Actuació destacada dels germans Gasol en les victòries dels Lakers i els Grizzlies\nPau ha anotat 24 punts el el triomf de l'equip californià a la pista dels Boston Celtics\nNick Young, Jodie Meeks i Pau Gasol\nBarcelonaBona jornada dels germans Pau i Marc Gasol. La figura d'en Pau, jugant de pívot, ha estat clau en el triomf dels Lakers a la pista dels Celtics (104-107) en un clàssic entre dos equips històrics en un moment complicat. Gasol ha anotat 24 punts i s'ha fet amb 13 rebots, jugant 36 minuts i imposant en el seu poder la joc interior.\nEl seu germà Marc ha ajudat en el triomf per 91-90 sobre els Sacramento Kings, anotant 16 punts, dos d'ells dos tirs lliures claus en els darrers segons. Sumant 31 minuts a la pista, ha posat quatre taps.\nQui no ha tingut sort és Ricky Rubio, amb la derrota dels Timberwolves amb els Raptors per 89-94. El català ha anotat 6 punts, donant cuatre assistències.\nDurant no té rival\nEl gran protagonista de la jornada però, ha estat Kevin Durant. El jugador dels Thunder ha establert un nou rècord d'anotació aquesta temporada, amb 54 punts, superant la seva marca de 48 punts. Els seus 54 punts contra els Warriors han estat claus en en triomf d'Oklahoma.\nMarc Gasol Pau Gasol Lakers Ricky Rubio


Malfieten Runs » Blog Archive » Cross Popular de les Coromines\nCross Popular de les Coromines\nCursa popular popular…\nJa era la XXVI edició del Cross de Les Coromines, un nucli molt petit que pertany a Aguilar de Segarra i que per la seva Festa Major munta una cursa popular. Cada cop, però és més participada i amb més “nivell”.\nLa organització si que continua sent popular, casolana 🙂\nNo teniem clar ni l’horari : a la web posaba a les 18 i als cartells a les 19… Distància ? no se sap… ens estem inscribint i encara discutien si fer 2 o 3 voltes al circuit. Que quan fa el circuit ? uns 2,5kms, per tant com es decideixen 2 voltes seran 5kms… al final resulten ser només 4km, 2 per volta.\nAixò si, original i autèntica.\nHi ha molta gent de la zona, els Enrics, en Josep Lluis… i també s’hi apunta en Marc, anirem de conjunt 🙂\nResulta que també fan curses infantils, el Jan passa, però l’Eric si que s’hi apunta, deveien ser uns 600 metres. Fa molt bon paper, dels 10 primers i això que anaven de 0 a 8 anys junts… només en té 5…\nA les 19 passades fan les curses infantils, desprès la dels grans.\nAl final sortim a les 19:45 !\nSense tenir idea del circuit, sortim forts. Juntament amb el Marc, el primer km surt a 4:03 ! i en fals pla… massa forts…\nEl segon km té uns 300 metres de pujada dureta que fan “baixar” el temps a 4:20. La sorpresa però és que creuem el poble, primera volta feta i 2 kms justos, per tant el “patiment” serà inferior al previst, 4 kms.\nEl tercer km, segona volta 4:25, el Marc marxa una mica…\nÚltim km, apretant les dents enllaço amb el Marc i entrem junts a meta, a 4:15/km.\nTotal : 4kms, 16’50s i segons els càlculs de l’Èric, en posició 10 o 11. La mitja de 4:13’/km…\nCom a totes les curses “curtes” estressat total, quin tip de correr… i “massa” ràpid… crec que no baixo de 180 pulsacions en tota la cursa. Ara bé, acabo amb bones sensacions i no pas al límit.\nL’any que ve hi tornem !\n2 respostes to “Cross Popular de les Coromines”\nAgost 8th, 2010 at 22:26\nA 4.13 a l’agost! Si mantens, a l’octubre estaràs per sota de 4!\nEnhorabona per l’Èric 😉\nJoan Carles Va dir:\nAgost 9th, 2010 at 16:16\nGràcies per la crònica de la cursa. Hi volia anar però al final no em va ser possible. Pel que dius, no s’aparta gaire del que m’imaginava. I això qie sigui molt “popular” fa la cursa molt més atractiva. I per cert, un molt bon temps.\nSalutacions de part d’en Marathon Man.


Hilton Montreal Bonaventure Hotel Montreal (QC) Canadà - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n900 de La Gauchetiere West, Montreal Centre Ciutat, Montreal (QC), Canadà, H5A 1E4 - Veure al mapa\nBen situat a la compres, els restaurants, els paisatges area de Montreal (QC) ciutat, Hilton Montreal Bonaventure Hotel us proporcionarà el millor lloc per a un merescut descans. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un ambient ben cuidat i la seva proximitat a Atrium le 1000, 1000 de La Gauchetiere, Cuitat Subetrrania donen a aquest hotel un encant especial.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Hilton Montreal Bonaventure Hotel és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, aparcacotxes.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb televisió de pantalla plana, habitacions per a no fumadors, aire condicionat, calefacció, escriptori a cada habitació. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses centre esportiu, piscina exterior, jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Hilton Montreal Bonaventure Hotel és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Montreal (QC).\nEn efectuar el registre d'entrada cal que presenteu un document d'identitat amb fotografia i una targeta de crèdit. Les peticions especials depenen de la disponibilitat en efectuar el registre d'entrada, no es poden garantir i poden comportar suplements. El registre de sortida abans del previst comporta un suplement. Si voleu més informació podeu contactar amb l'hotel utilitzant les dades de contacte que apareixen a la confirmació de la reserva.\nComentaris de Booking.com (2939)\nTots els tipus de viatgers (2939) Parelles (1282) Viatgers en solitari (507) Famílies amb infants petits (486) Famílies amb infants grans (259) Grups (400)\nde 2939 comentaris


STAR TREK: EN LA OSCURIDAD | Jacint Casademont\ntags: Alex Kurtzman, Alice Eve, anton yelchin, Benedict Cumberbatch, Bruce Greenwood, Chris Pine, damon lindelof, Dan Mindel, Gene Roddenberry, j.j. abrams, John Cho, karl urban, Michael Giacchino, Noel Clarke, Peter Weller, Roberto Orci, Simon Pegg, star trek en la oscuridad, star trek into darkness, Zachary Quinto, zoe saldana\nRecordo que quan al 2009 vaig sortir del cinema després de veure el reinici de la franquícia per part de J. J. Abrams ja estava amb ganes de veure entrega. Quatre anys més tard ja la tenim aquí, i no m’ha decepcionat pas; és més, ja vull veure la futurible següent.\nSi a l’anterior el metratge estava dedicat de ple a fer-nos conèixer a la tripulació i els seus primers passos en aquest l’eix central és un malvat terrorista, del qual no diré el nom per no fer spoilers però que segurament tots suposeu. L’acció i l’humor segueixen presents però el rerefons és molt més cru, i com no, a l’univers d’Abrams ens planteja fins quin punt ens manipulant els nostres governants. Ètica i estètica, difícil combinació, aquí llueixen amb energia. Potser el to és menys distés, però les sorpreses constants fan que et quedis enganxat de nou a la butaca.\nDel repartiment poc a dir, segueixen al mateix nivell. tot i que s’ha de reconèixer que alguns secundaris se lis presta menys atenció. Cumberbatch treu molt de suc del seu personatge, reimaginat-lo amb un to més dramàtic alhora que humà.\nEl metratge, dues hores, passa amb un sospir. Des de l’escena del volcà inicial fins el final és impossible apartar els ulls de la pantalla. Una muntanya russa que de nou deixa amb ganes de més, tot i que el salt d’Abrams cap a Star Wars port despertar cert recel i fer-nos preguntar si la tercera entrega estarà al nivell d’aquest dues. Creuem els dits.\n← Així va anar la presentació de VloggerNow2\nOBJETIVO: LA CASA BLANCA →


ATENCIÓ: NO hi ha disponibilitat fins a la propera primavera....\nNo hi ha disponibilitat fins a la primavera !!! Els metges suecs Claus...\nDessecada 50 g Descripció : Alga atlàntica silvestre (Undaria) de...\nDessecada 50 g Descripció : Alga atlàntica silvestre (Laminaria). La...\nFlaire de Salvia Blanca\nIdeal per a realitzar l'armonizació d'ambients. Descripció: Rotllos...\nFlaire de Salvia\nFlaire de Artemisa\nSÍNDRIA DOLÇA NEGRA Citrullus lanatus -Llavors-\nCitrullus lanatus Descripció: Contingut aprox. sobre: 20...\nCOGOMBRE GUST LLIMONA Cucumis sativus -Llavors-\nCucumis sativus Descripció: Contingut aprox. sobre: 15 llavors.Anual....\nVisionHelp (30 càpsules)\nConté concentrat de Nabiu, Taurina, Arginina, Calci, Luteïna, Zinc,...\ninfusió llavors llibres olis càpsules tèxtil estevia comprimits test treben tintures stevia editors kalanchoe\nCerca "llibres" 127 resultats trobats.\nMostrant 25 - 48 de 127 elements\nPierre Masson El manual que estàvem esperant per començar a practicar la biodinàmica. Orientat tant per l'aficionat com per al professional, amb informacions i explicacions precises. A més de les indicacions sobre l'ús dels preparats biodinàmics i la fabricació i ús del compost dinamitzat, aquest llibre aborda en detall el control de plagues, malalties i...\nBEBIDAS PROBIOTICAS / LLIBRE\nJulia Mueller. 75 delicioses receptes de kombucha, kèfir, cervesa de gingebre i altres begudes fermentades de manera natural.\nEL MEDICO DEL CANNABIS / LLIBRE\nDr. Albert Estrada El cànnabis medicinal s'utilitza per alleujar els símptomes de nombrosos problemes causats per malalties com ara esclerosi múltiple, fibromiàlgia, diversos tipus de tumors, epilèpsia ... En molts casos els seus resultats són espectaculars. Idioma del llibre : Castellà.\nEL COMUN CATALAN / LLIBRE\nDavid Algarra Bascón Encuadernació: Rústica Número de págines: 360 Idioma: Castellà La historia dels que no surten a la historia. www.elcomu.cat\nCUANDO EL HUERTO PUEDE SER UN JARDÍN / LLIBRE\nJesús Arnau Fresquet L'autor ens proposa un diàleg amb la Natura, guiant-nos en el disseny d'un hort jardí que combini les plantes que coneixíem com a aliment per al cos i les que ens alimenten pels sentits. Somiar aquest lloc i després recrear a partir de les nostres necessitats, limitacions d'espai i qüestions pràctiques concretes cap a un equilibri...\nEL HUERTO MÁS NATURAL / LLIBRE\nJean-Mari Lespinasse Aquest no és un llibre més d'hort. Amb la seva experiència, l'autor ens presenta un mètode revolucionari de cultiu. Recolecta verdures fresques i sanes gairebé tot l'any sense treballar ni remoure la terra, en mantenir encoixinats permanents imitant el sistema viu d'un bosc. A partir d'una terra pobra, amb baixa pluviometria i amb...\nLA GRANJA Y EL HUERTO BIODINÁMICOS / LIBRO\nKjell Arman. Descriu com es practica l'Agricultura Biodinàmica en una petita horta casolana, en una granja, en una horta per comercialització i en un camp de fruiters. El llibre tracta el cicle de creixement amb els abonaments i cures necessàries, la utilització dels preparats, el tractament dels fruiters i la cura dels animals domèstics. Pàgines: 158\nSandra Lefrançois i Jean-Paul Thorez Guia de cultius associats. Bones i males influències de les plantes entre si. Saber associar les plantes és clau a l'hort ecològic, ens ajuda a protegir de plagues i malalties als cultius, atreure pol·linitzadors, evitar mancances, millorar la terra, aprofitar millor l'espai amb creixements alternats, ombrejar,...\nSylvie Hampikian, Amandine Geers, Olivier Degorce. Higiene, alimentació i salut.\nALIMENTACION CONSCIENTE / LLIBRE\nAmb el seu estil clar i desenfadat, Suzanne Powell ens introdueix en el món de l'alimentació conscient, mostrant-nos el que convé menjar i el que hem d'evitar. Ens diu com seguir una dieta equilibrada i divertida, una dieta que pugui adaptar-se a la casa, a la feina, a la platja i als viatges. L'important és adquirir bons hàbits, sans i agradables;...\nEn aquest llibre l'autor explica les raons objectives per les quals va poder subsistir durant 7 dies "alimentant" exclusivament amb aigua de mar. Diu textualment: "Amb aquesta aquesta experiència i després de 10 anys bevent aigua de mar, segueixo viu i deixo aquest llibre com a demostració de fins on ha arribat la meva bogeria per l'aigua de mar....\nNúria Ribalta Sanz Un viatge iniciàtic de la seva protagonista, la Iriri Juruna, una noia mestissa de vint-i-tres anys que viu en la cruïlla de dos mons —el de Santarém (Brasil) i el de Vallmanya (Segrià)— que, malgrat la distància, es troben atrapats en la teranyina de la globalització. Un viatge pertorbador, intrigant i alhora tendre, conduït de la mà...\nMª Angeles Casat Pérez Li van diagnosticar un càncer d'úter -carcinoma endometroide de endocervix-després d'una gran hemorràgia. Li van practicar una histerectomia radical i després d'un mes van arribar els cicles de radioteràpia (25 sessions), quimioteràpia (5 sessions) i braquiteràpia (24 hores). Tal com ella comenta, la seva salut en general i si...\nUN ENCÀRREC COMPLICAT / LLIBRE\nScaramuix. Un encàrrec complicat, conte dedicat al mes de gener, i on seguint la pauta estructural que serà una constant de la col•lecció, es poden seguir les vivències de la parella protagonista, en Fermí i la Valentina, durant un dia ple de divertides anècdotes. El fil argumental del conte és una cadena d’encàrrecs que portaran els ratolins, de força...\nLA VISITA DE LA VALENTINA / LLIBRE\nScaramuix La visita de la Valentina és el primer conte d’Edicions Casablanca i està plantejat com a presentació de la col·lecció. És un recorregut pel Mas Casablanca similar al que fan les visites de les escoles i serveix per conèixer els personatges i l’entorn en que es desenvoluparan les històries.\nCOCINAR CON PLANTAS SILVESTRES / LLIBRE\nBernard Bertrand Hi ha qui dirà que cuinar amb plantes silvestres és una moda , o que va ser una necessitat , però és també una llibertat , una saviesa recuperada , un plaer ... Apassionat coneixedor de les plantes des de fa més de 35 anys , l'autor ha fotografiat , descrit, recol·lectat i cuinat prèviament per a nosaltres 142 plantes, que presenta en...


