Infantil - LlibresDigitals.cat\nInici > Gèneres > Infantil\nTítol: Les aventures de Txano i Òscar: La pedra verda\nCol·lecció de llibres infantils il·lustrats per a nens a partir de 7 anys. Si t'agrada el primer llibre, pots descarregar GRATIS el s...\nTítol: Contes d'Andersen\nRecull de contes infantils, traduïts per Josep Carner. Contes que inclou: Joan Cristiá Andersen -- Les coses que veié la Lluna -- El rossinyol -- L'aneguet lleig -- El papalló -- El cargol i el roser -- El soldadet de plom -- La princesa de...\nTítol: Coronavirus. Un llibre per a nens i nenes\nGènere: Família/Relacions , Infantil , Juvenil\nCORONAVIRUS. Un llibre per a nens i nenes és un llibre digital que Estrella Polar ofereix lliurement a totes les famílies perquè els infants entenguin el coronavirus i les mesures preses ...\nTítol: Anem a la granja\nEditorial: Edittionarius S.L.\nLa colla dels Tinatons troben a faltar el Quïc i se´n van a veure’l a la granja. Ell els espera amb ànsia des de darrera de la tanca.La Tona els ensenya: les vaques, els porquets, els cavalls i les cabres. En Pau obre u...\nTítol: La papallona (Els petitons Book 8)\nEn Ton surt a cercar papallones. Tot d’una, en veu una! La vol atrapar pero` se li escapa, ara cap aqui?, ara cap alla`! Quan la cac?a, la troba tan bonica i delicada que la deixa volar.Una història sobre la sensibilitat, l’...\nFrancesc Rambla i Marigot\nTítol: El misteri de les tortugues\nGènere: Infantil , Viatges\nUnes vacances a Menorca, unes tortugues, l'afició per les aus de dos germans i uns ocells que no haurien de ser allà... Aquest són els ingredients que ens fan endinsar en El misteri de les tortugues mentre fem un passeig per aquesta j...\nTítol: El zoo d'en Pitus\nEl zoo d'en Pitus és un cant a l'amistat, a la col·laboració, a la fe i a l'entusiamse, a través de l'acció i les aventures d'una colla de nois i noies del barri d'en Pitus, que munten un autèntic zoo --amb tigre i tot!-- perquè l'amic malalt es pu...\nTítol: Les aventures de Tom Sawyer (Geronimo Stilton)\nUn clàssic de la literatura narrat per Geronimo Stilton. Al llarg del curs del Mississipí, en Tom Sawyer i el seu inseparable Huckleberry Finn fan que cada dia sigui inoblidable. Juguen a ser pirates, descobreixen un tresor amagat i aconsegu...\nTítol: La missió de la Rox (Guardians de la Ciutadella 3)\nGènere: Fantàstic , Infantil , Juvenil\nEn aquesta última entrega de la trilogia «Guardians de la Ciutadella», els destins dels protagonistes es tornen a entrellaçar condicionats per revelacions que posaran en perill la seva relació,...\nTítol: On vas, Jotu? (Nil i els seus ninots Book 1)\nÉs l’aniversari d’en Nil i els seus pares li fan un regal molt ben embolicat. En Nil l’obre i troba un osset de peluix que serà una de les seves joguines més estimades.En Nil comença a jugar amb l&...\nTítol: El bestiari de l'Axlin (Guardians de la Ciutadella 1)\nEl món de l'Axlin està infestat de monstres. Alguns ataquen als viatgers en els camins, d'altres assetgen els pobles fins que les arrasen completament i d'altres entren a les cases de nit per endur-se els nens mentre dormen. L'Axlin ha c...\nJoan Genovés Timoner\nMontserrat Valls Giner\nTítol: Rabasketa II - Contes de peixos i de ¡Uhhh! Per a llegir-los als petits\nRABASKETA II, és un conjunt de contes infantils, pensats fonamentalment per distreure i divertir els nens d'entre 2 i 6 anys, procurant alhora transmetre'ls valors i coneixements.Aquests contes, pretenen ser també una eina on els...


Consultes Ajuntament de Badalona\nSense filtrar Consulta acceptada per l'OCM Bdn Esperant resposta de l'administració Resposta tot esperant valoració Resposta considerada satisfactòria Resposta considerada no satisfactòria\nEsperant validació per l'OCM Bdn\nConsulta acceptada per l'OCM Bdn\nConsulta rebutjada per l'OCM Bdn\nDesplegant 1-8 de 8 resultats.\nM'agradaria disposar del llistat de les fundacions i el llistat d'edificis de l'Església i Associacions Confessionals Legals que han sol·licitat l'exempció de l'IBI.\nOrganismes de gestió de serveis públics\nVoldria saber quins serveis públics es gestionen des de l'Ajuntament, quins serveis estan gestionats de manera directa i quins de manera indirecta i, finalment, quines empreses o organismes autònoms es fan càrrec de cadascun dels serveis.\nDeute Ajuntament de Badalona Setembre 2015\nM'agradaria saber quina és la quantitat del deute contret a dia d'avui per part de l'Ajuntament de Badalona, així com amb quines entitats financeres o altres organismes està contret. Finalment, quina és la data de venciment dels diferents imports?\nEl 2013 es va aprovar una moció on es va declarar il.legítim el deute dels préstecs ICO. Això, quina repercussió tindrà per a les finances del municipi?\nquines son aquestes gratificacions\nm'agradaría saber a que corresponen aquestes "altres gratificacions" de manera mes detallada


Creant l’atmòsfera única del cinema - El Periódico Mediterráneo\nCreant l’atmòsfera única del cinema\nSebastian Vogler impartirà del 2 al 4 de novembre un taller sobre escenografia a l’Espai d’Art Contemporani de Castelló\nEn el interesantíssim article L’escenografia com a art en el cinema, Enrique Posada afirma que l’escenografia «és un dels elements més importants en l’elaboració d’una pel·lícula». Se sap que el procés s’ha de fer abans d’un rodatge, és a dir, que l’escenògraf ha de tenir molt clar quins han de ser els llocs en els quals va dur a terme la filmació, a més de saber com seran els decorats artístics o artesanals i els escenaris, el vestuari, la il·luminació, el maquillatge i la perruqueria...\n«Tots aquests aspectes es presten de manera singular per donar qualitat especial i ambient al desenvolupament de les actuacions i dels guions», apunta Posada en el seu text. Certament, l’escenografia, el muntatge i el seu disseny, requereix de certa mestria, «tant organitzativa com conceptual». És més, es podria dir fins i tot que l’escenografia «està a les portes de l’art». Un art que, no ho oblidem, pot deixar perplex l’espectador per la seua grandesa o, per contra, tenir una incidència mínima donada la fugacitat mateixa de les escenes. No obstant això, tot ha de ser pensat al mil·límetre, no hi ha a l’atzar.\nCada detall ha estat pensat i repensat per crear l’atmosfera propícia en cada fotograma. Tota aquesta incessant tasca, encara que no ho puguin creire, queda fixada en la nostra retina com un conjunt matisat, adornat i realçat. Naturalment, darrere de tots aquests notables esforços hi ha un conjunt important de persones de les que, per desgràcia, a penes si en sabem res, cosa que pot canviar si se’ls ofereix la possibilitat de compartir el seu treball, d’apropar-lo a aquelles persones interessades en tots i cada un dels engranatges del setè art.\nEn aquest sentit, cal destacar l’organització del taller teòric-pràctic que els pròxims dies 2, 3 i 4 de novembre s’ha organitzat a l’Espai d’Art Contemporani de Castelló i que impartirà l’arquitecte i escenògraf Sebastian Vogler.\nSota el títol L’escenografia en el cinema, Vogler abordarà les diferents fases dins del procés de disseny d’una escenografia: els punts principals a tenir en compte a l’hora de realitzar un projecte i com conceptualitzar les idees. La finalitat del taller, tal com el mateix protagonista indica, «no és altre que aprendre a crear un espai des del punt de vista del dissenyador d’escenografies».\nDes dels inicis mateixos del cinema s’ha recorregut sempre a crear complexos elements escenogràfics, normalment basats en un conscienciós estudi previ capaç de captar la impressió d’ambients, tant reals com màgics. Només així s’ha pogut crear en els més de cent anys de cel·luloide aquest món de fantasia únic.\nCal destacar que Sebastian Vogler ha dut a terme diferents treballs per a teatre, publicitat i cinema. Destaca la seva col·laboració amb el realitzador Albert Serra per a, entre altres títols, Història de la meva mort o el més recent La Mort De Louis XIV. També es reconeixen els treballs duts a terme per al realitzador i productor Luis Miñarro, especialment el realitzat per a la pel·lícula Stella cadent.\nPer últim, destacar que aquest taller és fruit de la col·laboració establerta entre l’Escola d’art i superior de disseny de Castelló (EASD) i l’EACC. H


Sensacionalisme i insulina, per Lucía Etxebarria\nSensacionalisme i insulina\nEl morbo ven exemplars i dispara audiències, però arruïna vides.\nDissabte, 24/10/2020 - 08:00\nPotser vostès han vist la pel·lícula ‘El misteri von Bülow’. A la pel·lícula se’ns presenta Claus von Bülow com «l’home més odiat d’Amèrica» i ens quedem amb la idea que molt possiblement assassinés la seva dona. Però el llibre en què es basa –‘Reversal of Fortune’, de l’advocat Alan Dershowitz– ens explica una història completament diferent. Claus von Bülow va ser la víctima de dues persones que no volien de cap manera que ell heretés, i que es van aprofitar de la corrupció judicial a Rhode Island per fer creure que havia assassinat la seva dona mitjançant una injecció d’insulina. La insulina no deixa rastre, així que podria ser el crim perfecte. Però precisament per això, també es converteix en l’acusació falsa perfecta.\nEn poques coses puc coincidir jo amb Belén Esteban. Però coincideixo que si vols assassinar algú amb insulina no et quedes al seu costat i vas comprovant el glucòmetre: te’n vas a adormir, que demà ja apareixerà en coma. Però sobretot si has posat a algú diverses dosis d’insulina (amb una no arribes enlloc), no s’entén que quan arribi el SEM aquesta persona estigui bé i recuperada. D’altra banda, el prospecte del Saxenda ho diu molt clar: les persones diabètiques poden patir episodis d’hipoglucèmia si el prenen. Parlem d’un senyor de 74 anys, que acaba de tenir una discussió, en una nit de calor extrema, diabètic, i que s’ha injectat Saxenda. La hipòtesi d’una baixada de sucre natural té molt més sentit que l’intent d’assassinat.\nMig Espanya creu que Angela Dobrolowski va intentar assassinar el seu marit. Mig món continua creient avui que Claus von Bülow va intentar assassinar la seva dona. ¿I per què el públic creu això? Perquè certa premsa ja ha presentat el seu relat dels fets, i el públic creu el que llegeix, per molt «presumptament» que el redactor afegeixi.\nLa mirada d’un assassí d’una nena de tres anys. Era el titular de l’‘ABC’, imprès sobre la foto de Diego PV. Que va ser posat en llibertat poc després. El titular i la foto allà van quedar. Dolores Vázquez va passar gairebé dos anys a la presó per un crim que no havia comès: la premsa i els mitjans l’havien jutjat per endavant, abans que el mateix jurat. Claudio Alba va passar cinc mesos, acusat de tres assassinats que mai va cometre. Eva Bracamonte, sis anys, acusada d’haver incitat l’assassinat de la seva mare. ¿L’única prova? La seva mare, quan va veure que un home entrava a casa, va trucar a l’Eva, i l’Eva, adormida, no va atendre la trucada. Per a la premsa la trucada significava que l’assassí avisava l’Eva des del mòbil de la seva mare, per confirmar que havia complert l’encàrrec.\nEn una entrevista, l’Eva explicava que sempre va saber que sortiria de la presó, perquè a fora hi havia el seu pare, el seu advocat, els pocs amics que li van quedar, lluitant per ella. Però que quan va sortir de la presó va saber que deixava allà moltes altres dones que havien sigut jutjades com a culpables sent innocents, i que no comptaven amb els seus mateixos recursos.\nAquest article és curt, l’espai obliga. Però existeixen tants altres casos semblants... I la responsabilitat se l’emporten al 50% els mitjans i el públic que els recolza. I que no volen recordar que el sensacionalisme i el morbo venen exemplars i disparen audiències, però arruïnen vides.\nAda i la llengua\nAmazon, la 'botiga' i el boicot\nTemes: Josep Maria Mainat


Blai Peris neix l’any 1986 de la passió pel món de les olives de taula i la seva inquietud per oferir un producte excel·lent. Els productes de Blai Peris tenen un procés de conservació de les olives propi creat per l'Eduard Peris, natural, lliure de químics, que emfatitza les propietats gustatives i nutricionals de les olives.\nDes de Nubulus hem pogut col·laborar amb Blai Peris creant la seva pàgina web juntament amb Red Peppers Agency, autora dels continguts.\nRecentment, també hem creat la botiga online de Blai Peris, on trobaràs els seus packs de productes, una autèntica delícia!\nVes a veure la seva eCommerce!


