El Govern grec aprova els pressuposts per a 2012 entre enfrontaments al carrer\n13 abril 2021 06:13\nEl primer ministre assegura que restauraran la credibilitat internacional del país\nEl primer ministre, assegut, espera la intervenció del titular de finances del seu executiu, en la sessió parlamentària d'avui.\nEl Govern de coalició grec, encapçalat pel primer ministre, Lucas Papademos, ha aconseguit els suports parlamentaris suficients per aprovar els pressupostos per a 2012 enmig d'enfrontaments entre manifestants i policies davant el Parlament grec.\nLa majoria dels parlamentaris dels dos principals partits polítics i els seus aliats d'extrema dreta han donat suport als pressupostos, una condició clau per desbloquejar els fons del segon paquet d'ajuda econòmica de la Unió Europea i el Fons Monetari Internacional (FMI), acordat l'octubre i amb un valor de 130.000 milions d'euros.\n«La implementació amb èxit d'aquests pressupostos restaurarà la credibilitat internacional del país i crearà les condicions necessàries per rescatar l'economia», ha dit Papademos davant el Parlament.\n«No ens podem permetre seguir lamentant-nos (...) els objectius són ambiciosos però accessibles», ha afegit.\nPer Delenda, fa mes de 9 anys\nAixò acabarà molt malament a Grècia. Ja és més important i transcendent la crisi social que la crisi econòmica i financera. Grècia s'empobreix a marxes forçades i estan duent el poble a la desesperació.


Esperançadora xifra de contagis per coronavirus a la Safor - Diari Serpis\nEsperançadora xifra de contagis per coronavirus a la Safor\n– La Safor registra aquest dimecres el menor nombre de contagis dels últims quinze dies\n– Fonts sanitàries locals han informat que el nombre de contagis del passat dimecres dia 9 ha sigut de 13. La xifra és baixa dels últims 15 dies.\nLa pandèmia dona un respir a la Safor, seria esperançador que es consolidarà aquesta baixada i fora el punt d’inflexió que necessita l’Ara de Salut de Gandia. Les dades anteriors han sigut molt contundents.\nA l’Hospital de Gandia es troben ingressats un total de 18 persones, 17 a la planta Covid i 1 a l’UCI.\nSituació de la pandèmia a la Comunitat Valenciana\nLa Comunitat Valenciana ha registrat des de l’última actualització 653 nous contagis de coronavirus confirmats per prova PCR, que situen la xifra total de positius en 29.946 persones. S’han donat 443 altes a pacients amb coronavirus, per la qual cosa el total de persones curades des de l’inici de la pandèmia se situa en 30.867.\nEls hospitals valencians tenen, actualment, 469 persones ingressades: 45 a la província de Castelló, amb 9 pacients en l’UCI; 152 a la província d’Alacant, 30 d’ells en l’UCI; i 272 a la província de València, 32 d’ells en l’UCI. D’aquesta forma, en aquests moments hi ha actius 6.399 casos, la qual cosa suposa un 16,49% del total de positius.\nD’altra banda, s’han registrat 4 defuncions per coronavirus des de l’última actualització, per la qual cosa el total de defuncions és de 1.547.El nombre total de proves dutes a terme per a la detecció del coronavirus ascendeix a 924.012, de les quals 779.273 han sigut a través de PCR i 144.739 mitjançant test ràpid.\nEn l’actualitat hi ha algun cas positiu en 55 residències de majors (4 a la província de Castelló, 17 a la província d’Alacant i 34 a la província de València), 9 centres de persones amb diversitat funcional (2 a la província de Castelló, 3 en la d’Alacant i 4 en la de València) i 5 centres de menors (1 a la província de Castelló, 3 a la província d’Alacant i 1 a la província de València).\n– Persones treballadores nous positius: 11\nActualment es troben sota vigilància activa de control sanitari 7 residències en la Comunitat Valenciana: 2 a la província d’Alacant i 5 a la província de València.\n· Torrevella: 3. Origen social\n· Torrevella: 5. Origen social\nArticle anteriorLa Madrilla denuncia el perill que suposa per a l’ecosistema de l’anguila l’assut d’En Carròs a Vilallonga\nArticle següentEl Control de Residus de la Construcció i la Demolició cada vegada més pròxim a Gandia


Sant Esteve de Menauri - Monestirs\nPossible cel·la de Sant Esteve de Menauri\nSant Esteve de Saurí / Sancti Vincenti et Sancti Stephani Savariense / Sabarsi\n(Sort, Pallars Sobirà)\nSant Esteve de Menauri\nAquesta església de Sant Esteve de Menauri segurament sigui la que figura en els antics documents amb el nom de Sant Esteve de Saurí, poble que és molt proper del lloc de Menauri. Es creu que cap el segle X en aquest lloc existia una cel·la monàstica, si s’admet aquest sentit en el terme de domus.\nDeixant de banda alguns esments dubtosos anteriors, el lloc de Sant Vicenç i Sant Esteve de Saurí figura com a beneficiari d’una donació efectuada pel comte Ramon II de Pallars, cap el 970. Podria tractar-se de dues esglésies diferents, una dedicada a Sant Vicenç i la segona a Sant Esteve, o bé un únic edifici amb dues advocacions. Un altre document del 981 tracta d’una venda on hi figuren separadament Sant Vicenç de Saurí i Sant Esteve.\nEl lloc de Menauri és a ponent del poble de Saurí. Des de Saurí cal agafar el camí que surt a ponent (indicat) i que va baixant fins el rierol, després puja per l'altre vessant fins un gran casal. L'església és en un lloc més baix, amagada entre la vegetació. S'hi va en cosa de mitja hora