Va de gossos: de febrer 2011\nLa crisi ens ha de portar a fer passos enrere en temes amb els quals s'estava avançant positivament? Hem de tornar al sacrifici d'animals de gosseres per així eliminar el problema de la falta d'espai i de diners? és una mesura indignant i impròpia d'un país que es creu avançat. La setmana passada va haver molta polèmica arrel de la demanda d'alguns ajuntaments de poder sacrificar els animals de les seves gosseres per evitar despeses que no poden assumir. A més a més, Salvador Esteve, President de l'Associació catalana de municipis, va declarar que davant els problemes de la crisi en què s'han de retallar despeses creu que una de les lleis que s'ha de derogar és la de Protecció dels animals, que diu el següent: “ Es prohibeix el sacrifici de gats, gossos i fures a les instal·lacions pel manteniment d'animals de companyia i els nuclis zoològics en general, excepte per motius humanitaris i sanitaris que s'estableixen per via reglamentària. Article 12.2”.\nÉs cert que a causa de la crisi els abandonaments van augmentar un 43% l'any 2010 a tot Catalunya i que, només a l'àrea metropolitana, es van recollir 3000 gossos i gats. És cert que aquest augment suposa un cost força elevat pels ajuntaments, concretament una mitjana de 8 euros per dia. És cert que quan es va fer la llei no es van posar prou mitjans per poder assumir les conseqüències del No sacrifici. Però, preguntem-nos si realment és just i ètic el què es pretén fer i si no hi ha altres solucions millors que aquesta per ajudar les gosseres. Els animals de companyia són responsabilitat de tots perquè som nosaltres qui els abandonem. Són éssers vius que mereixen viure i mereixen segones oportunitats. Fins quan anirem enrere i no veurem el valor social que tenen cap a les persones. Sacrificar per poder fer lloc per nous animals? Sacrificar per evitar despeses? Per què no es retalla per altres bandes? I si es posessin més mitjans per fomentar seriosament les adopcions? És indignant que a aquest país no siguem capaços de trobar una via alternativa a la matança. Hauríem de prendre exemple d'algunes protectores com la Societat Protectora d'animals de Mataró (SPAM), que ha estat capaç de trobar sortida i un us social als gossos que recull. Dedica una part dels gossos a rehabilitar presos de les presons, fent unes sessions en què els presos ensinistren els gossos, de manera que creïn vincles, que fomentin l'afectivitat i que recuperin la seguretat en ells mateixos. Considero una gran labor i una forma molt intel·ligent de treure profit d'aquests animals abandonats. Alhora els gossos es beneficien perquè aprenen a ser ensinistrats, recuperen la confiança en els humans i es preparen per ser adoptats de nou. I així, els gossos no són simplement una molèstia que s'emmagatzema a unes instal·lacions que costen diners. Per què no poden fer el mateix les gosseres municipals? Per què? Massa preguntes sense resposta.\nPublicat per Anònim a 18:36 2 comentaris\nEl proper dia 20 de febrer la residència Can Jané (Barcelona) acollirà la Primera Trobada de Jack Russell Terrier organitzada per Royal Canin. Es faran exhibicions professionals de clicker, fresbee, agility i jocs d'intel·ligència amb Jack Russells i xerrades sobre nutrició canina, etologia i educació canina des de les 10h fins les 18h.\nEls assistents podreu acudir a l'esdeveniment amb els vostres gossos i participar en les activitats gratuïtes que es faran al llarg del dia a l'aire lliure: jocs a la gespa, piscina i fresbee, entre d'altres.\nI el més important! L'entrada és gratis!\nPublicat per Anònim a 11:17 3 comentaris\nPublicat per Anònim a 17:35 1 comentaris\nAixí com a totes les cases tenim una farmaciola de primers auxilis per persones, també n'hauríem de tenir un pels nostres gossos, i portar-lo sempre que marxem de viatge o excursió amb ells.\nHa de contenir productes higiènics i mèdics tals com:\nSabó en sec, per netejar el pèl si no tenim aigua.\nRaspall adequat al tipus de pèl del gos.\nPasta i raspall dental.\nInsecticida eficaç: Els externs poden ser en pols, esprai o collaret. Els interns són els vermífugs i són indispensables en els cadells.\nTermòmetre. S'ha de posar vaselina a l'anus del gos i introduir el termòmetre. La temperatura ha d'estar entre 38 i 38'5 graus.\nCompreses, gases, cotó i esparadrap.\nApòsits en cas de ferida.\nSèrum fisiològic i aigua oxigenada, per desinfectar les ferides.\nNitrat de plata en pols: per parar hemorràgies en cas d'estar lluny d'un veterinari.\nPomada per picades d'abelles o similar: Diprogenta (antibiòtic bactericida).\nColiri pels ulls.\nMorrió. Si no se'n té es pot usar una tira de roba llarga com es veu a la foto.\nÉs important tenir en compte la caducitat dels productes i medicaments i procurar que siguin de bona qualitat. I sobretot, el botiquí serveix per casos lleus o d'emergència. Si es té un veterinari a prop sempre és millor que sigui ell qui atengui el gos.


Torroella de Montgrí col·labora en un projecte europeu per millorar la biodiversitat forestal | Torroella de Montgrí\nTorroella de Montgrí col·labora en un projecte europeu per millorar la biodiversitat forestal\nL'Ajuntament cedeix 35 hectàrees del Montgrí al Life Biorgest perquè hi porti a terme accions experimentals innovadores\nLa regidora de Medi Ambient, Natàlia Navarro, i la directora del Life Birogest, Roser Mundet.\nRoser Mundet i Natàlia Navarro.\nL'Ajuntament de Torroella de Montgrí ha cedit quatre parcel·les de bosc de titularitat municipal del massís de Montgrí al projecte Life Biorgest, una iniciativa transfronterera que coordina el Consorci Forestal de Catalunya (CFC) i es desenvolupa a Catalunya i a Occitània, a la Catalunya Nord. El projecte, que es va iniciar el 2019 i s'allargarà fins al 2023, té com a objectiu millorar la biodiversitat dels boscos mediterranis, mitjançant la integració de pràctiques innovadores en la planificació i gestió forestal actual. Per assolir-ho s'han signat acords amb propietaris d’un conjunt de finques de Catalunya i Occitània per a dur a terme diferents models de gestió i fer-hi el seguiment dels efectes ecològics, silvícoles i de l’impacte socioeconòmic del projecte. El projecte desplega la seva fase experimental sobre el terreny en una mostra de rodals de boscos mediterranis adults (pinedes, alzinars i rouredes).\nEs pretén fer compatible la millora de la biodiversitat amb la sostenibilitat econòmica de la gestió forestal, per garantir la persistència d’aquestes masses boscoses i la seva adaptació al canvi climàtic. S'hi proposaran una trentena d’accions demostratives, a desenvolupar fins al 2023, en hàbitats forestals mediterranis d’interès comunitari inclosos a la Xarxa Natura 2000 de Catalunya i Occitània.\nEn el cas de Torroella de Montgrí, els impulsors del Life Biorgest podran treballar en quatre parcel·les de la muntanya pública, incloses dins del Parc Natural del Montgrí, les Illes medes i el Baix Ter. Cadascuna té entre 8 i 10 ha, que sumen unes 35 ha en total. Dues parcel·les estan situades al nord de la Muntanya Gran. Una d'elles es deixarà que evolucioni de manera natural i l'altra també, però amb uns treballs previs. Després es farà el seguiment comparatiu. També s'actuarà en dues parcel·les situades al nord de la Torre Gran i al costat de la Torre Vella. En aquest cas, es realitzaran uns treballs d’aclarida amb mètodes clàssics en un sector i a l’altre es faran treballs amb una silvicultura més propera a la natura (mirant arbre a arbre quina és l’acció més convenient).\nLa cessió de les parcel·les s’ha formalitzat pel termini de 20 anys. D'aquesta manera es concreta una proposta en la qual l'Ajuntament, a través de l'Àrea de Medi Ambient, i el CFC portaven mesos treballant, conjuntament amb Centre de Recerca Ecològica i Aplicacions Forestals (CREAF) i el Centre de Ciència i Tecnologia Forestal de Catalunya (CTFC) per definir els àmbits i els objectius concrets de l'actuació. Durant el període de cessió, l’Ajuntament es compromet a no realitzar cap activitat que pugui alterar l’estructura dels rodals i pugui menyscabar l’interès demostratiu de les actuacions\nCompromís municipal amb la sostenibilitat\nLa regidora de Medi Ambient, Natàlia Navarro, i la directora del projecte, Roser Mundet, s’han trobat sobre el terreny per aprofundir en el desenvolupament de les accions programades i intercanviar impressions.\nPer a Navarro, aquesta col·laboració «és una expressió més del compromís que té l'Ajuntament de Torroella de Montgrí en matèria de sostenibilitat i posada en valor del medi natural». En el cas de la gestió forestal, expressa el seu convenciment que «representa una gran oportunitat de poder contribuir al desenvolupament d'un projecte innovador que tindrà un retorn social innegable en forma de mesures concretes per millorar la biodiversitat». La regidora recorda que l'Ajuntament és el titular de la major part del bosc del massís del Montgrí, forest coneguda com a Muntanya Gran. Aquesta té una superfície de de 2.376,67 ha i està inclosa al Catàleg de Forests d’Utilitat Pública des del 1901. Com a responsables d'aquest àmbit, l'Ajuntament hi porta a terme una gestió activa i responsable que intenta compaginar l’ús social, la protecció de la seva diversitat i els seus aprofitaments (cacera, pastures i fusta).\nPer la seva banda, Roser Mundet, destaca que aquest projecte «és una bona oportunitat per trobar un consens de quines mesures específiques cal integrar en la gestió forestal per a la millora de la biodiversitat dels boscos mediterranis, i demostrar com una silvicultura sostenible pot ser una bona aliada de la biodiversitat». Per això, en el projecte hi treballen conjuntament un equip multidisciplinari de propietaris forestals, administració, científics i experts del món de la gestió forestal sostenible i la conservació. Tal com assegura Mundet, «gràcies a la predisposició i interès de l'Ajuntament, es poden implementar diferents models de gestió forestal en un mateix massís, com és la Muntanya Gran».