Disseny fet a la presó\nPresos i expresidiaris creen productes artístics com una manera de potenciar la seva reinserció social i trencar barreres amb la societat\nSi li preguntéssim a una persona presa quins són els seus somnis, les seves pors o què pensa de la seva estada a la presó, quin missatge ens donaria? Algunes d’aquestes respostes han sigut plasmades en el projecte Printing Freedom (Imprimint Llibertat), una iniciativa de l’estudi Antídot Gràfic i la Fundació Marianao que ha donat l’oportunitat a persones preses i expresidiàries d’establir un diàleg amb la societat a través del disseny. Concretament, amb la creació d’una petita col·lecció de bosses de tela amb sis missatges proposats per interns de centres penitenciaris i que han sigut serigrafiades per persones que ja han sortit de la presó.\nAquesta aventura va començar fa més d’un any, quan el Projecte David de la Fundació Marianao va guanyar el premi Reactiu, convocat per l’estudi de disseny Antídot Gràfic, que consistia a fer una campanya de publicitat en un projecte social. Dels vint-i-cinc projectes rebuts van escollir el que més tard es convertiria en Printing Freedom. “Perquè tractava un tema amb una forta estigmatització i compartíem la seva visió”, expliquen Roger Flaquer i Oriol Porta, responsables d’Antídot Gràfic, que remarquen que és un projecte “en què el disseny i la comunicació són entesos com una eina de transformació social”.\nSense sirenes ni recomptes\nA l’hora d’elaborar les bosses es van realitzar tallers en diferents presons catalanes, com Quatre Camins o Can Brians. En aquestes trobades els presidiaris van tenir l’oportunitat de dialogar i compartir pensaments sobre el seu dia a dia a la presó, així com els seus temors davant la futura sortida i reinserció a la societat. D’aquestes reflexions es van recollir sis missatges de consens, alguns de tan colpidors com “ Mi vida no es ésta”, “ No somos tan malas”, “Buscant la sortida ”, “ No es de paso” o “Viure sense sirenes ni recomptes ”. Amb aquests escrits un grup d’artistes va crear les il·lustracions per acabar de configurar les bosses de tela.\nEl procés va culminar amb un grup d’exreclusos que es va encarregar de serigrafiar els dissenys al taller Print Workers, que també va col·laborar de forma desinteressada. Un dels participants és Domingo García, ex-pres de 45 anys, que considera l’experiència molt “positiva i constructiva”, dues paraules que, segons García, “costen molt de sentir quan surts de la presó”. I és que un dels principals objectius de Printing Freedom és reivindicar la dignitat de les persones que estan en una situació de privació de llibertat i “potenciar el seu protagonisme en el procés de reinserció social, interpel·lant la comunitat perquè sigui acollidora i receptiva”, explica Xavier Pedrós, president de la Fundació Marianao. Un projecte que no només va dirigit a la societat, sinó també a l’administració “perquè s’impliqui amb els recursos necessaris per garantir la plena ciutadania d’aquestes persones”, reclama.\nDomingo García encara recorda el dia que es van presentar les bosses al públic. “Em vaig emocionar molt quan vaig veure que hi havia tantes persones del carrer, externes a tot el món de la presó, que mostressin interès. Sempre penses que estàs sol en tot aquest procés”. Actualment les bosses de Printing Freedom es poden comprar a través de la web www.printingfreedom.org i en diferents botigues col·laboradores. Els beneficis van destinats a acompanyar les noranta persones que participen en el Projecte David.\nLa reinserció com a objectiu\nDe la presó també surten altres objectes de disseny fabricats pels mateixos presos o ex-presos, i que van adreçats al consum de la societat. La marca Made in Cire, creada el 2004, n’és un exemple. Es tracta d’un projecte creat pel Centre d’Iniciatives per a la Reinserció (CIRE), l’empresa pública del departament de Justícia que té com a objectiu fonamental la reinserció sociolaboral de les persones privades de llibertat.\nUna de les seves línies d’acció és aquesta marca, que actualment ofereix, a través de la seva botiga en línia, www.madeincire.cat, una nova col·lecció de productes dissenyats per Mauxi, on l’element estrella és el tradicional mocador de fer farcells català. Amb aquesta peça s’han dissenyat accessoris tan actuals i versàtils com bosses de mà, davantals, productes per a la llar i fins i tot fundes per a tauletes tàctils.\nEncara que els presos estiguin interns i allunyats del dia a dia de la població, no per això deixen de tenir ganes de formar-ne part i participar en els actes més significatius de l’any. Un exemple és el que va passar en l’últim Carnaval de Santa Cruz de Tenerife. Els reclusos van voler intervenir d’alguna manera en aquest famós esdeveniment, i per això van proposar dissenyar ells mateixos la disfressa per a una candidata a reina del Carnaval. Aquesta iniciativa va ser acceptada i l’organització Ecoembes, dedicada al reciclatge, els va patrocinar. Durant unes setmanes més d’un centenar d’interns es van encarregar de confeccionar la disfressa amb material reciclat, com ampolles, taps, fusta, cartrons o caixes de fruites. Segons fonts de l’organització, el que els feia més il·lusió era que la seva obra “fos vista per tots els que participessin en la festa”.\nAmb aquestes petites accions, als interns o ex-presos que intenten tirar endavant en un món que s’obre de nou se’ls ajuda a enfocar el seu camí cap a la reinserció. “Un benefici que és bidireccional”, explica José Antonio Álvarez, un dels participants del projecte Printing Freedom. “Els principals interessats som nosaltres, és evident, però aquesta feina també reverteix en la societat quan ens en fem membres actius”. I per acabar, Álvarez llança un missatge esperançador: “Tenim molt a aportar i estem desitjant fer-ho, només necessitem una mica de suport i confiança”.


La formació professional de les dones: la ventafocs del sistema educatiu (València 1951-1970)\nThis document is a Comunicación/PonenciaDate1999\nLes dones valencianes, igual que la major part de les de la resta de l'Estat, malgrat la seua cada vegada major incorporació al món productiu al llarg dels anys 50 i 6o del segle XX, van rebre una formació professional primordialment en mans de la Sección Femenina i l'esglèsia catòlica, les dues institucions que donaven suport al franquisme. Es tractava d'una formació que perpetuava la triple segregació del món laboral, mantenint les especialitats femenines, no potenciant-ne l'especialització, formant-les per als oficis menys remunerats, i continuant la preparació per les tasques domèstiques.\nAgulló Díaz, Mº del Carmen (1999)La formació professional de les dones: la ventafocs del sistema educatiu (València 1951-1970) en La formació professional i les transformacions socials i econòmiques. Actes de les XIV Jornades d'Història de l'educació als Països Catalans. Ajuntament de Mataró- Societat d'Història de l'educació dels Països de llengua catalana.


207 preguntes per fer a un noi que us acostarà molt: esperit pirata\nPrincipal Articles 207 preguntes per fer a un noi que us acostaran molt més\nSi fa temps que mantingueu una relació amb el vostre xicot i voleu obtenir més informació sobre ell per ajudar-vos a decidir si és el vostre, fer moltes preguntes pot resultar informatiu o molest, així que acosteu-vos amb precaució.\nEn lloc de fer-ho a la brasa amb tot tipus de preguntes per fer-li a un noi, intenteu acostar-vos-en preguntes clàssiques això el farà sentir còmode i obrir-se una mica més.\nConèixer la gent és més difícil en aquests dies\nTot i tenir un gran accés a les persones a través de la tecnologia, en realitat és més difícil conèixer algú ara, perquè tots estem tan distrets per la mateixa tecnologia que se suposa que ens acosta.\nPer connectar amb nois a un nivell més profund, de vegades cal dedicar més esforç i fent aquestes preguntes per a un noi és una bona manera de fer-ho obtenir la informació voleu ajudar-vos a decidir si és el tipus adequat per a vosaltres.\nPreguntes per fer a un noi per arribar a l’arrel dels seus pensaments\nNo hi ha cap manera correcta o incorrecta de fer-ho fer preguntes de la gent. No obstant això, hi ha algunes coses que podeu fer per treure el màxim profit aquestes preguntes per obtenir la informació que desitgi.\nSi diu o no coses que voleu escoltar és una altra història, però podeu sens dubte, treballeu les vostres preguntes per aprendre el màxim possible .\nNo només facis una pregunta; no dubteu a preguntar-ho preguntes de seguiment per aprofitar al màxim les teves converses.\nUn cop les hàgiu passat, ho estareu millors amics abans que no ho sàpiga!\nLes primeres 17 preguntes que heu de fer a un noi i per què\n1) De què et despertes emocionat?\nNo només és un inici de conversa fantàstic i una manera de mostrar a algú que us interessa, sinó una manera perfecta d’esbrinar el que l’apassiona.\n2) Quin és el vostre talent ocult inusual?\nUna manera divertida d’esbrinar quant algú està disposat a compartir sobre si mateix i, si arribes a la primera cita, demanar proves és un altre gran trencaglaç.\n3) Com es passa un dissabte a la nit típic?\nCom algú passa la nit lliure és una bona manera d’aprendre quines són les seves prioritats.\nTant si es tracta d’un animal de festa com d’un cavall de treball, el vostre estil de vida i els vostres gustos determinaran si donen la resposta ‘correcta’.\n4) Què et va sorprendre del meu perfil?\nAixò proporciona més informació sobre les seves intencions. Una resposta específica i reflexiva suggereix que els interessa conèixer-vos realment; una resposta genèrica de copiar i enganxar és una pista que només busquen passar una estona divertida.\n5) De quin èxit estàs més orgullós?\nAnimar algú a parlar-se una mica no només permet aprendre’n més, sinó que també li mostra que és algú que eleva els altres i que val la pena conèixer-lo.\n6) Quins pensaments teniu sobre la religió?\nTot i que pot ser un tema delicat per a alguns, també us pot informar si els vostres valors s’alineen. La qual cosa esdevindrà important si colpeges les coses.\n7) On vas estudiar? Per què vas escollir aquella escola?\nPreguntar com algú va prendre una decisió important com ara on assistir a l’escola, us dóna un cop d’ull al procés de presa de decisions i a les prioritats.\n8) Preguntes sobre 'Preferiu ...'.\nPreguntes com ara, 'preferiu saltar d'un avió o nedar amb taurons?' són una manera divertida de trencar el gel, compartir algunes històries i conèixer realment algú.\n9) Quina és la vostra història més vergonyosa?\nNo prendre’t massa seriosament és atractiu. Les històries vergonyoses són divertides. Compartir històries amb sentit de l’humor és divertit. Aquesta pregunta és una mina d’or.\n10) Amb quina freqüència veieu la vostra família? On viuen?\nAquesta és una manera fantàstica de mesurar quins són els seus valors familiars i si coincideixen amb els vostres. Si ho aconsegueixes, això esdevindrà important.\n11) Quina causa us apassiona més?\nEl seu entusiasme pel tema brillarà amb les seves paraules i podreu aprendre tot sobre alguna cosa que sigui realment especial per a ells.\n(L'article continua a continuació ...)\npepperoni del vell món vs pepperoni\ncom fer front al xantatge emocional\nRevisió de paella de ferro colat Victoria\nVida útil dels adobats: els adobats es fan malament?\nLes millors paelles antiadherents del 2021\nPer què m’odio tant maleït?\n16 secrets sobre com ser encantador que la majoria de la gent desconeix\nCom desobstruir una pica de cuina i un triturador d'escombraries\nLes millors receptes de llagosta