Funcionament | Escola Torre Roja\n1. Reflexió prèvia als trets bàsics del projecte “Una organització diferent: l’escola com un tot, escola sense parets”\nEl punt de partida del nostre Projecte neix el 1996, en el moment en que un grup de mestres ens plantegemque a l’Escola estem formant persones, alumnes que hauran d’integrar-se a la societat, hem de pensar també quin tipus de societat tenim i tindrem, una societat canviant i, que no podem preveure fins a quin punt.\nCom serà la societat políticament? Europa serà un tot…?\nCom serà la societat econòmicament? Una moneda única?\nTreballarem a Bèlgica?\nTreballarem des de casa?\nCom serà la societat tecnològicament? La comunicació serà per cable?\nPodrem comprar i treballar des de casa?\nEns desplaçarem en transport públic?\nCom serà la sociabilitat? Si ara hi ha a Europa un 20% de racisme i xenofòbia entre el jovent, i es preveu un allau de violència entre la joventut…\nCom serà la relació societat-medi natural? Cada vegada tenim un medi natural més malmès. Com serà d’aquí 15 anys? i 220 anys?\nSi tenim en compte aquests valors socio-antropològics, quin tipus d’educació volem donar? Una educació que els doni estratègies, que els ensenyi a ser autònoms perquè es puguin adaptar fàcilment a una societat canviant.\nUna educació que els integri en el món exterior, que no els aïlli.\nUna educació funcional que l’alumne relacioni el que aprèn a la societat i que li serveixi, que li permeti aplicar els continguts a la seva vida quotidiana.\nUna educació que s’adeqüi cap a la sensibilitat envers la persones i la natura.\nPartint de la premissa que l’aprenentatge significatiu és el que fa un mateix i que el mestre només ajuda, hem de buscar un tipus d’organització en que sigui possible aquest tipus d’educació.\nAquestes reflexions les fèiem l’any 1996 en l’informe per a demanar ser un CERE (Centre Experimental de Règim Especial).\nL’Escola Torre Roja va ser CERE des del curs 1996 al 2003.\n1.1. Objectiu general\nÉs possible un tipus d’escola en la que els agrupaments comportin que els alumnes no visquin el fracàs escolar, que les relacions entre tota la comunitat educativa es flexibilitzin de tal manera que realment tot el que es fa a l’escola es converteixi en educació. I el més important, un model extrapolable a les escoles d’una o més línies de primària i també amb una possible adequació a l’estructura de secundària.\nAplicació de l’objectiu:\nEstudiant i avaluant la incidència que aquest funcionament pot tenir en la consecució dels objectius de conducta i en les actituds de mestres i alumnes.\nOferint una metodologia capaç de permetre el progrés individual de l’alumne o alumnes (escola inclusiva).\nDesenvolupant un sistema organitzatiu que faciliti la posta en pràctica d’aquesta metodologia.\n1.2. Objectius específics\nImplicar tots els membres de la comunitat educativa com si es tractés de la família.\nAconseguir un bon nivell d’aprenentatge afavorint la motivació precoç.\nAconseguir que els alumnes siguin capaços d’expressar les seves idees davant de qualsevol tipus de públic.\nAconseguir que el professorat conegui tos els alumnes com a element motivador en les seves relacions interpersonals.\nFer que l’alumne se senti tractat individualment com a persona que és i no pel que pot arribar a ser.\nFacilitar un tipus d’aprenentatge flexible que afavoreixi el progrés dels alumnes amb més dificultats i l’avanç dels alumnes amb més facilitats en l’aprenentatge.\nFomentar en l’alumne la responsabilitat del propi treball.\nApropar els continguts de treball de l’escola als interessos dels alumnes.\nElaborar una programació lineal i seqüenciada de cada àrea d’aprenentatge que s’adapti a la metodologia proposada.\nElaborar i aplicar proves d’avaluació del mètode.\nIntegrar la tecnologia en la metodologia com a eina aglutinadora de la tasca educativa.\nPreparar el professorat envers les necessitats puntuals que requereix el desenvolupament del projecte.\n2. L’estructura organitzativa de l’escola:\nPartim de la premissa d’aconseguir una escola inclusiva on es respectin els ritmes i nivells d’aprenentatge de cadascú, on els resultats acadèmics siguin òptims i tota la comunitat educativa ens hi sentim implicats.