Any 1632- Pere de Santacília i Pacs recluta a costa seva una companyia de 500 homes per a Milà.\n8 de febrer de 1632- Santa Maria: "Mes fonch proposat per lo jurat Michel Far, que en la vila ahi-ha personas que tenen molta necessitat, 90 es que van despullats y també patexen per rahó que no mengen".\n7 de març de 1632 - Arriba a Mallorca el bisbe Juan de Santander.\n5 d'abril de 1632 - Pregàries contra la sequera.\n13 d'abril de 1632 - Més pregàries contra la sequera.\n22 d'abril de 1632- Intervenció de la Justícia en un altercat entre el Comendador Dameto i els seus esclaus. Notícia extreta d'una carta datada a Mallorca a 22 d'abril de 1632 i dirigida pel dr. Marc-Antoni Cotoner a D. Pedro de Santacília. ACB, Correspondència de Santacilia, 5017.\nLo Comendador Dameto ha ya molt temps tenia dos esclaus en casa sua ab cadena perqué volia de ells mes rescat del que podían donar y ultimament no sé si perqué volia fugir o perqué no volgue firmar un acte que ell volia talla a un de ells ab sas proprias mans las dos orellas.\nSabe-u la Justicia y ana a sa casa y rompent portas prengueren los moros. Demanarenlo los del hábit de St. Joan y els entregaren y desprès per maior custodia los tenen en la presó a disposició del Comendador Fuster y a Dameto tenen en Justicia...\n8 de maig de 1632- Processó rogativa per la sequera que passa pel carrer dels Oms,santa Magdalena, Born, sant Nicolau, fins a l'església de Monti-sion.\n23 de maig de 1632 - Benedicció de la primera pedra de la capella major de l'església de sant Miquel.\n24 de maig de 1632-Fra Juan de Santander, bisbe, posa la primera pedra de la capella major de sant Miquel.\n18 de juny de 1632- Ferit de mor d´una arcabussada Gregori Santceloni estant a la casa d'Antoni Verí, per Francesc Sales Santcliment (Canamunt) a instàncies de Geroni Pau de Cavalleria i per encàrrec de Mateu Gual de Talapí.\n14 de juliol de 1632 - Pregàries contra la sequera.\n26 de juliol de 1632- Pere Ramon Burgues-Safortesa, capità de cavalleria a Flandes i president del Regne de Sardenya, obté el títol de comte de santa Maria de Formiguera.\n8 de setembre de 1632- Joan Llinàs Cervera ven Sa Creu Vella (Artà) a Francesc Molina per 1493 lliures i 15 sous.\n13 de setembre de 1632 - Neix Esteve Conrado Delabau\n18 de setembre de 1632 - Mor assassinat Jaume Simó, comissari de la Cort del Pariatge\n11 d'octubre de 1632-S'acorda la pau dels cavallers a Sant Francesc, prèvia convocatòria del bisbe Juan de Santander amb una abraçada final de Lleonard Safortesa (Canamunt) amb Arnau Moix (Canavall).\nOctubre de 1632 - Fra Bernat Dameto amb el privilegi de l'orde de sant Joan s'oposa a lliurar el seu esclau Arráez per el mateix preu que pagà amb el capità Joan Sansó, captiu a Alger, per a intercanviar-lo.(Llibre de Cèdules Reials. fol. 87.)\n30 d'octubre de 1632-S'acorda la pau dels bandolers forans en el convent de Jesús a proposta del bisbe Juan de Santander.\nEl convent de Jesús estava situat a l'actual carrer de Jesús on hi ha l'Hospital Psiquiàtric


TECG - Tràmit complementari als expedients de les juntes arbitrals de transports.\nEn aquest tràmit, els interessats d'un expedient obert de qualsevol junta arbitral de transports podran presentar tot tipus de sol·licituds relacionades amb aquest. Així, es podran tramitar contestacions a la demanda, reconvencions, peticions de suspensió de vista, canvis de domicili o representació, presentació de nous documents, contestació als requeriments, com exemples habituals.\nNomés poden utilitzar aquest tràmit les persones, físiques o jurídiques, interessades en un expedient ja obert de les juntes arbitrals de transports.\nDurant tot l'any, en el període de tramitació del procediment concret.\nS'ha d'omplir el formulari normalitzat que podeu trobar en l'apartat "Impresos associats". Heu d'explicar de forma senzilla i breu el motiu del vostre escrit.\nSi l'escrit va acompanyat de documentació, s'ha d'indicar i enumerar en el formulari que cal omplir.\nEs pot acompanyar el model d'un escrit complementari si l'assumpte o la petició el requereix.\nÚnicament es pot tramitar de forma telemàtica.\n- Llei 16/1987, de 30 de juliol, del cap de l'Estat, d'Ordenació del Transport Terrestre (BOE núm. 182, de 31/7/87).\nVegeu la Llei 16/1987, de 30 de juliol (text consolidat).


Lliurades a la Generalitat més de 160.000 firmes per salvar la vaca Margarita\nMobilització ciutadana per evitar el sacrifici de la vaca tortosina Margarita\nUn grup de persones visitant la Margarita, que és molt afable amb tothom.\nMoltes persones s'han mobilitzat per intentar salvar la vaca.\nEl sacrifici de la vaca, que es vol evitar, està programat per aquest divendres\nActualitzada 24/05/2017 a les 16:11\nRepresentants del santuari d'animals El Hogar ProVegan de Tarragona han lliurat, aquest dimecres, al registre d'Atenció Ciutadana de la Generalitat, més de 160.000 firmes que han recollit a la plataforma Change.org per evitar el sacrifici de la vaca Margarita, previst per a aquest divendres.\nLa directora d'El Hogar ProVegan, Elena Tova, ha explicat a la premsa que Margarita és una vaca de lídia que viu en una finca de Tortosa des de fa 4 anys, quan un ramader la va regalar a un amic que tenia una finca perquè pogués viure tranquil·la. Per això, ha remarcat, el propietari mai va inscriure la vaca al registre de bestiar i, «després de la denúncia d'una veïna», l'administració ha iniciat els tràmits per al sacrifici de l'animal atenent a la legislació de la Unió Europea, que assenyala que «tot bestiar no identificat serà sacrificat».\nEn aquest sentit, Elena Tova ha assegurat que la primera mesura que van prendre per evitar «la sentència de mort» va ser intentar inscriure la vaca al registre, «però el problema és que ens han ignorat totalment en les nostres propostes de resolució». A més, Tova ha al·legat que els propietaris de la finca «han tingut Margarita com un animal de companyia, sense cap fi lucratiu», i que «castigar la vaca amb la mort» per l'error del propietari «és totalment injust».\nPer aquest motiu, Elena Tova ha dit que la vaca de Tortosa hauria de ser considerada animal de companyia i regir-se sota aquestes lleis, no per les d'explotacions ramaderes. Precisament El Hogar ProVegan ja ha traslladat la Margarita al santuari animal que l'entitat té al Priorat, però asseguren que «fins que no s'arxivi el seu expedient, poden entrar al santuari i matar-la».\nEls representants d'El Hogar ProVegan s'han reunit amb membres del gabinet de Presidència de la Generalitat, després de lliurar les firmes, en una trobada que Tova ha qualificat de «cordial». La directora del santuari ha explicat que per fi els «estan prenent seriosament» i que les propostes que han fet seran «traslladades a les persones adequades, perquè es prengui una resolució que esperem que sigui positiva».\nDes d'El Hogar ProVegan s'han ofert per costejar totes les proves veterinàries necessàries per legalitzar la situació de Margarita i evitar «el possible assassinat que es vol cometre». De la seva banda, el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació de la Generalitat ha apuntat en un comunicat que «actua per garantir el compliment de la normativa en matèria de traçabilitat, sanitat animal i salut pública».\n«És obligació de l'administració competent exigir als propietaris dels animals el compliment de la normativa i actuar en els casos en els quals l'animal no està identificat i el propietari tampoc pot acreditar el seu origen, ni situació sanitària», han afegit.\nDes del Departament han asseverat que «s'està treballant amb el propietari per trobar una solució a la situació», però que «a dia d'avui no només no s'ha pogut acreditar l'estat sanitari, la identificació i procedència de l'animal, sinó que aquest ha estat traslladat, sense autorització, a un santuari, amb la qual cosa s'ha forçat una situació que encara complica més la resolució».\nLa Generalitat intentarà obtenir d'ofici la documentació de la vaca Margarita


Ken Follet publicarà el 12 de setembre 'Una columna de fuego', en què Sevilla serà un dels escenaris de la novel·la\nPublicat 13/07/2017 17:28:07CET\nKen Follet publicarà el proper 12 de setembre 'Una columna de fuego', la continuació de la saga 'Els pilars de la Terra', segons ha informat aquest dijous 13 de juliol el segell que editarà la novel·la a Espanya i Llatinoamèrica, Penguin Random House Grup Editorial.\nAquest volum, continuació d''Els pilars de la Terra' (Plaza & Janés, 1989) i 'Un món sense fi' (Plaza & Janés, 2007), s'editarà en català a Rosa dels Vents.\nCoincidint amb el desè aniversari d''Un món sense fi', es rellancen dues noves edicions d''Els pilars de la Terra', amb una nova portada, i d''Un món sense fi', també amb nova imatge i un prefaci de l'autor.\n'Els pilars de la Terra' (Plaza & Janés, 1989) és la novel·la més llegida a Espanya, segons les enquestes sobre hàbits de lectura i compra de llibres de la Federació del Gremi d'Editors, amb sis milions d'exemplars venuts fins avui al nostre país. Les vendes mundials arriben als 26 milions.\nPer la seva banda, 'Un món sense fi', que va ser publicat vint anys més tard (Plaza & Janés, 2007) i va vendre més d'un milió i mig d'exemplars a Espanya (més de 12 milions a tot el món), prossegueix la història dos segles després de la construcció de la majestuosa catedral gòtica, amb el rerefons de la pesta negra, que va aniquilar la meitat de la població europea.


COVID-19 – Hotel Cal Sastre (Santa Pau-Garrotxa)\nCARTA DE TEMPORADA 2022\nInformació important per als nostres clients:\nDes de l’Hotel Cal Sastre som molt conscients que la pandèmia de COVID-19 ha generat una situació que afecta globalment als viatges i desplaçaments.\nEls informem que seguint el Reial Decret de Govern d’Espanya que dicta el tancament de tots els hotels per força major. Estem oberts des del 19 de juny i no tanquem.\nOBERT DES DEL 19 DE JUNY, NO TANQUEM\nCOVID-19 mesures de seguretat en els hotels:\nLa seguretat dels nostres clients i personal segueix sent la nostra màxima prioritat. En resposta al coronavirus, hem pres mesures addicionals de salut i seguretat per ajudar a mantenir segurs els nostres clients i empleats:\nHem reforçat la plantilla de personal de neteja i augmentat la freqüència de desinfecció d’habitacions, de àrees comunes, de zones privades de l’hotel i, especialment, d’objectes d’ús comú (lobby, ascensors, tiradors de portes, banys públics, claus d’habitacions, etc.).\nEl personal està sent capacitat per prevenir la propagació del coronavirus, utilitzant noves tècniques de neteja i desinfecció adaptades a la situació actual.\nHem dotat als nostres treballadors d’equips de protecció individual.\nEstem utilitzant productes de neteja recomanats específicament per a la desinfecció del COVID 19.\nEl desinfectant per a mans estarà disponible a les àrees comunes per al seu ús.\nHem ampliat els horaris de servei per garantir les distàncies de seguretat entre els clients.\nContinuarem assegurant que la higiene i la neteja siguin la nostra principal prioritat en tota la nostra operativa.\nPer la seva confiança:\nL’equip de l’Hotel Cal Sastre s’uneix a tots els seus clients i col·laboradors en el desig d’una ràpida recuperació de la normalitat, i continuem treballant per poder-los atendre, i hem disposat les majors facilitats per poder reservar i planificar les seves properes vacances, amb la tranquil·litat de poder modificar o cancel·lar les seves reserves amb la màxima flexibilitat\nSi us plau, tingui en compte que la informació està subjecte a canvis amb el pas el temps i supeditada a les decisions de les autoritats governamentals i sanitàries.


