una combinació perfecta.\nQue cap pandèmia et pari. eCommerce i restauració: una combinació perfecta.\n16-10-2020 | Blog de comunicació i màrqueting digital, Comerç electrònic\nAmb l’arribada de la COVID són molts els comerços que s’han vist afectats, però per tot hi ha solució! I és que l’eCommerce és una eina d’allò més eficaç pel sector de la restauració.\nI és que no fa falta que t’expliquem què és la venda online o com funcionen, per això tens mil articles al nostre blog. El que t’exposem aquí és un cas real amb una solució funcional.\nTot va començar el març del 2020, una data que per molts bars i restaurants va suposar un bon mal de cap. En Josep, l’amo d’un restaurant, va contactar amb nosaltres per poder arribar a una solució que permetés que el seu negoci seguís endavant. I és que la solució era ben senzilla, crear una botiga gastronòmica online, i així va ser. Vam posar fil a l’agulla, i en un tres i no res la botiga ja estava en marxa. Pocs dies després, ja teníem la primera venda entre fogons.\nDes d’aleshores, en Josep ja no pateix per nous confinaments, ja que pot atendre als seus clients en tan sols dos clics, tan ràpid i senzill com Amazon.\nA més, ha guanyat control sobre les seves vendes que no es fan pel canal convencional, perquè totes les comandes que no es gestionen de manera presencial es fan per la web. Així pot controlar l’estat de la comanda, els pagaments, la recurrència dels clients… I el que és millor, es pot anticipar i enviar-los missatges per incentivar la compra. Els clients, a més, tenen informació clara i fiable de com està la seva comanda i poden gestionar les futures compres des de la seva àrea privada, on també es veu l’historial.\nAmb tot això, en Josep s’ha pogut dedicar al seu negoci sense perdre temps en gestionar comandes per terra, mar i aire. I nosaltres, els comensals, hem pogut seguir gaudint a casa de la cuina de proximitat.\nSi encara et preguntes com va tenir èxit. T’ho resumim en tres paraules: decisió, valentia i il·lusió.\nACTIVA L’ECOMMERCE DEL TEU NEGOCI