Calculadora mecànica - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLa calculadora Pascalina.\nUna calculadora mecànica és un objecte o sistema de còmput i càlcul que basa el seu funcionament en un principi mecànic per retornar els resultats d'una operació aritmètica.\n2 Tipus de calculadores\n2.1 Sistema de Leibniz\n2.2 Sistema d'Odhner\n2.3 Sistema de Bollée\nL'any 1624 Wilhelm Schickard ja n'havia realitzat un disseny previ, encara que no hi ha evidències que arribés a construir-se i estava incomplet, ja que hagués necessitat molles i engranatges addicionals per poder funcionar correctament.\nEl 1642, Pascal va dissenyar i construir la primera calculadora del món de la qual n'hi ha constància. Era una petita caixa de fusta bastant incòmoda que tenia a la tapa una filera de discos numerats, amb els forats per introduir els dits i fer-los girar. Cada disc tenia una finestreta, i hi havia tota una filera de finestretes sota la filera de discos: de dreta a esquerra s'alineaven les unitats, desenes, centenes, milers, etc.\nQuan una roda feia una volta completa, avançava l'altra roda situada a la seva esquerra. No obstant això, la Pascalina tenia diversos inconvenients i no era del tot fiable. L'any 1670 el filòsof i matemàtic alemany Gottfried Wilhelm Leibniz va perfeccionar aquesta màquina i va inventar una que també podia multiplicar i dividir.\nFins al segle xix no es van començar a construir calculadores mecàniques "en sèrie", ja que encara que els conceptes estaven ja establerts, la tecnologia existent no podia portar-los a la pràctica. Principalment es van construir màquines seguint o bé el sistema del cilindre de Leibniz, o bé el sistema de la roda d'Odhner o el sistema enginyat per León Bollée, tots ells sistemes mecànics.\nTipus de calculadores[modifica]\nL'aritmòmetre de Thomas de Colmarr era una màquina de calcular portàtil i fàcil d'utilitzar que responia a les necessitats comptables de les empreses i de l'administració pública de l'època. Aquestes característiques i el seu bon funcionament van fer que es convertís en la primera calculadora comercialitzada amb èxit. El primer model va aparèixer el 1822 i es va estar fabricant fins ben entrat el segle xx.\nLa màquina MADAS va ser la primera que va evolucionar directament de l'aritmómetre de Colmar, i va aparèixer l'any 1908, però amb una gran millora: era capaç de realitzar les divisions automàticament, és a dir l'usuari havia d'encarregar-se únicament de donar voltes a la manovella fins que sentís el timbre que indicava la fi de l'operació. MADAS són les inicials de "Multiplication, Automatic Division, Addition and Substraction". En successives versions es va aconseguir també la multiplicació automàtica, molt més complexa de realitzar mecànicament que la divisió. Es van estar fabricant fins als anys 50.\nLa màquina Curta va ser realitzada per Curt Herzstark en un camp de concentració nazi. És l'última màquina mecànica manual, fabricada el 1948. En la seva època va ser revolucionària per la seva mida petita, és gairebé una peça de rellotgeria de precisió amb uns costos de fabricació molt elevats, i per això uns preus de mercat molt alts.\nSistema de Leibniz[modifica]\nEl sistema es basa en un cilindre estriat. Per realitzar el moviment dels cilindres existeixen unes rodes dentades mòbils, aquesta mobilitat s'usa per a l'assignació de valors, mitjançant uns botons per a aquesta fi. Una vegada indicat el valor, per mitjà d'una manovella produirem el moviment necessari per realitzar l'operació (suma o resta depenent del sentit del gir). D'aquesta manera s'obtenia el resultat de l'operació.\nEl sistema consisteix en un disc central sobre el qual va una corona giratòria que pot moure's mitjançant una palanca. El disc central disposa de 9 ranures per les quals poden sobresortir o no unes varetes, que seran les indicadores del valor amb el qual operar. Depenent del gir de la manovella es poden realitzar sumes o restes. Per realitzar les multiplicacions i les divisions s'usa el mètode de les sumes successives i restes successives respectivament.\nL'original Odhner va ser creada per Willgodt T. Odhner (inventor del sistema de la roda d'Odhner el 1874) i va començar la fabricació a gran escala el 1886, en una fàbrica construïda a Sant Petersburg (Rússia), que va ser traslladada a Göteborg (Suècia) a causa de la revolució russa. L'any 1892 la firma Grimme, Natalis and Co. va comprar la patent del sistema Odhner i va començar a fabricar a Alemanya màquines amb aquest sistema anomenades "Brunsviga", incorporant-hi algunes millores.\nLes calculadores Marchant van ser fabricades per Marchant Calculating Machine Co.. Les primeres màquines eren del sistema Odhner pur, però van evolucionar afegint un mecanisme de teclat complet, donant lloc a màquines amb un aspecte "rar" però molt ràpides i efectives en el seu funcionament.\nSistema de Bollée[modifica]\nAquest sistema permetia multiplicar dos nombres directament, i no mitjançant sumes consecutives. Encara que es denomini amb el nom de León Bollée, l'inventor d'aquesta tècnica per multiplicar directament s'atribueix a l'escriptor espanyol Ramón Verea, qui el 1878 va desenvolupar un cilindre metàl·lic de 10 costats, cadascun dels quals tenia una columna de forats amb 10 diàmetres diferents. Aquest mecanisme era, al seu torn, una versió millorada del desenvolupat per Edmund D. Barbour el 1872 per multiplicar productes parcials mitjançant la lectura de valors d'una taula escrita en relleu, en un sistema similar al Braille.\nLa màquina "Milionària" va ser dissenyada per Otto Steiger i fabricada per Hans W. Egli. Posseïa una sorprenent velocitat en realitzar multiplicacions i divisions, ja que no les realitza mitjançant sumes successives i restes successives, per la qual cosa amb un sol gir de manovella realitzava l'operació. Se'n van fabricar menys de 5.000 unitats.\n↑ Williams, 1997, p. 122.\nLa quimera del autómata matemàtico. Del calculador medieval a la màquina analítica de Babbage, V. Guijarro i L. González, I.S.B.N.: 978-84-376-2653-6 (castellà)\nCronologia de la història de la informàtica Arxivat 2007-01-13 a Wayback Machine.\nCalculadores del sistema de Leibniz, amb imatges\nMonografia sobre calculadores mecàniques en El Racó del Dropo\nWilliams, Michael R. IEEE Computer Society. History of Computing Technology, 1997. ISBN 0-8186-7739-2. (anglès)\nLa quimera del autómata matemático. Del calculador medieval a la màquina analítica de Babbage, V. Guijarro i L. González, ISBN 978-84-376-2653-6 (Ed. Càtedra, 2010) (castellà)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Calculadora_mecànica&oldid=28735918»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 1 des 2021 a les 22:16.


Àtic de 200m² en lloguer a Gran Vía, València\nLluminós i modern àtic dúplex moblat amb terrassa de 30 m² i plaça de garatge, en lloguer al costat de Gran Via Marqués de el Túria, València.\nImpressionant àtic dúplex de disseny situat al costat de la Gran Via Marquès de l'Túria, amb 4 dormitoris i 3 banys. Algunes de les característiques que destaquen d'aquesta propietat de 200 m² són la seva espectacular terrassa de 30 m² orientada a l'est, el terra de parquet, fusteria lacada en blanc, parets llises i armaris grans. Tot això dota a l'habitatge d'una gran lluminositat i un aire totalment modern, inclòs en les cambres de bany ia la cuina.\nLa planta inferior disposa d'un saló-menjador amb accés directe a la terrassa, cuina, lavabo de cortesia i 1 dormitori. La planta superior hi ha el dormitori principal amb terrassa i bany privats, 1 dormitori doble, 1 dormitori amb sostre sota teulada, i 2 cambres de bany complets.\nLa propietat ofereix aire condicionat fred / calor i calefacció central amb radiadors a totes les estances, a més de persianes de seguretat i porta cuirassada. El preu de l'lloguer inclou una gran plaça d'aparcament al garatge. No s'admeten mascotes.\nAquest fantàstic àtic dúplex és ideal per a qualsevol persona que vulgui viure en un habitatge de disseny modern a la zona més senyorial de València.\nSaló-menjador amb sortida a la terrazaCocina\nDormitori principal amb bany propi i terrassa privada\nDormitori amb sostre sota teulada\nAquesta magnífica propietat està situada al barri més senyorial de València, en un carrer tranquil al costat de Gran Via Marqués de l'Túria. La zona compta amb molts restaurants, cafès, comerços de proximitat i botigues de disseny.\nL'habitatge està molt ben comunicada amb transport públic i és a 5 minuts de l'Estació de Nord.


Cadiach torna al camp base i podria intentar un nou atac al Broad Peak aquest cap de setmana - FEEC - Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya\nCadiach torna al camp base i podria intentar un nou atac al Broad Peak aquest cap de setmana\nNo ha pogut ser i l’alpinista tarragoní, Òscar Cadiach, ha tornat a fer mitja volta després d’un nou intent d’atac al Broad Peak (8.047m) a causa del mal temps.\nCadiach acompanyat del malagueny Lolo González han fet un darrer intent d’atac aquest mateix dimarts després de dormir al camp 3 aquesta última nit. Novament el vent i una meteorologia adversa han fet decidir als dos alpinistes de tornar al CB.\nÒscar Cadiach deixa com a mínim ajornat el que ha de ser el seu catorzè vuit mil fins aquest cap de setmana on una nova finestra de bon temps podria servir per intentar un nou atac al cim.\nEl tarragoní ha fet el descens fins el camp base durant bona part del dia i ara segons ha explicat ell mateix hauran de revisar els permisos per seguir al Karakorum com a mínim una setmana més per poder intentar fer el cim del Broad Peak.


La relació terapèutica i el perquè de l’entrevista - L'Alzina de Collbató\n15 maig La relació terapèutica i el perquè de l’entrevista\nPosted at 13:23h in Gestalt\tby\tRosa Montells\nA la Gestalt parlem sovint del vincle en les relacions. Un vincle adequat es donaria en una relació en la qual emergeix apreci, valor i respecte per l’altra persona. En aquests casos és freqüent compartir emocions que aporten satisfacció com ara confiança, agraïment o estima.\nNo sempre les persones són capaces d’establir un vincle saludable i un dels motius per demanar acompanyament terapèutic és precisament la dificultat d’establir vincles nutritius amb altres persones.\nEl terapeuta facilita que es desenvolupi un vincle terapèutic que afavoreixi la confiança i la transparència necessàries perquè tingui lloc un procés satisfactori. En la construcció d’aquest vincle hi ha tot un aprenentatge que sovint s’aboca i enriqueix altres relacions del client.\nL’entrevista és important perquè és on s’assenten els fonaments de la relació i del treball terapèutic. La proposo a totes les persones que em fan una demanda de teràpia. És gratuïta perquè encara no hi ha un compromís i l’objectiu és conèixer-nos i avaluar si podem treballar plegats. M’interessa entendre quins són els impediments perquè es pugui crear un vincle. M’explico:\nEn aquesta estona de l’entrevista, m’adono si la persona està còmoda amb el plantejament terapèutic, les bases de treball, els honoraris i el protocol d’anul·lacions. A cops, la persona no està d’acord amb l’enquadrament, la meva manera de treballar no és l’esperada o s’adona que suposa un compromís pel qual no està preparada. A vegades hi ha qüestions sobre les que podem parlar i arribar a acords. D’altres no, és aleshores quan no encetem el procés.\nAltres vegades detecto una demanda poc transparent o directament manipulativa i em prenc el treball d’aclarir-la. Iniciar un procés implica, per al terapeuta, assumir un joc d’interacció determinat (seducció, protecció, animació, confrontació, maternatge)… per posar només alguns exemples. Aquesta demanda més o menys inconscient, el pacient l’acostuma a fer també al seu entorn i per a mi pot ser interessant acceptar un rol determinat durant un temps per facilitar-li aquesta descoberta i que pugui assumir la seva responsabilitat. Però en determinats moments puc no estar disponible per algunes demandes. Per exemple, perquè interpel·len aspectes de mi no prou aprofundits. Aleshores ho dic i tampoc hi ha procés.\nAcostumo a aprendre en els processos terapèutics. No només professionalment. Em modifiquen, m’aporten i em nodreixen. Molt sovint també m’enriqueix compartir l’honestedat, la descoberta i el contacte humà. És quelcom del que n’estic molt agraïda. Aquest fet manté viu en mi l’interès en la teràpia i en continuar aprenent però alguna vegada a l’entrevista me n’adono que hi ha alguna cosa en el que m’expliquen que no puc abraçar amb llibertat.\nPer treballar bé em cal acceptar la persona i el que porta sense judicis i quan això no succeeix és millor per al client derivar-lo a un altre professional. La meva mancança no treballaria a favor seu. Per això també serveix l’entrevista.\nEl més habitual és que acceptem de treballar plegats. Ara ja disposem d’un marc de treball, un mapa de possibles dificultats, uns objectius i una probabilitat elevada d’establir un vincle satisfactori. Aleshores acostuma a ser senzill compartir un espai on mostrar-nos amb honestedat i veure’ns sense màscares. I el procés terapèutic comença…\ngestalt, terapia, Vincle