El cardenal Martínez Sistach posa en relleu la grandesa de l’activitat política | Asociación Papaboys en Espana\n← La plataforma Derecho a Vivir recogerá este sábado en toda España firmas contra la reforma de la ley del aborto\nEl cardenal Martínez Sistach posa en relleu la grandesa de l’activitat política\nPublicado el abril 24, 2009\tpor immigratoamico\nN’ha parlat en la missa que ha celebrat el matí d’avui a la capella de Sant Jordi del Palau de la Generalitat\nA les 9 del matí, el cardenal Lluís Martínez Sisatch ha celebrat la missa de Sant Jordi a la capella dedicada al sant patró de Catalunya al Palau de la Generalitat. En l’homilia de la missa, el cardenal ha posat en relleu la grandesa de l’activitat política, ja que parlava en la seu institucional del Govern de Catalunya.\nAmb paraules del Concili Vaticà II, el cardenal ha afirmat que “l’Església considera digna de lloança i d’atenció la tasca dels qui es consagren al servei dels homes per tal d’assolir el bé comú i accepten les càrregues d’aquest servei”. “El comprimís polític –ha afegit- viscut amb esperit de servei ha estat qualificat com una ‘dura escola de perfecció’ i com un ‘exigent exercici de virtut’”. Citant la primera carta encíclica del Papa Benet XVI ha afegit que “l’ordre just de la societat i de l’Estat és una tasca principal de la política”.\nL’arquebisbe de Barcelona també ha parlat de la necessitat d’acollir amb amor i respecte els qui venen de fora, i ha remarcat que això “ha estat possible perquè hem conegut i valorat la nostra pròpia identitat i així hem pogut dialogar, oferir el que tenim i ells donar-nos el que porten”.\nFent referència a l’aportació de l’Església a la societat ha indicat aquests punts: “el valor transcendent de la persona; el do de la vida humana, des de la seva concepció a la seva mort natural; el do de la família valorada i recolzada, sense que es vegi suplantada o ofuscada per altres formes o institucions diverses; el dret de tota persona a unes condicions de vida dignes, sempre però especialment en aquesta realitat de la crisi econòmica, per tal que tots participem de l’austeritat de vida i intensifiquem la solidaritat envers els qui pateixen les conseqüències de l’anomenada crisi; la valoració dels drets dels pares en l’educació dels seus fills i la necessitat que la regulació de l’ensenyament sigui fruit d’un ampli consens”.\nAl final de la missa, el cardenal ha procedit també a la tradicional benedicció de les parades de venda de roses.


Pedro Sánchez s'abraça a Podemos - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 12 de Novembre de 2019. 13:38h.\nAcord menys de 48 hores després de les eleccions\nEl president en funcions de Govern, Pedro Sánchez, i el líder de Unidas Podemos, Pablo Iglesias, han arribat a un acord per formar junts un govern de coalició. D'aquesta manera, han arribat a un acord en menys de 48 hores malgrat que a l'abril el president espanyol afirmava que li produïa "malsons" imaginar un govern amb ministres de Podemos.\nPedro Sánchez ha afirmat que "aquest nou govern serà rotundament progressista", a més d'assegurar que "és un projecte il·lusionant". En aquest sentit ha assegurat que el nou Executiu vol aconseguir una societat en què "no hi cabrà l'odi entre espanyols".\nEl president espanyol ha explicat que "aquest acord estarà basat en la cohesió i la lleialtat". També ha reconegut que necessiten el suport d'altres partits polítics per aconseguir la majoria absoluta al Congrés: "l'acord neix amb l'objectiu d'obrir-se a altres forces polítiques per aconseguir una majoria parlamentària que ho faci més estable".\nPer la seva banda, Pablo Iglesias ha considerat que el pacte entre PSOE i Unides Podem era una "necessitat històrica" i ha avalat un "govern de coalició progressista que combini l'experiència de l'PSOE amb la valentia de Podem". El líder d'Podem considera que aquest pacte és "la millor vacuna contra l'extrema dreta" i ha assegurat que "Pedro Sánchez sap que podrà comptar amb tota la nostra lleialtat".


EIX RESTAURA - conservació del patrimoni: La necessitat d'acotar els termes: conservació i restauració.\nLa necessitat d'acotar els termes: conservació i restauració.\nHistòricament, quan els restauradors comencen a prendre una consciència professional pròpia, no necessàriament vinculada a la dels artistes o arquitectes (que fins al mateix s. XX són els professionals que es dediquen a la restauració) sorgeix la necessitat de definir la disciplina.\nD'aquesta manera, a les cartes de la segona meitat del s. XX i les del s. XXI, s'aprecia aquest interès per establir què s'entén per restauració i conservació, i és especialment curiós observar com evolucionen cap a uns significats cada vegada més precisos.\nA la carta d'Atenes del 1931, que es refereix gairebé exclusivament a patrimoni arquitectònic, encara no ha sorgit aquesta necessitat. Haurem d'esperar a la Carta de Venècia de 1964, encara centrada al patrimoni arquitectònic, per obtenir les primeres definicions de conservació i restauració acordades pels professionals de l'època, on cal destacar la participació de Joan Bassegoda Nonell com a ponent.\n"La conservació i restauració dels monuments constitueix una disciplina que se serveix de totes les ciències i tècniques que poden contribuir a l'estudi i la salvaguarda del patrimoni monumental. […] Té com a finalitat salvaguardar tant l'obra d'art com el testimoni històric."\nSeguidament especifica una distinció entre conservació i restauració més extensa en que "la conservació dels monuments imposa per damunt de tot un manteniment sistemàtic. […] Es veu sempre afavorida pel seu ús en funcions útils a la societat: aquesta finalitat, tot i que desitjable, no ha d'alterar la distribució i l'aspecte de l'edifici. Les adaptacions realitzades en funció de l'evolució dels usos i costums s'han de contenir dins d'aquests límits. […] El monument no es pot separar de la història de la que és testimoni, ni de l'ambient en el que es troba."\nPer altra banda, considera que "la restauració és un procés que ha de tenir un caràcter excepcional. La seva finalitat és la de conservar i posar en relleu els valors formals i històrics del monument, i es fonamenta en el respecte als elements antics i a les parts autèntiques. La restauració ha d'aturar-se allí on comencen les hipòtesis: qualsevol treball encaminat a completar, considerant com indispensable per raons estètiques i teòriques, s'ha de distingir del conjunt arquitectònic i haurà de dur el segell de la nostra època. La restauració estarà sempre precedida i acompanyada d'un estudi arqueològic i històric del monument."\nAixí doncs trobem ja en aquesta carta el reflex per un interès d'una disciplina acotada científicament, en que es rebutgen les restauracions d'estil de Viollet-le-Duc i la seva escola, i acostant-se a una definició de conservació propera a les idees de Ruskin. Cal destacar que els arquitectes apliquen la concepció dual de l'obra d'art com a instància estètica i històrica que formula tot just l'any anterior Cesare Brandi a la Teoria del restauro (1963).\nBrandi és considerat el pare de la restauració actual pels resultats del seu treball a l'Istituto Centrale per il Restauro (ICR) d'on, tot i actuar sobre béns mobles, n'extreu una Teoria que ateny a tots els béns artístics. Malgrat no es pugui resumir en poques línies el que formula, la seva definició de restauració ens indica que "constitueix el moment metodològic del reconeixement de l'obra d'art, en la seva consistència física i en la seva doble polaritat estètica i històrica, per tal de transmetre-la al futur."\nAl document El conservador restaurador: una definició de la professió, redactat a Copenhague (1984) apareix una definició de conservació molt innovadora (tot i que posteriorment no s'hagi tingut en massa consideració), en que es concep com una tasca que inclou tres moments diferenciats: "l'examen tècnic, la preservació i la restauració dels béns culturals. L'examen és el primer pas que es duu a terme per determinar l'estructura original i els components d'un objecte, així com l'abast del deteriorament, alteracions i pèrdues que sofreix i la documentació sobre els descobriments realitzats. La preservació és l'acció empresa per retardar o prevenir el deteriorament o els desperfectes que els béns culturals són susceptibles de sofrir, a mode de control del seu entorn i/o tractament de la seva estructura, per mantenir-los el major temps possible en una condició estable. La restauració és l'activitat duta a terme per fer identificable un objecte deteriorat o amb desperfectes, sacrificant el mínim de la seva integritat estètica i històrica.".\nEl fet que la tasca dels restauradors sigui la conservació del patrimoni i que aquesta inclogui, en casos puntuals, la restauració d'algunes obres en circumstàncies excepcionals, és un concepte molt innovador que, malgrat plantejar-se el 1984, continua sent vigent i les definicions actuals el prenen com a referència.\nTot i això, a posteriori d'aquest document de 1984 en molts casos s'ha continuat considerant la conservació i la restauració com a dos termes diferents i complementaris. És així el cas de la Carta de 1987 de la conservació i restauració d'objectes d'art i cultura. A més a més, la dialèctica ja no rau únicament en la conservació i la restauració, sinó que apareixen nous termes diferenciats a tenir en compte: prevenció, salvaguarda i manteniment. D'aquesta manera, a l'article segon, procura deixa clars els significats:\nConservació. Conjunt d'actuacions de prevenció i salvaguarda.\nPrevenció. Conjunt d'actuacions de conservació, al plaç més llarg possible, motivades per coneixements prospectius, sobre l'objecte considerat i sobre les condicions del seu context ambiental.\nSalvaguarda. Qualsevol mesura de conservació i prevenció que no impliqui intervencions directes sobre l'objecte considerat.\nRestauració. Qualsevol intervenció que, respectant els principis de la conservació i sobre la base de tot tipus d'indagacions cognoscitives prèvies, es dirigeixi a restituir a l'objecte, en els límits del possible, una llegibilitat i, on sigui necessari, l'ús.\nManteniment. Conjunt d'accions recurrents als programes d'intervenció, encaminades a mantenir els objectes d'interès cultural en condicions òptimes d'integritat i funcionalitat, especialment després que hagin sofert intervencions excepcionals de conservació i restauració.\nL'International Council of Museums (ICOM) el 2008 va establir una terminologia que diferenciava cada procés segons els seus objectius, però tots englobats en el terme conservació; tal i com promulgava l'escrit de Copenhage de 1984:\nConservació. Totes aquelles mesures o accions que tinguin com a objectiu la salvaguarda del patrimoni cultural tangible, assegurant la seva accessibilitat a generacions presents i futures. La conservació comprèn la conservació preventiva, la conservació curativa i la restauració. Totes aquestes mesures i accions hauran de respectar el significat i les propietats físiques del bé cultural en qüestió.\nConservació preventiva. Totes aquelles mesures i accions que tinguin com a objectiu evitar o minimitzar futurs deterioraments o pèrdues. Es realitzen sobre el context o l'àrea circumdant al bé, o més freqüentment un grup de béns, sense tenir en compte la seva edat o condició. Aquestes mesures i accions són indirectes; no interfereixen amb els materials i les estructures dels béns. No modifiquen la seva aparença. (Alguns exemples de conservació preventiva inclouen mesures i accions necessàries per al registre, emmagatzematge, manipulació, embalatge i transport, control de les condicions ambientals - llum, humitat i contaminació -, planificació d'emergència, educació del personal, sensibilització del públic, etc.).\nConservació curativa. Totes aquelles accions aplicades de manera directa sobre un bé o un grup de béns culturals que tinguin com a objectiu detenir els processos nocius presents o reforçar la seva estructura. Aquestes accions només es realitzen quan els béns es troben en un estat fe fragilitat notable o s'estan deteriorant a un ritme elevat, pel que podria perdre's en un temps relativament breu. Aquestes accions a vegades modifiquen l'aspecte dels béns. (Alguns exemples de conservació curativa inclouen la desinfestació de teixits, la dessalinització de ceràmiques, la desacidificació del paper, la deshidratació de materials arqueològics humits, l'estabilització de metalls corroïts, la consolidació de pintures murals, la remoció d'herbes a mosaics, etc.).\nRestauració. Totes aquelles accions aplicades de manera directa a un bé individual i estable, que tinguin com objectiu facilitar la seva apreciació, comprensió i ús. Aquestes accions només es realitzen quan el bé ha perdut una part del seu significat o funció a través d'una alteració o deteriorament passats. Es baa en el respecte del material original. En la majoria dels casos, aquestes accions modifiquen l'aspecte del bé. (Alguns exemples de restauració inclouen el retoc d'una pintura, l'acoblament d'una escultura trencada, la reintegració de pèrdues en un vas de vidre, etc.).