Apoel FC – FC Barcelona: La tercera és la bona - FC Barcelona\nHomeFutbolPrimer EquipNotíciesApoel FC – FC Barcelona: La tercera és la bona\nApoel FC – FC Barcelona: La tercera és la bona\nROGER BOGUNYÀ - 25/11/2014 | 00:00\nEls homes de Luis Enrique volen guanyar per primer cop a Xipre per seguir optant al primer lloc (20.45 hores, La 1 y TV3)\nNeymar Jr i Urko Pardo, durant el partit al Camp Nou / FOTO: MIGUEL RUIZ-FCB\nAmb la classificació matemàtica a la butxaca, el FC Barcelona buscarà a Nicòsia seguir lluitant per la primera plaça del grup F, ara en mans del París Saint-Germain. Per fer-ho, els homes de Luis Enrique miraran d’assolir la seva primera victòria a Xipre, on fins ara només han pogut empatar en les dues visites fetes els anys 1982 (1-1 amb l’Apollon Limassol) i 1996 (0-0 amb l’AEK Larnaca). La tercera és la bona, diu la dita.\nEl primer de tres desplaçaments\nEl d’aquesta nit a Nicòsia (20.45 hores, TV3 i La 1) és el primer de tres partits com a visitant en vuit dies. Després de Xipre, tocarà viatjar a València (diumenge 30, 21 hores) i Osca (dimecres 3, 22 hores), en una setmana en què el FC Barcelona es posarà a prova en Champions, Lliga i Copa.\nPer fer-ho, Luis Enrique disposa avui de 22 jugadors. Només falten els lesionats Vermaelen i Iniesta. Abans del partit, haurà de descartar quatre futbolistes.\nApoel FC: 270 minuts sense gol\nPer al rival del Barça, en canvi, la cita d’aquest dimarts és crucial per poder obtenir el bitllet que dóna accés a l’Europa League. Amb un únic punt sumat, els xipriotes intentaran retrobar-se amb el gol per sumar-ne tres més. No serà fàcil, ja que l’Apoel FC, líder a la seva Lliga, està vivint una crisi de gols: s’ha quedat a zero en els tres últims partits oficials.\nEl desplaçament a Xipre


"Si cal ingressaré a presó per denunciar el caràcter classista de les penes multa" | L'Accent - Informació i comunicació popular dels Països Catalans\n>> Entrevista a Karim, condemnat a presó per participar a una manifestació contra la crisi\nKarim Akbih Verdaguer és un jove de Vilanova i la Geltrú que va ser detingut en la primera manifestació que l’esquerra anticapitalista va organitzar a Barcelona en motiu de la crisi. Ara s’enfronta a 50 dies de presó.\nEl dia que el van detenir era el 15 de novembre. Karim explica que quan ja s’havia acabat la mobilització i ell ja estava al metro, dos policies de paisà el van retenir i la van dir que estava detingut per una agressió a un mosso d’esquadra.\nL’argumentació dels policies, i que el jutge ha donat per bona, és que durant la marxa en Karim havia sortit de la manifestació i que, després de córrer uns metres, va saltar contra els Mossos i a un d’ells li va clavar tres ràpids cops de peu, al pit, al braç dret i al peu esquerre, i que el va intentar arrossegar cap a dins la manifestació i li va trencar l’intercomunicador. Hi ha un vídeo que corrobora la versió de Karim, que defensa que ell no va fer l’agressió. Però el jutge l’ha condemnat a 50 dies de presó, que podria evitar si paga una multa. En Karim s’ha negat a pagar, així que està pendent d’entrar a presó.\nCategoria: L'Entrevista Visualitzacions: 1602\n‘Si toquen el nom del poble hi haurà batalla’


Visor editarà la Nobel Louise Glück a Espanya\nDRETS DE PUBLICACIÓ\nLa notícia arriba després que els agents de la poeta nord-americana anunciessin que rescindien el contracte amb Pre-Textos, que l'havia publicat fins ara\nMadrid 26 de de novembre del 2020. 23:18\nL’editorial Visor ha adquirit els drets per publicar a Espanya tots els llibres de la Premi Nobel de Literatura 2020, la poeta nord-americana Louise Glück, que fins ara publicava Pre-Textos.\nVisor publicarà els set llibres que ja van aparèixer a Pre-Textos, sis que no han sortit a Espanya i un inèdit, ha confirmat el fundador de l’editorial, Chus Visor. Les noves edicions no arribaran a temps per al Nadal, perquè «no s’ha d’apressar els traductors», ha afirmat Visor, que espera que els primers llibres surtin a la venda «a finals de gener o febrer».\nVisor ha explicat que ells no van fer cap acostament i que va rebre l’oferiment per publicar els llibres de Glück per part de la seva agència, després de l’anunci del Nobel. «Vaig parlar amb Pretextos des del primer dia, des que em van trucar de l’agència i l’hi vaig explicar a Manuel [Borrás, director de l’editorial valenciana], que tenia els drets caducats», ha afirmat Visor.\nL’editor s’ha mostrat content de comptar al seu catàleg amb una poeta de l’altura de la nord-americana, que abans de rebre el Nobel ja havia guanyat el Pulitzer i altres grans premis i és molt reconeguda a tot el món.\nRecolzaments a Pre-Textos\nTsunami de recolzaments a Pre-Textos després de l'abandonament de la Nobel Glück\n‘Lo vas a olvidar’\nRosalía i Billie Eilish anuncien la seva esperada col·laboració\nEls dilemes dels reporters de guerra arriben al TNC\nFa uns dies Manuel Borrás va manifestar la seva «perplexitat» i «tristesa» per la intenció dels agents de Glück de rescindir el contracte en exclusiva que mantenien des de fa 14 anys per a la publicació de les seves obres en espanyol. La notícia va desencadenar una onada de recolzaments a les xarxes a Pre-Textos.\nPre-Textos va apostar per Glück fa més d’una dècada, quan amb prou feines era coneguda i Borrás va assegurar que si està d’acord amb el canvi d’editorial, l’escriptora li defraudaria «en l’humà» però li continuaria semblant «una gran poeta».\nPoesia Premis Nobel Nobel de literatura


Com es fa la coca de Greixons per Dijous Gras? - Gremi de Carnissers i Xarcuters Artesans de les Comarques Gironines Com es fa la coca de Greixons per Dijous Gras? – Gremi de Carnissers i Xarcuters Artesans de les Comarques Gironines\nPer fer la Coca de Greixons més bona que hagis fet mai… S’agafa la pasta de full, s’estira ben estirada amb un currol. S’hi posen els greixons (que has comprat a les carnisseries-xarcuteries) i els reparteixes per tota la massa i sucre. S’hi posa un altre sostre de pasta de full, més greixons i sucre.\nA sobre una tercera capa de pasta de full amb ametlla picada.\nI es posa a la safata del forn amb el mateix paper de la pasta de full o posar-hi paper de forn.\nAmb el forn calent 220 graus s’introdueix al forn normal uns 15 minuts.\nI després a 170 graus 30 minuts més!\n5 minuts abans d’acabar s’hi tira sucre a sobre i s’acaba l’enfornada.\nRecordar: totes les capes de pasta de full s’han de punxar. i s’han de sellar amb forquilla abans del forn perquè no surtin els greixons


El Consell millora la carretera de sa Ràpita per tal de reduir els accidents\n21 setembre 2020 00:55\nEs preveu que les obres de condicionament estiguin acabades per juny de 2006\nDurant els propers 10 mesos es farà la primera fase de les obres de cinc quilòmetres que arriba fins a Son Catlar.\nEl Consell de Mallorca millorarà la carretera de Campos a sa Ràpita (PM-630) per reduir el nombre d'accidents de la via. Des de 1989 fins a l'actualitat s'han comptabilitzat un total de set morts i 162 ferits.\nEs preveu que les obres de millora estiguin acabades durant el mes de juny de 2006, just abans de començar el proper estiu que és la temporada en què la carretera pateix la major densitat de trànsit. El pressupost total per les obres, que executen la UTE Arlomsa i Excavacions s'Horta, és de 3,5 milions d'euros.\nDurant els propers 10 mesos es realitzarà la primera fase de les obres que comprenen els cinc primers quilòmetres de la carretera des de Campos fins a Son Catlar. Les actuacions consistiran a ampliar la carretera, la nova pavimentació, la reforma dels revolts tancats, construir nous ponts amb capacitat suficient per als torrents de Son Catlar i a l'entrada de sa Ràpita, i solucionar els problemes de les inundacions a la sortida de Campos. A més, també es construirà una rotonda per solucionar l'enllaç amb el camí dels Presos, també conegut com la carretera de Capblanc.\nLa presidenta del Consell de Mallorca, Maria Antònia Munar, assistí ahir a l'acte de presentació del projecte acompanyada pel conseller d'Obres Públiques, Antoni Pasqual; el director insular de Carreteres, Gonzalo Aguiar; el batle de Campos, Andreu Prohens, i els regidors de l'Ajuntament de la localitat.\nPasqual aprofità per recordar que l'actuació a la carretera de sa Ràpita «era una reivindicació dels veïns de Campos i usuaris a més d'un compromís electoral». Pasqual informà que després de la reforma «aquesta via tindrà capacitat per als vehicles, vianants i bicicletes de forma segura».\nPer la seva part, Munar, destacà el treball realitzat des de les conselleries de Patrimoni i Cultura perquè «a més de millorar la seguretat vial volem preservar el patrimoni i la integració en el territori».


Bici Baix Llobregat: de febrer 2007\nMatinal a la Rierada de Molins de Rei\nCrónica de la Sortida per Sergi - Matinal diumenge 25 de febrer a la Rierada\nVam sortir a la vora de les 9,45h des de Sant Boi. El temps tapat amb vent de cara, però la pista estava bé, i més seca que la setmana anterior. Érem vuit persones, set de Sant Boi i un de Barcelona. Vam enfilar pel gual cap a Sant Joan Despí, passant per les aigües i pels camins de la zona agrícola. A l'alçada de Sant Feliu, vam passar sota l'autopista i vam continuar paral.lels entre els camps. Un cop a Molins de Rei, vam creuar el poble fins a l'altra banda per arribar al polígon industrial, i agafar el carrer de la Riera de Vallvidrera, coneguda com a Rierada. Vam entrar cap a la vall, i cap endins. El desnivell és petit, tot i les pujades i baixades, i es podia creuar la riera sense gaires problemes. Vam veure les masies de la zona, i la cascada de la riera. Cap allà les 12h estàvem a Can Castellví, i allà ens vam trobar amb dos amics que havien arribat en moto. Després de prendre l'entrepà i la beguda, i fer la xerradeta, vam tornar a les 13h i desfent el camí, vam arribar a Sant Boi a les 14,45h. La tornada ja era de baixada, i més ràpida.\nPodeu veure les fotografies que va fer la Mariàngels de la sortida.\nSortida de Nivell Mig. Distància de 35 kms, anada i tornada, en total.\nDormirem en bungalows del càmping Le Parc , a la població de Lattes, molt a prop de Montpeller. Hi ha estació de tren, amb parada a Montpeller mateix- línia d'Avinyó- i un carril-bici molt xulo i pla. Podeu veure l'accés en bicicleta a la web del camping mateix.\nPer a gent de totes les edats. Per a més informació contacteu amb l'Eugènia i el Jose, tel. 678 31 53 15, email: evazque6@xtec.cat\nVacances de Setmana Santa pedalant pel Sud de Fran...


La ciutadania omple les places i els carrers de la ciutat durant la jornada "Manacor es mou amb la cultura"\nDissabte dia 12 les propostes culturals varen atraure gent de totes les edats.\nEls veïnats i veïnades i tota la gent que dissabte passat va passar per Manacor varen poder gaudir de la immensa oferta cultural que durant tota la jornada es desplegà pels carrers i les places de Manacor. "Des de l'Ajuntament estam molt orgullosos de poder mostrar el potencial creador que tenim i que la ciutadania respongui de la manera que ho ha fet", ha explicat la regidora de Cultura i Turisme, Antònia Llodrà. Així la jornada 'Manacor es mou amb la Cultura' va aglutinar art, música, espectacles infantils, literatura i ball. Unes propostes que es desplegaren pels carrers i per diferents espais de la ciutat.