Noticias de ferits - Levante-emv\nlevante-emv | valència\t2019-04-20\tLa exposición «Ferits pels llibres» recoge los modelos de bibliofilia que han existido en los últimos seis siglos\nVagues i revoltes amb morts i ferits a 1919\nLluís Mesa i Reig estivella\t2019-04-06\tCreació del Círculo de Fruteros L'Ajuntament de Sagunt paga a la Diputació de València\nMusica i concerts entre la programació\n2019-04-02\tEntre els concerts, destaquen el que protagonitzarà Luis Pastor, el dissabte 13 d'abril. L'altre serà un esdeveniment singular i irrepetible amb el cantautor paiportí Elies Monxolí, acompanyat per la Banda Simfònica i el Cor de la Unió Musical, el cor de la\nPasqual Sala\t2018-05-05\tAquest individu amb ulleres grans, somriure neguitós i gests a tocar de la bogeria em recorda una mica Klaus Kinsky. Ros també com el protagonista d´Aguirre, la llegendària pel.lícula (totes ho són) en col.laboració amb Werner Herzog. Va d´alemanys, doncs. Gràcies a Klopp, he sofert un\nEsperança Perelló\t2018-05-01\tJa ha arribat la primavera, i les campanyes publicitàries de les grans marques de roba així ens ho recorden, però el mes d'abril és de justícia recordar també una de les grans tragèdies del món de la moda. El 24 d'abril de l'any 2013 es va esfondrar el Rana Plaza, un edifici de vuit plantes que\nVicent Soriano\t2018-04-04\tS ´ha anat Adolfo. L´amic Adolfo ha iniciat un nou camí que el portarà allà on els deus encara ploren quan hi ha dolor, quan els records s´amuntonen de totes les hores que vàrem compartir en silenci, perquè el silenci era la paraula convençuda d´Adolfo García, sempre des del diàleg, la comprensió,\nJosep Miquel Bausset\t2018-03-13\tHui 13 de març s´acompleixen cinc anys de l´elecció del cardenal Bergoglio com a bisbe de Roma. Va ser a poqueta nit del 13 de març de 2013, quan ja s´havia fet fosc, quan la "fumata blanca" anunciava "urbi et orbi", és dir, a la ciutat de Roma i a tot el món, que els cardenals reunits en conclau\nJesús Moncho\t2017-12-15\tDonald Trump ha parlat, i, com era d´esperar, poca cosa bona pot eixir de la seua boca. Vol traslladar l´ambaixada d´EUA a Jerusalem, una de les quatre ciutats santes de l´islam. Això significa trencar les resolucions de Nacions Unides, ratificades el 23 de desembre de 2016, sobre l´ocupació\n2017-10-11\tAixí està encarant Levante-EMV l´espinós tema de Catalunya, enmig de la pluja d´informacions no contrastades –o volgudament falsejades- d´altres mitjans i de l´exèrcit d´opinadors que s´han llançat com a bojos a desacreditar –quan no a insultar directament i amenaçar- als que no defensen les\n2017-10-03\tEl passat 1 d´octubre, durant la jornada electoral a Catalunya, els qui vam patir el franquisme vam vore escenes que mai no ens pensàvem que hauríem de tornar a vore: armes contra urnes. Cal tindre en compte que en l´ordre de la Sra. Mercedes Armas, magistrada del Tribunal Superior de\nProtegir el Medi Ambient, per a qué?\n2016-12-16\tProtegir el medi ambient no serveix de res. L´ecologia és un luxe per a rics. Nosaltres sempre hem protegit la natura. No cal que ningú ens done lliçons. Les tradicions són sagrades. Els més ecologistes som nosaltres. Etc., etc., etc. Lamentablement encara podem llegir frases així en


Concert i Ball Folk al Tradicionàrius El Pont d'Arcalís i Orquestrina Trama — Cercle Folk\nConcert i Ball Folk al Tradicionàrius El Pont d'Arcalís i Orquestrina Trama http://cerclefolk.cat/Members/sara--peralta--garuz/concert-i-ball-folk-al-tradicionarius-el-pont-darcalis-i-orquestrina-trama http://cerclefolk.cat/Members/sara--peralta--garuz/concert-i-ball-folk-al-tradicionarius-el-pont-darcalis-i-orquestrina-trama/@@download/image/EL PONT I ORQUESTRINA dpte.jpg\nQuan 26/05/2017 de 22:00 a 23:00 (Europe/Andorra / UTC200)\nDues generacions de músics de l'Alt Urgell s'uniran per celebrar la Nit dels Pirineus. Parlem dels grups El Pont d'Arcaís i de l'Orquestrina Trama. Concert i Ball Folk per a reviure les melodies i cançons rere les muntanyes.\nMés de vint-i-cinc anys de recerca, arranjaments i agitació al voltant dels sons, de la cultura popular i dels costums i la manera d’entendre la vida de la gent de muntanya.\nLa font d’on brolla el nostre repertori és el Pirineu i la majoria dels temes que toquem han estat arranjats pels diferents membres del grup. Encara que sigui el Pirineu català aquell que ens ha fet despertar l’emoció cap a aquestes músiques, també ens agrada tocar melodies i cançons dels nostres veïns Pirinencs: Euskadi, Occitània i Aragó.


Consell Directiu 1995-2001\nFotografia de final d'etapa del Consell Directiu 1995-2001. Darrera, d'esquerra a dreta: Ramon Martí, Xavier Robert, Héctor Fort, Josep Bigorra, Pere Campi, Jaume Massó, Santiago Nogués, Jordi Sardà i Venanci Bonet. Davant, d'esquerra a dreta:...\n32a Renovació de la Flama de la LLengua Catalana, a Prada de Conflent. D'esquerra a dreta: Xavier Filella, Tinent d'Alcalde de l'Ajuntament de Reus, Rosa Magrané, Secció Excursionista del Centre de Lectura i Jaume Verge\nPresentació del llibre "Des del centre esquerra", de Pere Baltà, Rafael Hinojosa, Joaquim Ferré i Miquel Reniu\nPresentació celebrada a la Sala d'Actes del Centre de Lectura el 8 de maig de 2001 a les 20.00h. Organitzat conjuntament amb Convergència Democràtica de Catalunya\nPresentació del llibre "El somni d'un boig", de Jordi Borràs\nPresentació celebrada al Centre de Lectura el 25 d'abril de 2001\nDefinició de Noucentisme\nConferència celebrada a la Sala d'Actes del Centre de Lectura el 21 de novembre de 2001\nConferència celebrada a la Sala d'Actes del Centre de Lectura el 26 de novembre de 2001 a les 20.15h. Forma part del cicle de conferències Propostes per a la Catalunya del segle XXI\nJosep Iglésies, literat\nConferència celebrada a la Sala d'Actes del Centre de Lectura 22 de novembre de 2001, a les 20.00h. Forma part del cicle Noucentisme a Reus: ideologia i literatura. Organitza: Centre de Lectura de Reus, IMAC,...\nConferència sobre la globalització\nConferència celebrada a la Sala d'Actes del Centre de Lectura 6 de juny de 2001, a les 20.00h.\nPresentació de la Declaració Universal de Drets Lingüístics amb motiu de l'Any Europeu de les Llengües\nActe celebrat a la Sala Hortensi Güell del Centre de Lectura el 8 de novembre de 2001, a les 20.00h. Organitzat conjuntament amb el Consorci per a la Normalització Lingüística\nConferència celebrada al Centre de Lectura el 10 de desembre de 2001\nPresentació del llibre "Repensar la guerra de successió a Catalunya: 1697-1714"\nPresentació celebrada al Centre de Lectura l'abril de 2001


UNITS PODEM MÉS vol aconseguir el finançament just per a les Illes\nEl candidat Juan Pedro Yllanes, ha assegurat avui a Es Castell, Menorca, que l’objectiu d’UNITS PODEM MÉS és el d’aconseguir un finançament “just” per a les Illes Balears.\nAixí, en un acte celebrat a la sala Multifuncional d’Es Castell, on també han assistit els candidats Ana Serra i Artur Parrón, a més de les candidates al Senat Margalida Quetglas, i el diputat David Abril, Yllanes ha explicat que l’objectiu és el d’aconseguir un “finançament just que li interessa a les Illes Balears per poder afrontar reptes com la sanitat i l’educació”.\nPer això, ha fet èmfasi en que és important que la ciutadania doni suport al projecte que representa UNITS PODEM MÉS. “Hem vingut a transmetre a tots els ciutadans i ciutadanes de Menorca el nostre projecte de progrés. Un projecte per portar la veu de les Balears i també de forma individualment de Menorca tant al Congrés com al Senat”, ha asseverat.\n“Hem vingut a transmetre a tots els ciutadans i ciutadanes de Menorca el nostre projecte de progrés. Un projecte per portar la veu de les Balears i també de forma individualment de Menorca tant al Congrés com al Senat”\nPer la seva banda, Mae de la Concha, ha explicat que des d’UNITS PODEM MÉS “continuarem a Madrid però d’una forma diferent i millor, ja que el nom de la candidatura, UNITS PODEM MÉS, ho diu tot: ‘Units’ perquè és la forma de fer les coses, que no és una altra que anar plegats ja què és l’única força que tenim les bases contra tot aquest poder financer, ‘Podem’ perquè tenim la capacitat i podem fer-ho i ‘Més’ perquè és una paraula de força”.\nMae de la Concha, també ha assenyalat que l’experiència dels primers quatre mesos “va ser molt prometedora” i que el que ara arriba “és com una ona, això no hi ha que ho pari”. Per a la candidata, el fet de reunir tots els col·lectius ciutadans, suposa el haver de “transmetre totes les forces i per fi posar-nos a fer feina per la gent del país i no per als banquers”.\nA més del finançament just per a les Illes Balears, UNITS PODEM MÉS serà la veu de la ciutadania de les illes per la lluita contra la corrupció, defensar els drets socials i blindar-los –sanitat, educació i serveis socials-; per un estat plurinacional; i per la protecció del territori a les illes.\nCal assenyalar que l’acte ha començat amb una bicicletada per la zona de Es Castell i continuarà acte seguit amb un cara a cara entre els candidats i candidates amb la ciutadania.\nMae de la Concha:\nJuan Pedro Yllanes:


2012: l'any de la llei electoral\nEl llarg historial de fracassos per pactar una legislació pròpia obliga PSC i CiU a posar-se d'acord\nDAVID MIRÓ 28/06/2011 01:39\nAquesta vegada va de veres i els partits catalans han decidit posar fil a l'agulla per pactar una llei electoral pròpia per a Catalunya a la primera meitat del mandat. Sigui perquè el 15-M deixa empremta, sigui perquè ja són massa fracassos o sigui perquè Joana Ortega i Miquel Iceta tenen un feeling especial, ara com ara totes les parts són optimistes.\nTothom està d'acord que la proporcionalitat (que és l'únic principi que estableix la Constitució) no pot ser del 100%. Allò d'una persona un vot condemnaria les comarques de Lleida i del Pirineu a una infrarepresentació tan gran que qüestionaria el principi de representativitat. Per molt que costi d'entendre, un vot de Barcelona no pot tenir el mateix pes que un de Tremp, hi ha d'haver un cert grau de ponderació, i aquí és on entren en joc les matemàtiques i se centraran els estira-i-arronses entre aquells que treuen profit d'un pes més gran del territori (CiU i ERC) i els que no (PSC, ICV-EUiA i PP).\nEn les converses entre els partits també hi ha un altre punt de consens, i és que hi ha d'haver representats territorials amb circumscripcions més petites, que poden ser les comarques a la major part del territori (amb alguna correcció a l'àrea metropolitana) i els districtes a la ciutat de Barcelona. Aquest punt és cabdal per acostar la política a la ciutadania, ja que els electors podrien votar directament el seu representant (com es fa als Estats Units) en una urna i la llista d'un partit en una altra. Ara bé, que ningú es pensi que sobre la taula hi ha propostes de llistes obertes o res similar. Com a molt es podrien introduir sistemes de llistes no tancades o desbloquejades, que permetin a l'elector canviar l'ordre dels noms o descartar-ne alguns. CiU i PSC ja s'han reunit cinc o sis vegades per tractar la reforma (amb la resta els contactes són menys sovintejats) i tot apunta que la tardor serà decisiva per trobar el desllorigador.\nTot i això, els precedents són els que són, és a dir, massa sovint els partits han posat la reforma de la llei electoral damunt la taula empesos per un escàndol (els casos Millet i Pretòria van provocar un gran descrèdit de la política) o l'han eliminat del debat quan no els ha interessat, com va passar l'any 2001 amb l'anomenat informe Roca sobre organització territorial. En un i altre cas es va provocar un debat públic i es van crear expectatives que després no van ser acomplertes, alhora que van funcionar com a eficaces cortines de fum per desviar l'atenció. Per això la vicepresidenta Ortega té ordres clares del president Mas: abans de Nadal l'acord hauria d'estar encarrilat (per rematar-lo el 2012) i, si no, no val la pena allargar l'agonia. Que cadascú expliqui les seves raons i se sotmeti a l'escrutini ciutadà. I si després algú pensa que tot plegat ha sigut una nova cortina de fum que no es queixin. Potser tenen raó.