Les quatre residències de Martorell, lliures de coronavirus – La Bústia\nLes quatre residències de Martorell, lliures de coronavirus\nPer Redacció / La Bústia 4 de juliol de 2020 a les 11:55 0 1044 Visites\nLes últimes dades també aporten que hi ha 49 veïns de la població confinats\nDesprés de tres mesos i mig d’epidèmia, aquest dijous l’Ajuntament de Martorell ha confirmat que no hi ha cap usuari de les residències de gent gran que sigui positiu en coronavirus. Els quatre centres de la població funcionen amb normalitat, seguint les indicacions de la Generalitat en el Pla sectorial de represa de normalitat en l’àmbit residencial.\nAmb aquesta dada de zero positius, els residents ja poden sortir als espais exteriors, rebre visites o passar les vacances al domicili familiar. Aquest protocol ja es va establir a residències d’altres localitats com Esparreguera i Sant Esteve.\nL’alcalde de Martorell, Xavier Fonollosa, ha celebrat aquesta notícia i ha afirmat “que no hi hagi cap positiu farà una mica més fàcil el dia a dia de les residències i permetrà el tan desitjat retrobament amb les famílies”. No obstant, també ha recordat que la situació “s’ha de prendre amb la prudència que requereix el moment”.\nEl Pla també indica que totes les persones que ingressin al centre han de disposar d’una PCR negativa realitzada en un termini inferior a les 24-48h els dies previs, així com la declaració de la família conforme no ha estat en contacte amb cap cas sospitós en els darrers 10 dies.\nÚltimes dades a Martorell\nPel que fa a les dades de l’epidèmia a la població aquest divendres, a l’Hospital Sant Joan de Déu hi ha dos pacients positius ingressats i 3 persones aïllades pendents del resultat de la prova. Hi ha 49 veïns confinats al seu domicili després d’haver donat positiu.\nL’Ajuntament està ultimant un acte de dol conjunt en memòria de tots els veïns que han mort durant l’epidèmia de coronavirus. En els propers dies es donarà a conèixer el lloc i la data per a tots aquells que hi vulguin participar.\nFotografia: La residència Anoia és un dels quatre centres de gent gran del municipi [La Bústia]\nCategoria: C-Martorell, Martorell, Societat\nS’inicien les obres de reurbanització dels carrers de Rosanes de Martorell\nS’identifiquen 8 parelles de falcó pelegrí al Parc Natural de Montserrat


11a Cursa de Na'Dalt a Bellmunt | TM Sports Timing\nInicio > deportes > Trail > 11a Cursa de Na'Dalt a Bellmunt\n11a Cursa de Na'Dalt a Bellmunt\n1. Places limitades a 250 corredors per ordre d’inscripció. Les inscripcions s’obriran properament i es tancaran el 23/12/2020 o al esgotar-se els dorsals. Estigueu al cas que volen!\n2. La inscripció no quedarà formalitzada fins que no s’hagi realitzat el pagament.\n3. L’organització es reserva el dret d’acceptar inscripcions el mateix dia de la cursa.\n4. El dorsal es podrà recollir a partir d’una hora abans de l’hora de sortida en el lloc de la cursa.\n5. La sortida es donarà a la Plaça del Doctor Monmany de Sant pere de Torelló. La sortida als corredors es començarà a donar a les 9 del matí. Caldrà recollir el xip i el dorsal almenys mitja hora abans de la sortida del primer corredor.\n6. El recorregut estarà senyalitzat amb cintes de plàstic i comptarà amb l’assistència de controls en els punts conflictius.\n7. Hi haurà un avituallament líquid a meitat del recorregut.\n8. La carretera de Bellmunt estarà oberta al trànsit però comptarà amb col·laboradors que controlaran el trànsit en els punts on la carretera es creua amb el recorregut.\n9. Cal dur sempre el dorsal en un lloc visible.\n10. Hi haurà quatre categories masculines i femenines: Junior (de 14 a 18), Senior (de 18 a 39), Veterà (de 40 a 49) i Màster (de 50 en amunt). Al mateix temps hi haurà un premi per als primers classificats masculí i femení de la Vall del Ges.\n11. La cursa és oberta a majors de 18 anys. Els menors d’edat, sempre que tinguin més de 14 anys, podran participar a la cursa presentant degudament omplert el dia de la prova el document d’autorització paterna que aquí us podeu descarregar. Si no es presenta el document o no està correctament omplert no es podrà participar. En cap cas s’acceptaran inscripcions de menors de 14 anys.\n12. L’ordre de sortida de cada corredor així com l’hora seran publicats en aquesta web i una hora abans a la sortida.\n13. Els corredors sortiran d’un en un cada 20 segons (l’organització es reserva el dret de canviar la freqüència però es compromet a notificar-ho amb antel·lació).\n14. Per protocols de seguretat (permetre el pas de l’ambulància en cas que calgués), la carretera de Bellmunt estarà tancada al trànsit de cotxes durant el transcurs de la prova (de les 9 del matí fins a la finalització allà les 11:30. Amb bici, a peu o amb un saltapic podreu passar tranquilament en tot moment,\n15. No ens fem responsables dels accidents o qualsevol altre perjudici que la participació en la cursa pugui ocasionar als inscrits.\n16. Tots els participants tenen l’obligació d’assistir en cas d’observar un accident i/o comunicar-ho al control més proper. En cas de no fer-ho seran desqualificats.\n17. Els corredors que decideixin retirar-se de la cursa hauran de comunicar-ho al control més proper al lloc de la retirada.\n18. Llençar deixalles, fora dels llocs designats després de cada avituallament o en qualsevol punt del recorregut, serà motiu de desqualificació (a més de ser vist com un porc a ulls de tothom).\n19. El fet de participar suposa l’acceptació de totes aquestes normes, quedant els imprevistos a criteri de l’organització.\nIII Cursa de Na'dalt a Bellmunt\nIV Cursa de Na'Dalt 2013\nV Cursa de Na'Dalt a Bellmunt\nVI Cursa de Na`Dalt a Bellmunt\nVII Cursa de Na'Dalt a Bellmunt\nVIII Cursa de Na'Dalt a Bellmunt\nIX Cursa de Na'dalt a Bellmunt\nX Cursa de Nadalt a Bellmunt


Juny | 2021 | FET a TARRAGONA\nDos anys després, el barri del Serrallo recupera la processó de Sant Pere. La pandèmia va impedir l’any passat qualsevol tipus de celebració. Enguany, sense fer-ho públic, un grup de\nAquest mes de juliol, la música retorna al claustre de la Catedral de Tarragona amb tres concerts d’estils musicals diferents i de lliure accés. La vocal de cultura dels ‘Amics\nNova campanya per a nous subscriptors del FET a TARRAGONA amb un regal en forma de revista amb paisatges espectaculars. Aquesta setmana, del 28 de juny al 4 de juliol, posem\nDurant els mesos d’abril i maig d’enguany s’ha portat a terme l’execució d’un projecte de recreació dels arcs de la façana del circ romà de Tàrraco al solar municipal de la Rambla\nFa quatre anys que, amb la Joana i la Bet, vam editar un llibre anomenat Mapa de ciutats somiades. Teníem la voluntat de fer-ne una eina per entendre la relació,\nLa nit de Sant Joan ens recorda un any més que falten just tres mesos pel dia de Santa Tecla. La del 2021 serà la Festa Major que començarà a\nSi hi ha algun grup polític i cívic format en els últims anys a Tarragona persistent en la seva activitat és, sens dubte, el de la 3a Joventut X la\nUna tarda qualsevol del mes de juny, la plaça de la Font llueix impassible a les anades i vingudes dels passejants i als cambrers dels bars que ja ocupen posicions.\n“El curs vinent ens agradaria tornar a jugar amb els companys i companyes d’altres classes al pati, i també tornar a fer sortides i excursions”. Aquest és un dels desitjos\nAnna Sabaté és la directora d’orquestra de Creu Roja a Tarragona. Des de fa trenta anys treballa a l’organització, podem dir que gran part de la seva vida ha estat\nAlejandro Fernàndez i Carles Castillo fent cua per vacunar-se el mateix dia i a la mateixa hora. Els diputats del PP i ERC al Parlament coincideixen, amb pocs metres de\nEstaven farts d’esperar. N’estaven farts l’alcalde Ricomà i l’equip d’Esquerra, però també les regidores de la CUP i l’espai polític de Junts. Estaven farts d’esperar a En Comú Podem. Dilluns


PSOE, Ciutadans i Podem pacten treure Coalició Canària del Cabildo de Tenerife - Diari de Girona\nPSOE, Ciutadans i Podem pacten treure Coalició Canària del Cabildo de Tenerife\nTanquen un acord que donaria la presidència al socialista Pedro Marín i que no inclourà membres del partit morat, però sí del taronja\nefe/ddg 12.07.2019 | 00:39\nPSOE, Ciutadans i Podem pacten treure Coalició Canària del Cabildo de Tenerife Diari de Girona\nPSOE, Ciutadans i Podem van presentar una moció de censura contra el president del Cabildo de Tenerife, Carlos Alonso, de Coalició Canària. Segons l'acord dels grups censurants, el nou executiu insular estaria presidit pel socialista Pedro Martín i en el mateix participarà Ciutadans, però no Podem, que no s'integrarà en el grup de govern local.\nEl mes de maig passat, CC va guanyar les eleccions en tres dels set capítols de Canàries: Fuerteventura, Tenerife i La Palma.\nEn el primer, la seva presidenta, Lola García (CC), va ser deposada per una moció de censura el dilluns passat i en els altres dos ahir mateix es van confirmar iniciatives semblants.\nLa portaveu del PSOE al Cabildo de Tenerife, Marián Franquet, i la consellera de Ciutadans en la corporació insular Concepción Rivero han informat de la presentació de la moció de censura contra el president del Cabildo, Carlos Alonso (CC).\nConcepción Rivero va assegurar que es tracta d'una «bona notícia per a Tenerife» i va aclarir que la moció de censura s'emmarca dins de les línies programàtiques del partit, que estableix que està prohibit formar govern amb Podem. Va valorar que Podem hagués estat «prou generós» per comprendre que és necessari un canvi en les polítiques del Cabildo de Tenerife, corporació en la qual va dir que no governarà per facilitar la moció de censura.\nPreguntada per la seva possible expulsió del partit al costat de l'altre conseller de Ciutadans, Enrique Arriaga, ja que la direcció del partit desautoritza la seva postura, va comentar que aquesta decisió «li correspon a Ciutadans a Madrid».\nLa portaveu del PSOE al Cabildo de Tenerife, Marián Franquet, va fer referència a la Llei orgànica del Règim Electoral General, l'article 197 del qual estableix que el ple en el qual es debatrà la moció de censura queda automàticament convocat per a les 12 hores del desè dia hàbil següent al del seu registre.


Detingut un home per matar la seua mare i la germana a Sevilla\nUn home accepta complir 10 anys de presó per matar a cops una transsexual\nImatge dels acusats del crim d’una transsexual a Alacant.\nLa Guàrdia Civil va detenir ahir un home de 34 anys, identificat com a J.A.P.B., com a presumpte autor de la mort a ganivetades de la seua mare i de la seua germana a l’habitatge on tots ells convivien a la localitat sevillana d’El Arahal.\nFonts de l’Institut Armat van informar que va ser cap a les 16.50 hores quan la Policia Local el va avisar d’una presumpta agressió amb arma blanca en un domicili ubicat al número 24 del carrer Pedrera de la localitat d’El Arahal, al barri d’El Altillo.\nAmb l’avís, agents de la Guàrdia Civil i de la Policia Local es van traslladar fins a l’habitatge en qüestió, on van descobrir els cadàvers de les dos dones, de 57 i 35 anys, respectivament, que presentaven ferides d’arma blanca.\nDesprés de presumptament cometre el doble crim, el detingut, que té problemes de toxicomania, es va autolesionar de gravetat a l’abdomen clavant-se el mateix ganivet que havia fet servir en l’agressió, per la qual cosa va ser atès pels serveis sanitaris del 061 abans de ser derivat a un centre hospitalari. Segons fonts judicials, en aquest cas no hi havia denúncies prèvies, malgrat que la mare s’hauria personat en diverses ocasions a la Policia Local per “queixar-se” de l’actitud del seu fill, ara detingut.\nD’altra banda, l’Audiència Provincial de Biscaia va condemnar a dotze anys de presó JV.D.G., de 38 anys, per haver assassinat la seua nòvia, Almudena Matarranz, el 3 d’octubre del 2015 a la localitat biscaïna d’Erandio, amb l’agreujant de parentiu i l’eximent incompleta d’alteració psíquica. No obstant, en lloc d’ingressar a la presó, serà internat durant quinze anys en un centre psiquiàtric en règim tancat.\nD’altra banda, un home va acceptar complir deu anys de presó per haver matat a cops una transsexual a l’Albufereta, Alacant, el juliol de l’any passat, mentre que un segon acusat, que va ajudar a treure el cos de la víctima del lloc del crim i processat per encobriment, es va mostrar d’acord amb anar a presó per un any i quatre mesos. El fiscal va rebaixar de quinze a deu anys la pena de presó que reclamava per al principal acusat de l’homicidi, mentre que va retirar per al segon aquesta imputació i la va deixar en encobriment. Així mateix, va demanar una indemnització de 200.000 euros per al viudo de la víctima.