Xerrada al CoEspai "Emprenedoria i maternitat" | Emma Llensa | Consultora de marketing digital\nEl 25 de febrer faig una xerrada al CoEspai de Girona organitzada per l’associació de la qual sóc membre Femme In Line sobre maternitat i emprenedoria.\nSóc emprenedora des de l’any 2009 i un dels meus objectius a l’hora d’emprendre era poder escollir el tipus de criança que volgués pels meus fills i no haver de demanar permís en cas de malaltia o, simplement, per voler estar amb els meus fills.\nEmprendre com a camí de llibertat\nQuan tenia 22 anys, recordo dir a la feina el següent: “Jo no tindré fills fins que no sigui autònoma i pugui gestionar-me el temps jo mateixa”. I vaig aconseguir-ho. L’any 2015 vaig ser mare per primer cop i vaig poder gaudir de la maternitat d’una manera que no hagués pogut gaudir si no hagués estat emprenedora.\nEn aquesta foto estic donant de mamar a l’Abril mentre treballo. Any 2016\nL’any 2019 vaig ser mare per segon cop i puc dir el mateix.\nEl camí no ha estat fàcil, molts cops venen ganes de rendir-se, sobretot quan falta suport de l’entorn i comprensió, però paga la pena totalment. Emprendre per mi és un camí de llibertat, molt més enllà dels ingressos que pugui tenir. Un camí de llibertat a vegades ple de foscor, a vegades ple d’alegria, a vegades incert i a vegades un camí que dona una sensació de triomf i de satisfacció increïbles.\nDemostrant que emprendre amb nens és possible\nDes del 2009 he emprès diferents empreses en diferents sectors: una revista, una editorial, una empresa de desenvolupament d’apps, una escola on-line i una consultoria de marketing digital. De tots les projectes n’he après coses!\nPer mi emprendre i seguir emprenent sigui quina sigui la meva circumstància vital és, també, la demostració per a totes aquelles persones plenes de prejudicis que creuen que amb nens no es pot ser eficient, no es pot ser professional… per mi és una manera d’entendre la vida.\nHe viscut situacions surrealistes, situacions difícils, situacions que fan riure i moltes situacions que em posaven totalment fora de la zona de comfort. Però he continuat. Per provar, per veure què passava: i no passava res. Ans al contrari.\nEn aquesta xerrada no només veurem el marc social actual en què la dona emprenedora es troba quan vol tenir fills, sinó que ho amaniré tot amb la meva pròpia experiència amb l’experiència d’altres mares emprenedores. Serà una xerrada motivadora que té com a objectiu fer veure a les mares que elles també poden, ja sigui emprenent la seva pròpia empresa o treballant per altres. La dona professional que ho aconsegueix tot (conciliar + ascendir a la carrera professional) és possible! No tenim perquè triar!\nDe fet, la meva facturació ha augmentat des que estic amb el meu segon fill. No he vist que la meva carrera s’hagi vist afectada per la maternitat. Això sí, he hagut de canviar algunes coses, he hagut de renunciar a algunes altres i he hagut de modificar algunes prioritats.\nApunta’t! Encara queden places\nOn: al CoEspai de Girona\nQuan: 25 de febrer a les 19.00 h\nEntrada gratuïta. Es pot venir amb nens (no hi ha servei de guarderia)\nRegistre aquí: https://www.eventbrite.com/e/mares-emprenedores-a-lera-digital-tickets-90925559797


La democràcia és una platja\n18 de juliol de 2015 0\nLa Vanguardia 18 juliol 2015\nSi Alexis de Tocqueville volgués escriure Democràcia a Amèrica avui, enlloc del 1831, el faria anar a Jones Beach. Li recomanaria d’agafar el ferrocarril a Penn Station, al centre de Manhattan, i compartir amb les masses els 48 minuts de trajecte fins a Freeport. D’allà, un autobús el duria a l’altra banda del pont que uneix Long Island amb l’illa Jones Beach, amb prou feines un banc de sorra de 16Km, com una pinzellada llarga i estreta, que acull cada any fins a sis milions de cossos novaiorquesos disposats a torrar-se de cara l’Atlàntic. Però si insistís en anar-hi en cotxe, l’hauria de prevenir contra el dessassossec que causa contemplar les 15 mil places d’aparcament, sobretot si estan ocupades.\nInstal·lats a la sorra li faria notar que els blancs són extremadament minoritaris i que hi abunden les famílies mixtes de negres i hispans. La platja és immensa però no hi ha ni un pam lliure, les puntes dels llençols XXL es toquen, i els grups s’asseuen en rotllanes irregulars de cinc, deu i fins a quinze persones. Imagino que em preguntaria pels mobles: tothom en duu. Cadires, taules, tendals, gandules, pufs, parasols, neveres, i fins i tot pipes d’aigua. S’agraeix aquest fum dolç de tabac turc, Alexis, que modera l’olor de pollastre fregit, gambes arrebossades, crema solar i marihuana. Ara alça els ulls i mira els milers de famílies pacificant-se al sol: què més hi veus, Alexis?\nEl poble mai no calla\n“Veure-hi? Primer vull parlar del so.” D’acord. A cada rotllana hi ha un altaveu. Hi predominen els de la marca Bose, sense fils, connectats per bluetooth als mòbils, però de tant en tant encara s’hi veuen andròmines enormes, que interpreto com un exercici nostàlgic de reivindicació del radiocasset lloro. Tots els volums al límit, la sorra amortigua la vibració. Ningú, Alexis, està disposat a renunciar al seu dret individual a emetre la música de la seva preferència. Sí, Alexis, la barreja de tots els sons forma un terrabastall indesxifrable. Com la llibertat, el volum dels uns acaba on comença el volum dels altres. La ironia de la igualtat: la majoria de les cançons són, si fa o no fa, versions dels mateixos ritmes, harmonies i lletres, brother.\nSe sent també la llengua d’aquest poble, barreja d’anglès, ebonics (la variant dialectal negra) i spanglish: “Quieres un tan, nigger?” “I ain tellin you no mo, nigazz is nigazz!” (“Vols crema bronzejadora, col·lega de raça afroamericana?” “No t’ho penso repetir, els negres ja som negres.”) O l’esforç pedagògic de l’àvia de la nena de cinc o sis anys que remena el cul eròticament: “Estàs fent twerking? Para immediatament! Ets massa petita per ser tan fresca!” L’únic que no se sent és l’oceà. Ni es veu, ocult rere un skyline de parasols. Semblaria que un poble en èxode s’ha aturat un moment enmig del desert.\nVeuràs que la majoria de cossos pertanyen a això que s’anomena classe obrera i que a la pràctica vol dir que són empleats dels restaurants, bars, botigues, perruqueries, tallers, aparcaments i qualsevol servei, públic o privat, que necessiti de treballadors poc qualificats. Viuen lluny de Manhattan, segurament al Bronx, a l’est i al nord de Harlem, al sud i a l’est de Brooklyn o al nord i al centre de Queens. Viuen en pisos petits de poques habitacions que a l’estiu es converteixen en forns microones. Els nens no tenen escola i els campaments són cars i duren només uns dies. Hi ha casals, però només entre setmana.\nLes estadístiques diuen que les famílies no són molt estables, i això fa que s’agrupin cosins, cosins segons, veïns i falsos parents al voltant de les àvies, que ho aguanten tot i et guanyarien qualsevol baralla, verbal o física. Són elles que comanden les safates d’alumini plenes de pollastre, gambes i arròs. Són elles que trien el lloc on cal plantar el mobiliari. Són elles que vigilen que els menuts no orbitin massa lluny del nucli irradiador.\nJones Beach és resum de la democràcia americana, Alexis, el paisatge conquerit, l’esbarjo imprescindible de les masses, l’expressió dels seus límits i dels seus drets, la barreja irrefrenable, el soroll, el fum, el joc. Convivència i pau, Alexis, però per si de cas, hi és prohibit beure alcohol.


Llengua: lluita i relaxament\nLa Consellera Rigau vol exigir una nota mínima d'un 8 en català i castellà per accedir a magisteri. M'agrada. Actualment, almenys que jo sàpiga, els futurs mestres no han de fer cap tipus de prova de nivell de llengües per entrar a la facultat de magisteri i això provoca que pugui haver-hi gent amb un baix nivell lingüístic que acabi fent classe a les escoles. Com s'entén que per ser Mosso d'Esquadra o Bomber hagis de passar un seguit de proves de tot tipus i que per ser mestre no calgui ni una prova de nivell de llengua?\naurà qui pensarà que per fer de mestre d'educació física, d'educació musical o d'educació especial no cal tenir un nivell òptim de llengua però hem d'entendre -d'una vegada- que per davant de les especialitats som mestres i per tant hem de ser exemples d'exigència en llengua, i en molts altres aspectes. A casa seva que cadascú escrigui com li vingui de gust però a l'escola no tot s'hi val, a l'escola som exemples i models a seguir, hem d'escriure correctament.\nUn fet que he constatat en diferents escoles on he treballat és que en general he vist pitjor nivell en mestres joves que en mestres de més edat. Alguna cosa falla quan els mestres de més edat són precisament els que van ser educats en castellà i van haver de fer un reciclatge intens per aprendre a escriure correctament el català. Com pot ser que els mestres joves escriguin pitjor quan van fer l'escolarització en català? En quin moment es va produir el relaxament que ha provocat aquest fet? Hi té alguna cosa a veure el fet que els mestres de més edat van viure la dictadura i els més joves han viscut la normalització de la llengua catalana sense el mateix component de lluita?\nEscola BBVA Pompeu Fabra?


L’empresa terrassenca HERCAL transforma la runa en nous materials per a la construcció | Canal Terrassa\nL’empresa terrassenca HERCAL transforma la runa en nous materials per a la construcció\nLourdes SarrionData: 02/06/21\nLa runa resultant de l’última fase de l’esponjament de Ca n’Anglada s’ha tractat per tornar a ser utilitzada en la urbanització d’aquest mateix sector. Tot el procés de reciclatge i reaprofitament de materials s’ha fet a la nova planta de valorització de l’empresa terrassenca Hercal, situada a la carretera de Montcada. S’anomena H-Zero perquè l’objectiu és reaprofitar tots els residus d’enderrocs i obtenir àrids (grava, sorra o formigó) per tornar-los a fer servir a la construcció.\nLa planta va començar a treballar a l’octubre i al barri de Ca n’Anglada va ser la primera vegada que es va posar en pràctica la teoria. L’empresa va treballar per encàrrec de l’Ajuntament i de la Universitat Politècnica.\nLa runa arriba a la planta i es tracta. Se separen totes tots els components i s’obtenen nous materials per a la construcció. S’evita així que milers de tones de residus acabin a l’abocador i que s’hagin d’extreure recursos de les canteres.\nLa reutilització dels materials provinents d’enderrocs és una pràctica molt habitual a Europa però no a Espanya. De fet, aquesta és la primera empresa de tot l’Estat que ho fa i està a Terrassa.\nLa runa transformada en formigó també s’ha utilitzat recentment en la urbanització de passeig de Colom a Barcelona i al nou centre d’Amazon a Montcada i Reixac.\nTags: formigóH-ZEROhercalmaterials construcciórunavalorització\nLa variació anual de l’atur és negativa per primer cop des de l’arribada de la pandèmia\nJosefina Comas: 105 anys d’humanitat