MASIES AL CLOT DEL TUFAU: LES CASES\nEl mas és un edifici de planta, pis i golfes, amb teulada de doble vessant, amb el carener paral·lel a la façana principal que s'obre a llevant (tot i que l'actual entrada, actualment, es troba a la façana de ponent).\nLa façana de llevant està dividida en 3 crugies (espais separats per murs). A la central hi trobem la porta principal allindada; La de la dreta és un dels cellers que està cobert amb volta de canó de pedra on van a parar les dues boixes que comunicaven amb les tines adossades a la paret nord.\nAl segle XVIII, a part de les tines que hi havia dins l'edifici, s'hi va construir a la zona nord de la casa un cos, amb forma de torre, de planta, pis i golfes amb teulada de doble vessant i carener també paral·lel a la façana que s'obre a l'est.\nLa finestra del pis d'aquesta construcció té una inscripció amb la data de 1.746 i un crismó al mig.\nLes dues tines que formaven part de l'estructura de la casa, actualment no existeixen. Una s'ha convertit en una entrada nova i l'altre en un bany.\nHavia existit una escala que anava de la planta baixa al pis, però ara no existeix i l'espai està tapiat.\nA la façana de ponent, per on s'accedeix al pis habitat, hi ha una tina exempta que destaca per la seva estructura. Es troba dins una construcció de planta quadrada, coberta amb teulada de doble vessant i amb interior en volta de canó de pedra. La tina és circular, folrada amb rajoles de ceràmica vermelloses. La boixa d'aquesta tina dóna a un cobert que es troba adossat i al que, darrerament, s'ha tret la teulada.\nA la façana sud s'hi va afegir més tard una eixida (balcó del pis habitat).\nÉs probable que al llarg del segle XVII el mas fos abandonat, quedant pràcticament en ruïnes. Segons el treball de la Diputació, la primera notícia històrica la tenim en un escrit del 1.342 quan el pagès Ramon Cases és redimit. En un fogatge de l'any 1.553 apareix el mas i el nou del seu amo, Joan Cases.\nHi ha una llinda a la casa amb la data de 1.746. Pot molt bé ser que fos la data d'ampliació i reconstrucció, i més tenint en compte que va ser una molt bona època per al cultiu de la vinya al nostre poble. Per aquestes dates es van construir les tres tines.\nSegons l'amillarament (informe municipal que es feia per a cobrar les contribucions) del 1.850, el mas tenia 12 parcers i era propietat de Jaime Pla. Va ser l'època d'apogeu de la finca. En aquell temps era un dels masos importants del Clot del Tufau juntament amb Can Fiter i Can Fabrés. A l'entorn de Can Cases hi ha un bon nombre de barraques de vinyes que donen fe d'aquest progrés.\nPot ser que els Pla, de Castellgalí s'emparentessin amb els Cases perquè el mas va quedar com a masoveria del Mas Pla de Castellgalí.\nEn Martí Grané i la Maria Casasayas vivien a la zona de Can Taiò, de Castellgalí. Com que la parella no podien tenir fills, l'any 1.911 van adoptar un nen de l'inclusa de Manresa, en Quirze Linares.\nCap a principis dels anys trenta del segle XX, la família es va instal·lar a Les Cases.\nTots tres es dedicaven a les feines del mas i, de tant, en tant quan hi havia molta feina, contractaven algun parcer.\nEn Quirze (conegut per tothom com en Peret) Linares es va casar amb Inés Sanjosé.\nVan quedar-se a viure amb els pares i, amb ells, treballaven al mas.\nEn Peret però va "desaparèixer" algunes temporades. Home de fortes conviccions polítiques, i militant del P.S.U.C. va estar empresonat uns quants anys en acabar la guerra (veure l'apartat d'història).\nLa parella van tenir 3 fills. El més gran nascut l'any 1.939, en Martí, es portava uns anys amb en César i la Victòria. (En Peret va estar empresonat com a pres polític 5 anys, 3 mesos i 20 dies).\nTot i així el mas no va aturar mai la seva activitat.\nEn Martí Grané i la Maria Casasayas.\nMartí Grané pasturant el ramat. Al fons muntanyes russes.\nEn Martí avi i net.\nEn Martí Linares i Sanjosé creixia amb la mare, la iaia i l'avi, fins que al 1.946 al pare li van donar "la cartilla de redención".\nLa Inés i els seus tres fills. La Maria, el César, la Victòria i en Peret.\nFotografia familiar. Inés jugant amb un parcer a la verema.\nL'any 1.936, segons aquest anunci al programa de la Festa Major, la família venia vi i llet a domicili.\nAnys més tard, ja mort en Martí Grané, la Maria obre una lleteria al carrer Mestre Aubert, número 4, tot i mantenir el servei a domicili.\nRevista Castellet, número 15.\nI els anys van passant per a tothom.\nMartí Linares Sanjosé i amics. Maria Casasayas.\nVerema La Inés i en Martí al camí de Les Cases.\nDe l'any 1.971 a l'any 1.973, la Família Bizarro - Molina s'instal·la al mas. El pare fa de masover i la mare treballa a Can Serra.\nTenen dues nenes, la Lluïsa, que va néixer l'any 1.971 i l'Àngels.\nCom que la mare feia el torn de nit a la fàbrica i no tenien cotxe, el camí de Les Cases a Can Serra es feixa molt feixuc sobretot estant embarassada de la segona nena. A més, l'embaràs va coincidir amb la forta riuada. Així que l'any 1.973 la família decideix deixar el mas i anar a viure al poble.\nTot i així segueixen anant, de tant en tant, a Les Cases. En aquestes imatges de l'any 1.979, la família va de visita.\nActualment aquest mas i les seves terres són propietat de la Generalitat.\nLes estances de l'interior romanen iguals, però la casa ha estat tota modernitzada.\nAquest últims disset anys ha estat arrendada a canvi del treball de masovers (manteniment de l'edifici i cultiu de les terres).\nA partir de l'any 2.014 caldrà pagar un lloguer per a residir-hi.\nEl preu de la finca és molt elevat a causa de la quantitat de terrenys que té. L'edifici, en canvi, està valorat amb el preu aproximat d'un pis de nova construcció al poble.\nCedida Joan Baptista Costa\nEixida a la façana sud.\nÉs al costat de ponent.\nVista de l'edifici des del nord.\nFaçana principal, orientada a l'est.\nCos original i, a la dreta, cos afegit al 1.746.\nAntics estables per al bestiar.\nDavant la façana sud.\nFestejador de l'interior.\nAltres dades de la finca:\nSuperfície 534.128,07 m²(53,41 ha) (segons registre 1.468.248,00 m²)\nSuperfície al municipi de Sant Vicenç de Castellet 506.938,63 m2\nSuperfície al municipi de Castellgalí 27.189,44 m2\nEs fa constar que els terrenys objecte de licitació, estan ocupats amb una cessió d'ús amb contraprestació amb espècie pels senyors J.M.Bahamontes Sánchez i Elisabeth Bru Martínez, en virtut de la cessió d’ús de data 28 de gener de 1997, de duració 4 anys prorrogables tàcitament d'any en any, de la Masia Can Cases i els terrenys rústecs annexos de 5 Ha de superfície aproximada.\nEls terrenys es situen a l’est dels polígons industrials de Sant Vicenç de Castellet i al sud dels de Castellgalí. Els usos del sòl corresponen principalment a usos forestals i agrícoles.\nDins la finca s’hi localitza la masia de Can Cases.\nLa finca es troba classificada com a Refugi de Fauna Salvatge Can Cases.\nLa propietat es troba inclosa dins una àrea d’interès faunístic segons la cartografia elaborada per la Generalitat de Catalunya.\nLa major part es troba ocupada per zones forestals, amb pendents superiors al 20%.\nHi transcorre la riera de Castellet, el torrent de Can Febrers i algun altre petit torrent.\nPas del camí de gran recorregut GR-4.\nEn la clau 20 es permeten els usos d'habitatge agrícola, pecuari i forestal. A més per a les masies existents es permeten els usos hoteler, sanitari, socio-cultural, docent, restauració, recreatiu i esportiu. Referent a l’ús d'habitatge, només s’admet l’unifamiliar que no origini possibilitat de formació de nucli de població (art. 164). En la clau 21 l’únic ús admès és el forestal; es prohibeix l’extractiu (art. 165). En la clau 22 l’únic ús admès és el forestal o\nagrícola; a les masies existents s’hi admet el d'habitatge familiar (art. 166 de la Revisió del PGOU de Sant Vicenç de Castellet).\nEn la clau 13 es permet la construcció d’edificacions rurals aïllades, sense formació de nuclis de població (normativa de la Revisió de NNSS de Castellgalí).\nEl municipi de Castellgalí està redactant el Pla d’Ordenaciómunicipal de Castellgalí aprovat inicialment el 12 d’agost de 2010.\nPREU DE LICITACIÓ (2.013)\nEl preu de licitació és de 1.126.327,77 € : 873.534,22 € del sòl (preu unitaride 1,64 €/m²) i 252.793,55 € dels vols.\nPer arrendament el preu és de 3.708,34 €/anuals: 1.180,40€/anuals del sòl i 2.527,94 €/anuals dels vols.\nPublicat per Núria a 14:32


La família ha confirmat que el jove ha mort per una sobredosi accidental de medicaments receptats\n19 de de gener del 2021. 17:24\nHarry Brant, fill de la supermodel Stephanie Seymour i de l’empresari del món editorial Peter M. Brant, ha mort. La lamentable notícia es va conèixer aquest dilluns, quan la seva família va anunciar que el jove hauria tingut una sobredosi accidental de medicaments receptats.\nSegons fonts pròximes a la família, feia anys que el model lluitava contra l’addicció als mateixos i en unes setmanes estava previst que ingressés en un centre de rehabilitació.\nLa família ha emès aquest comunicat: «Sempre estarem entristits que la seva vida hagi sigut truncada per aquesta devastadora malaltia. Va aconseguir molt en els seus 24 anys, però mai tindrem l’oportunitat de veure quant més podria haver fet el Harry.\nHarry Brant al costat del seu germà Peter Brant Jr. Pertanyien a la nova generació Z de l’elit novaiorquesa. Tots dos van saltar a la fama quan el 2015 van llançar una col·lecció cosmètica per a la firma MAC, que en poques setmanes es va convertir en un èxit de vendes.\nA post shared by 👨 Harry & Peter Brant 👨 (@brant_brothers)


Ràdio Taxi Manresa, 28 anys fent camí amb la base operativa a la Balconada - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nRàdio Taxi Manresa, 28 anys fent camí amb la base operativa a la Balconada\nL'empresa disposa actualment de 21 taxistes i és la que té més antiguitat a la capital del Bages\nanna hernàndez | manresa 06.08.2019 | 23:17\nUn taxi davant de l'oficina de l'empresa, al carrer d'Oleguer Miró. Anna Hernàndez\nUn taxi davant de l'oficina de l'empresa, al carrer d'Oleguer Miró.\nFa gairebé tres dècades que l'empresa Ràdio Taxi Manresa dona servei als usuaris de la ciutat, fet que la converteix en l'empresa de taxis amb més antiguitat. La seu la té al barri de la Balconada, al carrer d'Oleguer Miró.\nEn funcionament des de l'abril del 1991, l'empresa disposa actualment de 21 taxistes, que, a través de la junta de l'empresa, asseguren que, tot i que de tant en tant es troben clientela que els complica la feina, en general, «sempre és un plaer ajudar la gent a desplaçar-se còmodament, sobretot la gent gran que va al metge», a la qual el taxi fa un gran servei.\nEls taxistes consideren que, malgrat la proliferació del transport públic, el servei de taxi és encara necessari, sobretot quan es tracta d'urgències.\nHi ha un conjunt de persones que depenen del taxi diàriament, però també de manera setmanal i mensual. Sobretot, són persones d'edat avançada que no condueixen ni es veuen amb cor d'agafar el transport públic. Són clients habituals del taxi; els recullen a la porta de casa i els tornen al mateix lloc, amb immediatesa.\nNo obstant això, la junta de Ràdio Taxi diu que el mite que la major part d'usuaris està formada per gent gran no és cert, ja que hi ha molta gent jove que, sobretot les nits de cap de setmana, es desplacen en taxi. «Els dissabtes a la matinada els joves es fan amb el servei de taxi, igual que els dies forts de servei: la nit de cap d'any i la revetlla de Sant Joan», diuen.\nEls treballadors de Ràdio Taxi consideren que han tingut sempre un bon ritme de feina pel fet que «som una empresa longeva, que dóna un bon servei i, si un client ens demana quelcom al nostre abast, intentem complir de la millor manera possible».\nFa uns 6 anys, l'empresa va patir una escissió interna i un grup de treballadors van fundar Taxis Manresa, de manera que el volum de taxistes de Ràdio Taxi va disminuir. Amb tot, asseguren que «actualment, la feina és proporcional respecte a quan hi érem tots», i agraeixen aquest fet als clients fidels que no han marxat.\nEl Berguedà posa en marxa una app per reservar els taxis del transport a la demanda.\nDarrers dies d'aplicació de l'illa de vianants del carrer d'Àngel Guimerà.\nBarri de la Balconada


Les noves parelles lingüístiques coneixen de prop la història del barri d'Hostafrancs\nAhir dilluns, 23 d'octubre, es va celebrar un acte de presentació del Voluntariat per la llengua, organitzat per la Delegació de Sants-Montjuïc del CNL de Barcelona, a la Sala de Plens de l'edifici del Districte.\nFoto de grup final de l'acte de presentació de parelles lingüístiques del Voluntariat per la llengua i de la Delegació de Sants-Montjuïc del CNL de Barcelona.\nVoluntaris i aprenents van poder conèixer anècdotes sobre els orígens del barri i sobre els enormes vitralls que conté la Sala de Plens.\nUn grup de voluntaris i aprenents van conèixer la seva parella lingüística ahir dilluns, 23 d'octubre, en un nou acte del Voluntariat per la llengua que va tenir com a escenari la Sala de Plens del Districte de Sants-Montjuïc.\nPrecisament, algunes dades sobre l'arquitectura d'aquesta espectacular sala municipal, així com la història del barri d'Hostafrancs i de la seva Festa Major, van protagonitzar els primers parlaments de l'acte a càrrec de Josep Espín, president de la Federació d'Associacions, Entitats i Comissions d'Hostafrancs, i Lluïsa Erill, presidenta del Secretariat d'Entitats de Sants, Hostafrancs i la Bordeta. Voluntaris i aprenents van poder conèixer anècdotes sobre els orígens del barri i sobre els enormes vitralls que conté la Sala de Plens.\nTot seguit, l'equip del Voluntariat per la llengua va explicar el funcionament del programa i va donar pas a la Maria, voluntària veterana, que va explicar quina ha estat fins ara la seva experiència amb les parelles lingüístiques, animant tots els participants novells a iniciar les trobades amb ganes i il·lusió.\nL'acte va finalitzar amb els parlaments de Joan Sanromà, Conseller de Cultura, Educació, Gent Gran i Esports del Districte de Sants-Montjuïc, i Toni Mataix, cap de Projectes i Serveis Generals del CNL de Barcelona. Tots dos van agrair l'interès de totes les persones que arriben a Catalunya i aprenen català per tal de conèixer de molt més a prop la realitat del país.


Ple del 8 de novembre de 2007\nEl Ple municipal es va reunir amb l'assistència inicial de 10 membres del consistori, ja que la regidora Mireia Manzano s'hi va incorporar al final del debat de l'últim punt. Després d'aprovar l'acta anterior, els reunits van examinar la proposta de modificació de les ordenances fiscals. En resumim algunes:\n- Impost sobre Béns immobles. Es va fixar el tipus de gravamen (0,55% de la base liquidable en béns urbans; 0,724% per als béns rústics; 1,19% per a béns especials. Bonificacions del 50% en immobles en urbanització, construcció o promoció immobiliària; i del 25% per a famílies nombroses per a habitatges habituals amb valor cadastral inferior a 75.000 euros.\n- Impost sobre vehicles. turismes, entre 22 i 199 euros; autobusos, de 148 a 264; camions, de 75 a 264; tractors, de 31 a 148; motos, de 8 a 108 euros.\n- Impost sobre construccions i obres: el tipus serà del 2,78%. S'afegeix un nou apartat, el de moviment de terres: 5 euros/metre quadrat en activitats extractives; 3,40 euros/metre quadrat en sòl urbà.\n- Taxa per recollida d'escombraries: 91,67 euros per habitatge, 154 euros per als comerços, 402 per als supermercats, 210 per als bars, 297 per a restaurants; per a indústries, segons el nombre de treballadors, de 310 fins a 8.527 euros.\n- Taxa per subministrament d'aigua: 0,39 euros/metre cúbic fins al mínim; de 0,52 a 0,76 si passa del mínim (el doble o més).\n- Altres: ús del pavelló d'esports: 25 euros/hora; pistes de tennis, 2 euros/hora; piscines, 15 euros/hora; camp de futbol, 20 euros/hora de dia, 35euros/hora de nit.\nEs va generar un debat, en què el regidor Andreu Fernández (ERC) va dir que CiU no compleix les seves promeses electorals de rebaixar la pressió fiscal. Va dir que l'augment proposat perjudicava la gent gran i les famílies amb infants, i va titllar això de “manca de sensibilitat”. Xavier Marquès (VAI) va dir que la campanya electoral de CiU, “que ratllava l'insult” tractava d'incompetents en matèria econòmica l'equip anterior, i ara feien el mateix de què acusaven els altres: augmentar les taxes prop de l'IPC i baixar el tipus de gravamen de l'IBI. De manera que es va demanar si també es podrien tractar d'incompetents els que ara governen el poble.\nL'alcalde Jaume Rabeya va respondre que l'augment de l'IBI ve de la revisió del cadastre que es va fer en el seu moment, i que l'increment es reparteix en 10 anys; i que es rebaixa el tipus de gravamen per evitar increments superiors. I va dir que s'havia incrementat el valor cadastral de l'habitatge, de 50.000 a 75.000 euros, en els casos previstos de bonificació. El regidor Fernández va demanar que l'exempció per a famílies nombroses no fos fins a 75.000 euros sinó fins a100.000 per valor d'habitatge, i que el gravamen fos del 0,52. En Rabeya va replicar que es tractava de ‘valor cadastral', no pas de preu de mercat. Les ordenances es van aprovar amb 6 vots a favor (CiU), una abstenció (PSC) i 3 vots en contra (ERC i VAI).\nSeguidament es va debatre una modificació del pressupost de 2007 per remodelar un tram del carrer de la Creu i del carrer del Castell, per import de 41.200 euros, finançat mitjançant un préstec. El regidor Fernández (ERC) va dir que el seu grup s'hi oposava perquè aquest canvi en el pressupost desvirtuava la política social prioritària de construir una nova llar d'infants. També la regidora Isidora Hernández (PSC) i el regidor Marquès (VAI) s'hi van oposar per considerar que hi havia altres prioritats. La modificació es va aprovar per 6 vots a favor i 4 en contra.\nTot seguit es va sotmetre a debat un canvi en el projecte de remodelació de serveis im pavimentació del nucli antic de Balsareny, per donar prioritat a l'esmentat tram dels carrers del Castell i de la Creu. El regidor Fernández (ERC) va dir que en el seu pressupost ja era previst també arreglar el carrer de la Creu , si bé no amb la prioritat que ara s'hi veu, ja que en aquell tram era difícil moure's per les voreres tan estretes, especialment per a persones amb cotxets infantils o gent gran amb bastó; i que calia una obra que hi regulés la circulació de vehicles i de vianants. En Rabeya va argumentar que calia fer aquesta obra primer per poder tenir una bona connexió amb el col·lector general, abans de passar a les següents fases. La modificació es va aprovar amb 7 vots a favor (CiU), 3 abstencions (ERC i PSC) i un vot en contra (VAI). I a les 9 i 27 minuts es va tancar la sessió, que havia començat a les 9.


Associacions estratègiques en l'àmbit de l'educació, la formació i la joventut (enviament i acollida) | ASSOCIACIÓ ALBA\nAssociacions estratègiques en l'àmbit de l'educació, la formació i la joventut (enviament i acollida)\nL’objectiu de les associacions estratègiques és donar suport al desenvolupament, la implementació de pràctiques innovadores i l'execució d’iniciatives conjuntes que fomenten la cooperació, l’aprenentatge entre iguals i l’intercanvi d’experiències a escala europea.\nEls projectes poden ser de dos tipus, projectes de suport a la innovació o projectes de suport a l’intercanvi de bones pràctiques.\nEls projectes de suport a la innovació són per desenvolupar nous projectes innovadors i la creació de noves iniciatives entre les organitzacions sòcies.\nEls projectes de suport a l’intercanvi de bones pràctiques permeten a les organitzacions crear xarxa entre elles i incrementar la capacitat de treball a nivell transnacional, tot compartint idees, pràctiques i mètodes de treball amb uns objectius comuns.\nDes del Grup Alba hem participat en dos projectes en aquest àmbit:


L’ICS posa en marxa un sistema de missatgeria instantània per als seus professionals | ICS Catalunya Central\n← Un consell per a un bon viatge? No us oblideu de la salut internacional!\nFes esport, fes salut →\nPublicat el 13 de juliol de 2016 per ICS Catalunya Central\nL’Institut Català de la Salut (ICS) ha posat en marxa una aplicació mòbil de missatgeria instantània adreçada als professionals de la institució. L’eina, que s’anomena WhatsICS, ha estat desenvolupada per informàtics de l’empresa pública. L’aplicació permet intercanviar missatges de manera segura, crear grups de treball, adjuntar imatges, notes de veu i altres arxius. Tota la informació que s’envia a través de l’aplicació està xifrada i les dades es guarden en servidors propis, de manera que es garanteix la confidencialitat de la informació que els professionals intercanvien a través de l’app. Ja s’han descarregat l’aplicació més de 500 persones.\nAlguns professionals ja fa mesos que estan provant l’eina, que està donant bons resultats en l’àmbit assistencial. Un dels grups pioners en utilitzar el WhatsICS ha estat la Unitat d’Atenció al Pacient Crònic de l’Equip d’Atenció Primària de Tona (Osona), a la Gerència Territorial de la Catalunya Central de l’ICS. Els cinc treballadors d’aquesta unitat (dos professionals mèdics, dos d’infermeria i un de treball social) utilitzen habitualment el WhatsICS com a eina de comunicació assistencial.\nEl tècnic de salut del Servei d’Atenció Primària Osona, Xavier Marín, ha coordinat un estudi sobre l’ús que fan de l’aplicació els membres de la Unitat d’Atenció al Pacient Crònic de Tona i els avantatges que comporta per a l’activitat que duen a terme. El treball conclou que el 88% de les consultes clíniques realitzades a través del WhatsICS es van resoldre sense que fos necessari que cap professional de la unitat es desplacés al domicili dels pacients, gràcies a la coordinació entre els diferents membres de l’equip. Els resultats de la investigació es van presentar a la 16a Conferència Internacional de Cures Integrades, celebrada a Barcelona del 23 al 25 de maig de 2016.\nL’estudi va tenir en compte més de 2.200 missatges enviats entre els membres de l’equip durant divuit setmanes, amb una mitjana diària de 31 missatges i de 4,53 pacients involucrats. El col·lectiu més actiu a WhatsICS van ser les infermeres, que van enviar el 58,1% dels missatges (el 48,3% als metges, el 5,7% entre elles i el 4,1% a la treballadora social), mentre que els metges van enviar-ne el 31,3% (28,6% a les infermeres, l’1,4% a la treballadora social i l’1,3 entre ells). Per la seva banda, la treballadora social va enviar el 8,3% dels missatges (4,2% als metges i 4,1% a les infermeres). La major part dels arxius compartits a través de l’app han estat analítiques, plans de medicació i imatges dermatològiques.\nL’aplicació està disponible a Google Play (per a dispositius Android) i a Apple Store (per a aparells que funcionen amb iOS d’Apple) i ja se l’han descarregat més de 500 professionals de l’organització. Només s’hi poden registrar treballadors de l’ICS, identificant-se amb el seu correu electrònic. Tots els usuaris de l’aplicació poden acceptar o refusar les sol·licituds de contacte.\nEl WhatsICS ha estat impulsat des de l’Oficina de Mobilitat de l’ICS, un recurs que té com a objectiu facilitar el desenvolupament d’aplicacions mòbils que facilitin l’accessibilitat als serveis sanitaris. L’Oficina posa a l’abast de tots els professionals de l’organització les eines necessàries per crear aplicacions per a telèfons i tauletes mòbils. Professionals d’aquest servei avaluen cada proposta que els arriba, la idoneïtat del projecte i l’adaptació del contingut al format d’app. L’Oficina compta amb el suport de la Fundació TicSalut i del Departament de Salut per a la cerca de recursos que permetin la materialització dels projectes.\nAquesta entrada s'ha publicat dins de Notícies i etiquetada amb informàtica, missatgeria, tic, whatsics. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