El Barça no perd la fe a Vallecas (2-3)\nAlba i Coutinho feliciten Suárez per obrir la llauna a Vallecas\nDembelé i Suárez eviten una relliscada a Vallecas, on el Rayo havia remuntat una diana inicial de l'uruguaià\nAlba i Coutinho feliciten Suárez per obrir la llauna a Vallecas | JP GANDUL / EFE\nTirant d’èpica i demostrant que és un equip gran, d’aquells que mai es rendeixen i que sap tirar endavant parits que no mereix guanyar. Així ha sumat el Barça tres punts de gran valor a Vallecas (2-3) un escenari on l’equip d’Ernesto Valverde ha començat amb optimisme i, després de relaxar-se i veure de prop la derrota, ha acabat guanyant. Al 85′, el Rayo guanyava 2-1. Cinc minuts després, perdia un partit que enfonsa més al conjunt de Míchel, que ha fet mèrits de sobre per puntuar contra un líder que eixampla la distància a quatre punts respecte al segon classificat, l’Atlètic.\nEl Barça se les prometia molt felices quan va olorar que el Rayo Vallecano estava disposat a córrer el risc d’avançat la defensa fins a la línia del mig del camp. Un escenari només apte per equips agosarats. No era el primer cop que passava a Vallecas, històricament un rival valent que no té por de res més que de no intentar-ho. Amb el guió clar quan toca enfrontar-se a un adversari així, al minut 10 Rakitic ha aixecat el periscopi i ha vist com Alba engegava la moto. El lateral ha controlat sense problemes ni oposició i ha tingut temps d’aixecar el cap i assistir a Suárez, que ha resolt a plaer. Era la vuitena diana de l’uruguaià, que igualava Aspas i Stuani com els màxims golejadors de la Lliga, amb vuit gols.\nSuárez donava continuïtat, d’aquesta forma, a una bona ratxa que va començar contra el Sevilla i va seguir amb el Madrid. Tres partits seguits marcant on ha firmat cinc dianes. Pel mateix carril per on el Barça va trobar el primer, va buscar el segon. Alba tenia una autopista per on atacar els espais, i els seus companys n’eren conscients. Al Rayo, ofegat durant la primera mitja hora per l’alta capacitat de recuperació del Barça després de cada pèrdua, la pilota li durava molts pocs segons. Així, els homes d’Ernesto Valverde dominaven a plaer. L’escenari semblava ideal: el Rayo anant a buscar amunt el Barça i aquest aprofitant per realitzar transicions ràpides per treure’s de sobre la pressió rival i buscar els forats a l’esquena de la defensa. El guió semblava propici per veure el 0-2.\nEl Rayo reacciona i remunta\nPerò ja se sap que, en futbol, no sempre dos més dos sumen quatre. El Rayo ha anat trobant cada cop més encert en les passades en llarg que, al principi, semblaven un recurs per allunyar el cúmul d’efectius del conjunt blaugrana en camp propi. Embarba i Pozo eren les dues puntes de llança dels madrilenys, que buscaven l’esquena dels laterals, a qui a poc a poc han anat fixant. Superada la mitja hora de joc, Raúl de Tomás ha habilitat amb encert a Pozo, que dins de l’àrea i amb gairebé tota la porteria per ell, ha rematat desviat. Era l’ocasió més clara del Rayo, que lluny d’ofuscar-se o de lamentar l’error, ho ha vist una oportunitat per fer-se fort a partir de l’orgull dolgut.\nPocs instants després, el mateix Pozo ha controlat un mal refús de la defensa visitant des de la frontal i ha col·locat la pilota a la base del pal de Ter Stegen. L’estirada de l’alemany ha resultat estèril, ja que el tir simplement havia estat perfecte. I ja són nou jornades de Lliga seguides encaixant. Es diu aviat. El Rayo ha passat de fallar la més clara, a convertir la més difícil. A Vallecas tenen fe i no creuen en impossibles. Arran de l’empat, el conjunt de Míchel s’ha anat animant i ha acabat el primer temps sotmetent un Barça que no s’ha acabat de recompondre, si bé ha topat amb el pal en un perillós tir de Suárez. L’equip de Valverde ha marxat als vestidors amb la sensació de veure’s sotmès per un Rayo que, si bé ha patit de valent, ha acabat posant contra les cordes tot un Barça.\nA la represa, el partit s’ha acabat de trencar. Valverde ha donat entrada a Dembélé per Rafinha, amb la intenció de trobar una altra peça que busqués desmarcades més enllà d’Alba. I el Rayo, al seu torn, ha afinat en la sortida des de darrere, arribant més vegades a traslladar perill a terreny rival. En una d’aquestes, Raúl de Tomás ha obligat Ter Stegen a realitzar una aturada sensacional amb el peu. La jugada estava anul·lada per fora de joc. No han anul·lat una jugada posterior que, tot i ser revisada pel VAR, ha estat validada com a gol. Álvaro García ha anotat la diana de la remuntada, posant en problemes un Barça sorprès. 2-1, per res casual: els tres equips en descens (Osca, Leganés i Rayo), han marcat dos gols al conjunt blaugrana cadascun aquest curs.\nMés fe que futbol\nVallecas, de cop, s’ha transformat en Butarque, l’escenari on el Barça havia viscut un malson similar unes setmanes enrere. Amb Coutinho desaparegut, Valverde ha apostat per sacsejar l’equip amb Munir i Arturo Vidal. La segona part del Barça, però, no ha estat gens bona. Tot el contrari. En un joc de despropòsits, una pèrdua de Dembélé, l’ha estat a punt d’aprofitar Imbula per firmar el tercer. Els errors defensius estaven fulminant un Barça erràtic i perdut que, malgrat tot, no s’ha rendit, i ha tingut prou fe i encert per tornar a capgirar un partit que no s’ha merescut guanyar. Al minut 87, i amb Piqué fent de davanter improvisat, Dembélé ha aprofitat un refús de la defensa i ha engaltat un xut de primeres que ha servit per fer l’empat. Sense temps per digerir el segon, el Rayo ha encaixat el tercer. Aquest cop ha estat Suárez qui ha firmat el gol de la remuntada blaugrana. Novè gol de l’uruguaià, ara si, pitxitxi en solitari. Ha estat amb més fe que futbol, però el Barça, amb també força èpica, s’ha endut els tres punts de Vallecas.


Haus Alexandrine Rostock Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHaus AlexandrineApartamentAlexandrinen Street 18, Warnemunde, Rostock, Alemanya, 18119 - Veure al mapaExcepcional9,4Basada en113comentarisHaus AlexandrineVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 26 fotosExcel·lent ubicació 9,9Veure al mapa9,9UbicacióParticularitats que li encantaran650 m - Warnemünde BeachProp de transports públicsWi-Fi gratuït en totes les habitacionsjardíaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Haus Alexandrine està situat idealment a Warnemunde; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Haus Alexandrine, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. L'ambient de Haus Alexandrine es reflexa en cada habitació. balcó/terrassa, aparell de televisió, cuina americana, plat de dutxa, estris de cuina són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent jardí. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Haus Alexandrine no troba competidors en cap categoria.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Desplaçamentaparcament de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-sejardí Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióestris de cuina empolles d'aigua de cortesiaplat de dutxa Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


L’Aprenentatge Servei en FAMÍLIA! – Anna Ramis\nAprenentatgeServei , Família\nby Anna Ramis Assens novembre 20, 2014 No Comments\n“Hi ha un temps de sembrar, i un temps per recollir…” diu un dels poemes de l’antic testament que més m’agraden! En el temps de l’Aprenentatge Servei sembla que és temps de recollir… I de recollir una doble collita!\nSabeu que en agricultura ecològica diuen que hi ha certs cultius que es beneficien mútuament? Que si plantes segons què al costat de segons quina altra planta, una fa favor al creixement de l’altre? Doncs quelcom semblant ha començat a passar quan hem sembrat a la vora Aprenentatge Servei i Famílies (o el que més tècnicament en podríem dir: dinàmiques de “parentalitat positiva”).\nUn dels resultats, ja té un format editat: Un quadríptic que hem titulat “Aprenem i som útils” que la Fundació Zerbikas ha editat, adreçat a les famílies dels infants que d’una o altra manera fan ApS a l’escola, a l’espai…o en una entitat. El format necessàriament breu va fer la Roser Batlle, l’Eva Anguera i jo treballéssim en “compressió” per transmetre l’entusiasme de l’ApS pares i mares de família.\nUs en copio unes parts:\nPer a què serveix l’ApS a la família?\nÉs una forma de viure els aprenentatges i accions educatives més motivadores i que més implicació demanen als nostres fills. També pot inspirar una manera solidària de passar el temps d’oci tots plegats, mentre transmetem els valors familiars a través d’accions solidàries.\nI jo , com a pare o mare què puc fer per l’ApS?\nEls pares i mares també podem inspirar-nos en l’ApS quan estem amb els nostres fills. Compartint amb ells activitats solidàries o de voluntariat també podem estimular les seves habilitats socials, els seus coneixements i la seva responsabilitat.\nEls pares i mares també aprenem a través dels projectes d’ApS dels nostres fills. Quantes coses podem descobrir, ajudant els nostres fills! Quants temes, ambients i persones podem arribar a conèixer gràcies a ells!\nI aquí teniu l’enllaç amb el quadríptic: Aprenem i som útils\nSi us agrada la idea…no dubteu a demanar-me més informació! Estem en temps de collita i serem generosos!\nPrevious Aprendre dels grans compromesos!3 anys ago\nNext Pistes per relació amb les famílies a les escoles del 20303 anys ago


Cada any, els nois i noies d’El Trampolí (entitat d’atenció a persones amb discapacitats psíquiques) organitzen una exposició al claustre de la Diputació de Girona amb l’objectiu de donar a conèixer la feina que els membres de l’associació fan als diferents tallers als quals assisteixen durant l’any.\nAquest dimarts al matí, representants d’El Trampolí han estat a la seu de la corporació presentant la mostra d’enguany, que porta per títol «Amor incondicional», i ho han fet acompanyats del vicepresident segon de la Diputació de Girona, Albert Piñeira, i d’alguns dels seus familiars i amics.\nEnguany, l’exposició titulada «Amor incondicional» mostra un conjunt d’imatges que ensenyen la relació afectiva intensa que s’estableix entre els membres de l’associació i els cavalls.\nSón fotografies que traspuen felicitat i plenitud i que permeten aproximar-se a una de les activitats realitzades per El Trampolí, una associació que treballa per donar a conèixer les persones discapacitades psíquiques al conjunt de la societat, i per fomentar-ne la integració social i la plena normalització en totes les àrees de la seva vida.\nL’exposició «Amor incondicional» es pot veure al claustre de la Diputació de Girona fins al 15 d’octubre.


Jess Glynne és una trajectòria biográfica | CAT.rickylefilm.com\nJess Glynne-: 8 coses que probablement * * no saben\nJess Glynne- ha anat de força a la força des que va irrompre en l'escena en 2014. Gaudit 5 números un és ella, en l'actualitat té el rècord de la majoria dels grans èxits per a una dona sola britànic en la llista de singles Oficial (lligat amb Cheryl), bestiar un Grammy i va llançar el seu àlbum debut, ploro quan riu, l'any passat amb excel·lents crítiques.\nA continuació, et portem 8 fets és probable que no sabem sobre els 26 anys d'edat, estrella.\nJess va néixer el 20 d'octubre 1989 a un agent de béns pare, i una mare que solia treballar per a Atlantic Records. Va créixer en Muswell Hill, al nord de Londres.\nElla és un partidari d'Arsenal Football Club, però ja sabrà que si ella segueix a Instagram.\nAbans de convertir-se en cantant, seus treballs inclouen treballar en una perruqueria, una botiga, en un gimnàs, en una empresa de gestió de música i en una empresa d'alcohol.\nEdat 15 anys va ser en realitat es va acostar a l'audició per al Factor X, però es va negar afirmant que aquest tipus d'espectacles són brillants per a algunes persones, però no era el camí que volia anar cap avall.\nJess va ser signat per Atlantic Records en 2013 i immediatament es va convertir en un èxit. Ara s'ha igualat la marca de Cheryl com una dona sola britànica en la llista de singles d'Oficials després d'arribar al número u amb la col·laboració Clean Bandit "bastant", la ruta 94 la col·laboració de "el meu amor", "Hold My Hand", Tinie Tempah col·laboració "No Letting Go "i ara" no siguis tan dur amb tu mateix '.\nSí, ella és un guanyador del premi Grammy. Ella va recollir el llegendari Gong per la seva veu sobre Clean Bandit de "bastant", trencant la categoria Millor Enregistrament de Dansa el 2015.\nS'ha observat Aretha Franklin, Whitney Houston, Mariah Carey i Etta James com a grans fonts d'inspiració per a la seva música, però diu Lauryn Hill, The Miseducation de Lauryn Hill va ser l'àlbum que la va motivar a començar a escriure cançons.\nEl seu àlbum debut, ploro quan riu, estava a punt d'un col·lapse relació amb una noia. Parlant amb The Independent va comentar: "Mai mentir sobre una situació que he estat a Sento que amb l'àlbum que estic posant les meves cartes sobre la taula.. No m'agradaria que en ser mal interpretat i el fet de l'assumpte és que aquestes cançons són sobre una nena. Em va partir el cor d'una noia, que no era un noi ".\nEscapada romàntica a Glasgow amb Liv Purvis\nEls pitjors anuncis de televisió de Nadal mai\nQuè passa a Londres, agost de 2018: menjar, beure cultura