La No independència… és dependència (81) | La Garriga Digital\nLa No independència… és dependència (81)\nQui diu que no és realista l’expulsió de la UE d’una Catalunya independent? Un grup d’experts europeus en la trobada sobre el tema celebrada a Barcelona! Qui i per què amenaça amb una sortida i no reingrés de Catalunya a la UE? Els partits que volen llibertat, dignitat, benestar per a totes les famílies catalanes, o els qui la retallen, els tracten indignament, els perjudiquen en la seva qualitat de vida per afavorir les famílies espanyoles? No és aquesta la realitat objectiva, com demostren els fets? És coherent creure als qui només argumenten el temor pel molt que perdran i no als qui, sent imparcials, informen de la realitat de seguir a Europa? Què volen per les seves famílies, els votants en Catalunya? La il·lusió d’un nou Estat europeu que beneficiï a tots… o la resignació d’una progressiva i negativa dependència d’un obsolet Estat espanyol? Què decidir…?\nQuè pensar de la nova sentència del TC i del nou recurs anunciat pel Govern espanyol? Un analista polític internacional, diria que Espanya és una democràcia amb separació de poders o amb una clara i evident connexió entre ells? Aquesta evidència situa Espanya entre les democràcies avançades o entre les que es diuen democràtiques i són dictadures o països bananers? Diria l’observador imparcial que el Govern espanyol preveu i evita situacions conflictives com la que ha explotat en la societat catalana, que té dignitat democràtica o que no només no l’evita sinó que la genera, engrandeixen i agreuja? Ignorar o negar la causa d’un problema… no n’allunya la seva solució? És propi d’un país democràtic recórrer en exclusiva a la condemna legal en nom d’una Constitució que impedeix l’expressió democràtica? Quants votants catalans consideren seva l’actual Constitució? Què decidirà un veritable demòcrata el 27-S? Una nova Constitució integradora, avançada i justa o seguir dependent d’una Constitució obsoleta que els ignora, limita i castiga?\nQuin efecte té sobre les nostres vides viure més o viure menys endeutats? Quin efecte té per a una empresa, una organització o una família tenir deutes equivalents a tot el que ingressen o tenir-les per “només” un terç del que generen? Coneixen els votants la realitat del deute a Espanya i a Catalunya? Saben que l’Estat espanyol ja està arribant al 98% de tot el que genera i que molts economistes diuen que, o haurà de fer enormes sacrificis i retallades o no podrà pagar-ho mai? Saben que el deute de Catalunya no arriba a un terç del que genera i podria assumir perfectament una part del deute espanyol si s’independitzés sense cap sacrifici per als seus habitants? Aquesta és la realitat de les xifres! Davant aquesta evidència… què decidirà el 27-S un votant conscient, coherent, que pensi en el millor per a ell i la seva família en el futur? Seguir dependent dels qui incrementen un deute inassolible i impagable i els perjudiquen o a qui, gràcies a la independència, asseguren una vida amb un deute perfectament assumible que els beneficia? En definitiva, Catalunya progressivament enriquida… o progressivament empobrida? Què decidir?\nAnalitzem els resultats de les municipals de cara al 27-S? Ja s’han constituït els ajuntaments després de molt estranyes combinacions. Quin grau de satisfacció tenen els votants del que s’ha fet amb el seu vot? I, sobretot, seguim tenint com a “nord” una democràcia real, dignitat, identitat, justícia, benestar i poc o gens la ideologia, les fòbies i filies a l’hora de votar? Serà realment útil o només testimonial o de protesta? Som partidaris de votar a favor d’aquests valors amb visió a llarg termini en lloc de fer-ho en contra de persones o partits aquí i ara, amb visió a curt termini? Serà important analitzar amb rigor la coherència i el comportament dels nous ajuntaments de cara a la utilitat estratègica del vot en lloc de la utilitat partidista que puguin fer-ne? En definitiva… gestionem el nostre present i futur o deixem que ens el gestionin al marge dels nostres interessos? A la vista del que succeeixi aquests mesos… què ens hi juguem, el 27-S?\nArticle anteriorTercer Concert Participatiu de corals, aquest divendres, a la Garriga\nArticle següentMés de cinc hores de música per a tots els públics


La CUP sobre els jocs d'hivern: un macroprojecte basat en l'especulació - Diari de la neu\nLa CUP sobre els jocs d'hivern: un macroprojecte basat en l'especulació\nReclamem al Govern que impulsi un referèndum amb una pregunta clara i dicotòmica\nJocs OlímpicsACN 13.07.202115.45 h\nLa CUP sobre els jocs d'hivern: un macroprojecte basat en l'especulació Autor/a: Diaridelaneu.cat\nLa CUP s'obre a parlar de com afrontar els pressupostos de l'Estat però avisa que no faran "peix al cove". Els anticapitalistes denuncien una "desescalada massa accelerada" i reclamen reforçar l'atenció primària. També han refermat la seva posició contrària argumentant que es tracta d'un "macroprojecte basat en l'especulació".\nEl diputat de la CUP Xavier Pellicer s'ha mostrat disposat a parlar amb Junts i ERC sobre com afrontar els pressupostos de l'Estat "si és per normalitzar una situació política d'excepció permanent". Però en roda de premsa des del Parlament, ha avisat que la CUP no facilitarà la governabilitat d'un executiu espanyol que "sistemàticament opera contra la gent del país". En aquest sentit, ha refermat que no faran "peix al cove" ni "política d'engrunes". Pel que fa a la pandèmia, Pellicer considera que la situació actual respon a una "desescalada massa accelerada" i ha reclamat que es reforci l'atenció primària i es tallin les cadenes de contagi.\nDesprés que dilluns des de Junts Elsa Artadi emplacés ERC i CUP a negociar els pressupostos de l'Estat aprofitant la situació del president del govern espanyol, Pedro Sánchez, els anticapitalistes responen que hi estan disposats però amb condicions. I han recordat que el govern espanyol porta al Tribunal Constitucional la regulació catalana dels lloguers i s'oposa a apujar la pressió fiscal dels qui més cobren.\n"En la política de peix al cove i les engrunes no ens hi trobaran. Per desestabilitzar el govern espanyol i avançar cap a la independència, ens hi trobaran", ha conclòs Pellicer.\nCandidatura Pirineus-Barcelona als Jocs d'Hivern\nPel que fa a la situació de la pandèmia, la CUP defensa que cal buscar maneres per "reforçar" l'atenció primària que està "col·lapsada". I apunten que s'ha de fer des dels hospitals i des de la sanitat privada. Per tal de tallar les cadenes de contagi, els anticapitalistes aposten per "reforçar" les plantilles de rastrejadors i avalar les farmàcies a fer testos d'antígens.\nI finalment, en relació als Jocs Olímpics d'Hivern, la CUP ha refermat la seva posició contrària argumentant que es tracta d'un "macroprojecte basat en l'especulació" i que comportarà la creació de "macroinfraestructures que destrossen el territori". Tot i així, la CUP creu que s'ha d'impulsar un referèndum a les comarques del Pirineu perquè decideixin si es tiren endavant els Jocs Olímpics d'Hivern. "Reclamem al Govern que impulsi un referèndum amb una pregunta clara i dicotòmica", ha afegit.\n08.07.2021. Els Jocs d'Hivern provoquen un desacord entre JxCat i ERC\n08.07.2021. La CUP recorda que cal convocar un referèndum sobre els Jocs d'Hivern


About: José Luis Borau Moradell\nJosé Luis Borau Moradell (Saragossa, 8 d'agost de 1929 − Madrid, 23 de novembre de 2012) va ser un director, productor, guionista, actor ocasional, editor literari i crític de cinema espanyol, membre de la Real Academia Española en el silló B des de 2008 i fins a la seva mort. Juntament amb Gutiérrez Aragón, Vicente Aranda i Jaime Camino forma part del moviment Nou cinema espanyol, entre els anys seixanta i setanta. Entre el 1994 i 1999 va ser president de l'Acadèmia de les Arts i les Ciències Cinematogràfiques d'Espanya. Va dirigir el Diccionario del Cine Español (1998) i va fundar l'editorial Ediciones El Imán, dedicada a llibres de cinema. Des de 2008 va ocupar el seient B de la Real Academia Española. (ca)\nJosé Luis Borau Moradell (ca)\nfreebase:José Luis Borau Moradell


La Paeria presenta el projecte educatiu “Posa’t en on!” per al bon ús de les pantalles — Benestar Social - Serveis i Recursos - La Paeria - Ajuntament de Lleida\nEsteu aquí: Inici › Serveis Especialitzats › Actuacions per la promoció d'hàbits saludables › Notícies › La Paeria presenta el projecte educatiu “Posa’t en on!” per al bon ús de les pantalles\nEl projecte s’adreça a joves dels darrers cursos de primària i primers cursos de secundària, i als seus educadors/es, perquè el puguin utilitzar a l’aula però també està pensant per utilitzar-lo en espais d’educació no formal i, fins i tot, en les pròpies llars. El material consta de 4 vídeo-càpsules que plantegen situacions de conflicte envers els usos de les pantalles. Amb la visualització d’aquestes càpsules i el suport d’una guia didàctica amb la proposta d’activitats educatives per fer en grup, es pretén generar debat i reflexions entorn a la utilització que es fa d’aquests dispositius. Es busca la motivació dels/les joves per parlar-ne, generar un pensament crític entorn als usos que en fan i promoure el bon ús educatiu, creatiu i responsable de les tecnologies com a part del seu desenvolupament personal.\nEls centres educatius i centres d’educació no formal el poden utilitzar durant aquest curs 2018-19. Anirà acompanyat de la proposta d’un Concurs de vídeo-càpsules que es proposarà a l’alumnat de 11 a 16 anys per tal que puguin crear una nova vídeo-càpsula que s’afegirà al material del projecte. Es pretén que siguin els/les propis joves que busquin un tema, que generin una idea per treballar i puguin viure el procés creatiu la seva pròpia vídeo-càpsula amb del suport dels professionals de l’empresa de disseny i animació Cactusoup, que avui han presentat el projecte amb el professor de la Universitat de Lleida, Eduard Vaquero.


L'estructura bàsica d'un generador dièsel - Coneixement - Taian Hande Electrical Co., Ltd\nEl disseny bàsic del preu fixat del generador dièsel es compon d'un motor diésel i un generador, i el motor dièsel s'utilitza com a generador d'energia per generar electricitat.\nEn primer lloc, el disseny bàsic del motor dièsel: consta de cilindres, pistons, caps de cilindres, vàlvules d'admissió, vàlvules d'escapament, clavilles de pistó, barres de connexió, eixos de cigonyals, coixinets i volants. El motor dièsel del generador dièsel sol ser un motor diesel d'un cilindre o multi-cilindre de quatre temps, el següent només parlo del principi bàsic del motor dièsel d'un cilindre de quatre temps: l'inici del motor dièsel és un dièsel de conversió manual o d'un altre tipus de potència pistó del motor del cigonyal tancat a la part superior del cilindre Moviment alternatiu cap amunt i cap avall. El pistó completa quatre cops en moviment: cop d'admissió, ictus de contracció, incineració i treball (expansió) i ictus. Quan el pistó es mou des de dalt cap avall, s'obre la vàlvula d'entrada i l'aire fresc filtrat pel filtre d'aire entra al cilindre per completar el cop d'admissió. El pistó es mou cap amunt i avall, es tanquen les vàlvules d'admissió i d'escapament, s'ajusta l'aire, s'incrementa la pressió i la pressió, i es completa el procés d'estrenyiment. Quan el pistó està a punt d'arribar a l'extrem, l'injector del combustible pulveritza el combustible filtrat a la cambra d'incineració i es barreja amb l'aire d'alta pressió i alta temperatura. Es crema immediatament i crema. El pistó impulsor d'alta pressió es forma per treballar cap avall per promoure la rotació del cigonyal. Horari de treball. Un cop finalitzada la carrera de potència, el pistó es mou de baix a dalt, s'obre la vàlvula d'escapament i s'esgota, i el cigonyal gira una mitja revolució per cop. Després de diversos cicles operatius, el motor dièsel accelera gradualment la seva entrada en funcionament sota la inèrcia del volant.\nLa rotació del cigonyal del motor dièsel converteix el generador en un generador, el generador té un generador de CC i es comunica amb el generador.\nEl generador de CC es compon principalment d'una carcassa de generador, un pol central, una bobina de camp magnètic, una armadura i un raspall de carboni. Principi de generació d'energia de funcionament: quan l'engranatge del generador dièsel gira, la bobina magnètica de la bobina d'armadura es talla al camp magnètic a causa de la remanència del nucli magnètic del generador. Segons el principi d'inducció electromagnètica, el corrent és generat per la inducció magnètica i s'aplica el raspall de carboni. Corrent de sortida.\nEl generador de comunicacions es compon principalment de materials magnètics fets d'una pluralitat de pols nord i sud substituïts per imants permanents (rotors anomenats) i ferro fos de silicona fabricats amb bobines d'armadura (anomenades stators) ferides amb múltiples conjunts de bobines de sèrie. Principi de generació d'energia de l'operació: el rotor talla la línia de camp magnètic des del moviment axial del motor dièsel. El pol magnètic reemplaçat i col·locat en l'estator constitueix un camp magnètic de reemplaçament en el nucli de la bobina. La rotació del rotor és una revolució, i la direcció i la mida del flux magnètic es canvien diverses vegades a causa del canvi del camp magnètic. Com a resultat, els corrents induïts que canvien de magnitud i direcció es produiran en la bobina i la bobina de l'estator lliurarà corrent.\nUn parell de: Diferència comú entre el banc de prova de ferro comú d'alta pressió i el banc de proves de la bomba d'injecció\nSegüent: Què és un banc de prova de ferro comú d'alta pressió?\nEl banc de proves de la bomba d'injecció pot op...