Ruta de les masies: Can Verdaguer – NouBarris.Net\nRuta de les masies: Can Verdaguer\n5 d'agost de 2016 6 de juliol de 2016 admin masies, patrimoni, Porta, Relligant Nou Barris, Ruta\nAquest estiu us convidem a entrar en el museu virtual de Relligant Nou Barris. Una xarxa que ens permet descobrir a la vegada el patrimoni material del districte i la seva història des del nostres mòbils o tablets. Gràcies a aquest projecte descobrireu imatges antigues del lloc on us trobeu i una explicació històrica farcida d’anècdotes i curiositats. Fins al setembre, us proposem descobrir cada dia algun d’aquests punts i us animem a seguir les rutes que trobareu a la pàgina del Relligant Nou Barris. Seguim amb la ruta de les masies.\nCan Verdaguer ha estat la darrera masia que ha funcionat com a tal a la ciutat de Barcelona i ha esdevingut un símbol del passat rural de Nou Barris. L’antic casalot data del segle XVI i està catalogat com a patrimoni històric de la ciutat.\nL’edifici actual és el resultat de les múltiples reformes realitzades en un antic mas que es remuntava al segle XIV. La masia va pertànyer des de l’origen a la família de Berenguer Verdaguer i, segons sembla, va ser reconstruïda després de la Guerra de Successió, l’any 1714. Entre els anys 1858 i 1931 s’hi van realitzar les reformes que n’han configurat l’estructura actual. Els darrers cent anys l’ha habitada la família Samsó, que en van ser els últims masovers.\nEls trets més característics de la masia són el rellotge de sol, el portal d’arc de mig punt adovellat i el jardí posterior, on es troba la palmera més alta de Barcelona. Fa 27 metres i data, aproximadament, del 1894.\nLa masia està ubicada en una zona rica en torrents d’aigua, cosa que va facilitar que hi hagués conreus més intensius de farratge per al bestiar i productes d’horta.\nL’activitat agrícola s’hi va mantenir fins que es van urbanitzar els terrenys dels voltants, l’any 1987. Els masovers van viure a Can Verdaguer fins a l’any 2006. Aleshores, l’Ajuntament va adquirir la masia per rehabilitar-la com a equipament per al barri de Porta.\n4 d'agost de 2016 Ruta de les masies: Can Valent\n2 de setembre de 2019 La masia de Can Verdaguer\n7 d'agost de 2016 Ruta de les masies: Can Masdéu\n← Ruta de les masies: Can Valent\nRuta de les masies: Can Carreras →\n6 hores ago Empieza a refrescar!!🍁🍂🦔🐿\n2 hores ago ~Estoy exactamente donde quiero estar.🤗 ▪ ▪ ▪ ▪ ▪ ▪ ▪ #barcelona #spain #tardes #goodmoments #goodday #relax #parque #canyelles #noubarris\n32 minuts ago ¿Adivináis para que pizza estamos haciendo la preparación hoy? 🌶🍆 #pizzacitybcn #pizzeriasbarcelona #noubarris #zonabarcinova #foodporn #foodiesbcn #pizzacasera #pizzaartesanal\n1 hora ago Broqueta de llagostins i filet de dorada amb panko i maionesa de mostassa #noubarris #eixnoubarris #entornvirrei #tapasbarcelona #restaurantesbarcelona #restaurantbarcelona


Enquesta: qui guanyarà la MiM i la CSP 2016? | Sense Límits Aventura\nHome » NOTICIES TRAIL » Enquesta: qui guanyarà la MiM i la CSP 2016?\nEnquesta: qui guanyarà la MiM i la CSP 2016?\nParticipa a l’enquesta Sense Límits Aventura per conéixer qui són els teus favorits\nAmb els nervis propis de’una gran prova. Amb els dubtes de saber el rendiment en uns recorreguts tan llargs i exigents com els de la MiM 63 km 3045+ i la CSP 118 km 5439+. Amb els dubtes de saber la resposta també en el canvi horari.\nAixí afrontem les hores prèvies de la nova edició de Penyagolosa Trails amb tots els favorits preparats (consulta ací la nostra prèvia). Ara bé, qui són els vostres favorits? Vos convidem a participar a l’enquesta que fem des de Sense Límits Aventura.\nQUI GUANYARÀ LA CSP 2016\nQUI GUANYARÀ LA CSP2016?\nQUI GUANYARÀ LA MiM 2016?\nI una última encuesta arran del que ens deia recentment Raquel Martínez, guanyadora de la MiM 2014, en relació a una possible victòria absoluta d’una dona a la MiM.\nPOT GUANYAR UNA DONA LA MiM ABSOLUTA?\nespere que vatja tot be\nCita d’estrel.les al Penyagolosa | SLA - […] Participa ací a l’enquesta SLA dels favorits […]\nSebas i Zaid, grans favorits per a la CSP i la MiM | SLA - […] ******Podeu consultar resultats actualitzats de l’enquesta ací****** […]\nResultats del cap de setmana: Trail May 15, 2017


Un jutge dóna per provat que Sòria no va pagar l’hotel a la República Dominicana\n20/02/2017 a les 13:06\nConvidat per un grup empresarial\n© L’exministre José Manuel Soria.\nUn jutge ha desestimat la demanda de l’exministre José Manuel Soria contra eldiario.és per una informació en la qual s’assenyalava que l’extitular d’Indústria i Turisme havia estat convidat per un grup empresarial a un hotel a la República Dominicana, i considera provat que no va pagar l’estada.\nAquest diari digital va publicar el passat 9 d’agost que Sòria i el llavors ambaixador d’Espanya davant de l’OCDE, José Ignacio Wert, havien passat junts una setmana a Punta Cana a l’hotel Breathless Resort Spa en companyia de les seues respectives parelles, convidats tots ells pel propietari de la cadena hotelera canària Grup Martinón.\nSoria va assegurar que aquesta informació era falsa i va presentar una demanda en entendre que la notícia constituïa "una intromissió il·legítima en el dret a l’honor".\nAra, el titular del Jutjat de Primera Instància número 99 de Madrid ha desestimat la demanda i subratlla que en aquest cas preval la llibertat d’informació sobre el dret a l’honor perquè es presenten els dos requisits per a això: rellevància pública o interès general de la notícia i veracitat de la informació.\nRecorda que Soria era en aquell moment ministre d’Indústria, Energia i Turisme i "és evident que als ciutadans no els pot resultar indiferent la notícia que un membre del Govern d’Espanya gaudeixi d’uns dies de vacances convidat pel propietari d’un grup hoteler".\nSobre la veracitat de la informació, el magistrat assenyala que "consta acreditat en interlocutòries que per part de l’informador i del medi que va publicar la notícia es va realitzar una exhaustiva tasca encaminada a contrastar la veracitat" de la mateixa.\nTant és així, afegeix el fallo, que l’autor de la informació va arribar fins i tot a desplaçar-se a l’hotel on es va allotjar Sòria per constatar "in situ" tots els extrems necessaris per comprovar que la notícia podia publicar-se per ajustar-se a la realitat.\n"Consta provat així mateix en interlocutòries que el senyor Sòria no va pagar l’estada a l’hotel, i això resulta evident, ja que l’únic justificant que va aportar es refereix a l’abonament de costos extres," afegeix.\nI va més lluny el magistrat en afirmar que amb la quantitat abonada "és impensable que pugui pretendre’s justificar el pagament de l’estada en una suite d’un hotel de luxe", per la qual cosa "hi ha una total evidència de què el senyor Sòria efectivament va ser convidat per la propietat de l’hotel, o el que és el mateix, no se li va cobrar el cost de l’allotjament".\nPer tot això, el magistrat desestima la demanda i imposa el pagament de les costes a Sòria, que podrà interposar recurs d’apel·lació contra el fallo.


El Parlament dona llum verda a la llei de protecció de les oliveres monumentals - Món Rural\nDimarts, Juliol 14, 2020 - Edición #520\nEls incendis originats per l’activitat de la sega s’han reduït un 80% des del 2012\nOpen Arms i el Consell Comarcal del Segrià atendran temporers amb covid-19 al pavelló de Torres de Segre\nUnió de Pagesos: “Fa tres mesos érem un sector essencial, i de cop i volta som els culpables de la covid-19 al Segrià”\nJARC demana indemnitzar amb un 70% del valor de la collita no recol·lectada en cas de baixa del productor per covid-19\nAgricultura convoca els ajuts a la compra de productes frescos a petits productors amb dificultats per la covid-19\nTerritori aprova el pla especial urbanístic de Sant Pere de Rodes que permetrà regularitzar-ne els usos complementaris\nEl front institucional de les Terres de l’Ebre es reactiva en contra del transvasament a Cantàbria\nCadaqués, Roses i el Port de la Selva acorden tancar els accessos per carretera en cas d’incendi al Cap de Creus\nL’estació Vallter 2000 iniciarà la temporada d’estiu el 18 de juliol i amb les mesures de prevenció per la covid-19\nEntitats ecologistes denuncien la “perillositat” del camí de ronda de Tamariu per “l’abandonament” que pateix\nEls rescats de muntanya creixen un 20% en la fase final del desconfinament\nEls Bombers fan al juny un 15% més de salvaments al medi natural respecte al mateix mes del 2019\nLa Conca de Barberà posa fi als problemes d’abastament d’aigua potable de nou municipis de l’extrem nord de la comarca\nEl Parlament dona llum verda a la llei de protecció de les oliveres monumentals\nComuns i CUP s'abstenen perquè el text és "insuficient", mentre que la resta hi veuen un primer pas per la preservació\na Paisatges i ecosistemes, Portada, Turisme rural, Viure a rural\nPla general d'una olivera monumental a la partida de Valldepins d'Ulldecona. Imatge del 3 de juny de 2020. (horitzontal)\nEl Parlament ha donat llum verda a la proposició de llei de protecció de les oliveres monumentals. La iniciativa regula i protegeix les oliveres i oliverars identificats com a monumentals i estableix mecanismes de conservació i protecció del paisatge i l’activitat agrícola. El text, que ha arribat al ple amb 41 esmenes vives, no ha aconseguit arrencar la unanimitat de tots els grups. Comuns i CUP s’hi han abstingut perquè la troben “insuficient”, mentre que la resta de grups considera que és un primer pas per a la preservació arbòria. El conseller de Territori, Damià Calvet, s’ha compromès perquè el reglament de la llei es tramiti amb rapidesa i que les partides pressupostàries per a desplegar la norma es facin efectives.\nEl text prohibeix deteriorar, arrencar, trasplantar i comercialitzar les oliveres i els oliverars monumentals, més enllà de la transacció per la venda de terrenys que en continguin exemplars, que hauran de romandre al mateix lloc; crea una comissió tècnica per protegir-los i un catàleg per identificar-los, i estableix accions de promoció de les oliveres i els productes que en deriven, ajuts i finançament per a la protecció i la gestió de les oliveres i els oliverars monumentals i un règim sancionador amb multes de fins a 48.000 euros.\nEl diputat dels comuns David Cid creu que aquesta norma és “una llavor” però assegura que “queda molta feina per a tenir l’olivera mil·lenària 100% protegida”. Cid ha denunciat que “les imatges d’entrada de camions i excavadores en finques agràries arrencant oliveres a les Terres de l’Ebre se seguiran veient” perquè les oliveres de dos metres de perímetre a nivell de 130 centímetres del sòl en queden excloses. Concretament, la llei fixa que és monumental aquella olivera que té un perímetre de tronc igual o superior a 350 centímetres mesurat a una altura de 130 centímetres del sòl. “La protecció hauria d’anar més enllà”, ha dit Cid, que ha mostrat diverses fotografies d’oliveres que quedaran excloses de protecció segons aquesta llei.\nTambé des de la CUP lamenten que és “insuficient” la llei, ja que “s’ha millorat el text inicial, però no s’ha arribat prou lluny”, segons la diputada Natàlia Sànchez. “Hi ha moltes oliveres que queden desprotegides”, ha advertit Sànchez, que lamenta la manca de subvencions als pagesos.\nDes de Ciutadans, el diputat Francisco Domínguez ha celebrat el “consens ampli” en la ponència de la llei, que “protegeix les oliveres monumentals sense error d’interpretacions”, però ha lamentat que “hi haurà decepcions a un lloc i a altre”. Tem que el Govern deixi la norma a un calaix i no desenvolupi un reglament i també que la llei no contempli uns ajuts de compensació per mantenir aquests arbres centenaris.\nDes del PSC-Units, impulsors d’aquesta proposició de llei, creuen que aquesta iniciativa és “un primer pas”: “És una llei que ha de caminar, i temps tindrem per fer retocs i modificacions que es creguin oportunes”, ha valorat el diputat i ponent relator, Jordi Terrades.\nDes d’ERC, la diputada Irene Fornós, que creu que aquesta llei es mereixia ser aprovada per unanimitat, ha dit que la norma “no és un brindis al sol” i que “tot i que potser no acaba agradant a tothom, i hi haurà qui trobarà mancances i voldria que fos més ambiciós, el text és un inici per a protegir les oliveres”. La diputada de JxCat Montse Masià també ha celebrat que el text, tot i que “no és el que hauria volgut” el grup, és “el que és possible” ara mateix.\nEl líder del PPC, Alejandro Fernández, considera que calia protegir les oliveres amb els instruments adients: “Tenim discrepàncies, però avui estem millor del que estàvem ahir”, ha expressat Fernández, també content que s’hagi deixat enrere el règim de sancions que es plantejava al principi -amb multes de fins a 500.000 euros- per un de “raonable”.\nEtiquetes: Oliveres monumentalsParlament\nLa pedregada deixa danys de fins el 100% en poma i pera a l'Urgell i també malmet camps de panís i cereal\nComparteix-ho 94 Tuit 0