\nLa nostra organització té tres punts claus:\nEl Projecte Secció.Cada dia al matí, de 9 a 10:50, tota l’Escola està immersa en el projecte SECCIÓ ( agrupaments flexibles per treballar les àrees instrumentals). La Secció és el projecte estrella de l’Escola i la base del nostre funcionament i hi estem implicats tots els mestres de l’Escola, des de la directora fins la TEI. Els alumnes s’agrupen per ritmes d’aprenentatge.\nEl Projecte Assemblea per a donar important rellevància a l’oratòria amb assemblea de classe on tots fem una conferència fins a l’Assemblea també setmanal de l’escola on els alumnes de 6è ens deleiten amb una conferència, hi la predicció del temps\nEl Projecte Artístic per ajudar a desenvolupar la part més creativa inclou els tallers, l’espai d’experimentació científica, el teatre, la dansa i la música, l’Educació Física, la robòtica i la producció literària.\nTot aquest engranatge comporta que el mestre se senti mestre de l’Escola, de tota l’escola, tots els mestres coneixen tots els alumnes.\nEls alumnes són els protagonistes del seu aprenentatge.\nAnomenem secció a la dedicació d’una franja horària diària per a repassar i introduir conceptes i mecanismes de les instrumentals (matemàtiques i llengua)\nLa lectura com a mecanisme per agafar velocitat.\nLa lectura com a eina de comprensió.\nEl càlcul: estratègies.\nCom fem la secció?\nLa fa tota l’escola de P3 a 6è\nDurant els primers quinze dies de setembre és quan decidim els grups de secció que farem.\nS’agrupen els alumnes per nivell real d’aprenentatge i/o ritme de treball.\nEls alumnes podran anar canviant de grup depenent de l’adquisició de continguts i/o coneixements segons el ritme.\nTots els alumnes acabaran assolint els objectius mínims que els pertoca per curs, però ho faran a ritmes diferents.\nTractament de la diversitat a la secció:\nÉs una franja horària de 2 hores i quatre dies setmanals.\nCada alumne/a pot anar al seu ritme, tant de treball com d’aprenentatge.\nEl suport SEP i el suport a Educació Especial aconsegueixen tenir una gran franja horària molt àmplia, quedant desterrades les aules o suports d’Educació especial pròpiament dits.\nTots els mestres estem implicats. Suposa coordinació entre paral·lels i també amb els mestres d‘Ed. Especial\nLa secció ens aporta:\nTots els nens avancen si estan en un grup adequat al seu nivell.\nLa secció és un treball sistemàtic que ajuda a estructurar els esquemes de l’alumne.\nA la secció assegurem la base i això permet que a les altres assignatures, tant el mestre com l’alumne puguin gaudir fent matemàtiques, llengua o coneixement del medi i no cal que ens dediquem a l’ortografia, lectura o a repassar les operacions com a treball sistemàtic.\nL’assemblea(setmanalment tots els divendres)\nÉs la reunió setmanal de TOTS els/les alumnes i mestres de l’escola amb una doble finalitat:\nActua com a òrgan decisori dels acords que condicionen el funcionament dels alumnes en els diferents àmbits de l’Escola.\nActua com a nucli de comunicació interactiu (informacions diverses, conferències… )\nActua com a impulsor de l’expressió oral i l’oratòria en general.\nÉs un projecte que engloba molts d’altres i que té com a objectiu fomentar la part creativa dels nostres alumnes.\nEsmercem molts esforços en el text creatiu, els tallers d’art, dansa, música, fotografia, els projectes de classe, a l’Ed. Física o a l’expressió corporal, donant molta importància.\nAltres trets que ens caracteritzen:\nLa Ràdio Torre Roja:\nPortada per alumnes de 6è, és l’ànima de l’escola on cada dia ens enceta la jornada amb un bon dia, informacions i música i també felicita pel nostre aniversari.\nAmb una programació anual hi poden participar tots els alumnes o el seu grup classe.\nP3 a 5è: Cada curs escolar els/les alumnes es preparen una conferència i l’exposen a la seva aula davant els seus companys de classe (assemblea setmanal de classe)\n6è: El curs de 6è es prepara les conferències en grup, amb suport informàtic i l’exposa a l’Assemblea General. Els/les alumnes de 6è són també els encarregats de dirigir-la.\nA l’Assemblea hi tenen cabuda tot tipus d’actuacions, literàries, teatrals, música, dansa, tant si és iniciativa dels alumnes com del grup classe.\nEls/les alumnes d’un mateix curs, comparteixen espai i tutors responsables, que faciliten la coordinació i el treball en equip. Alhora, es disposa d’espais diferenciats, per a facilitar el treball dels grups reduïts.\nIntroduïm la llengua estrangera a P3, ja que les edats primerenques afavoreixen l’assoliment de l’ idioma.\nConeixement del Medi Natural i Social en Anglès a partir de P5 i fins a 6è.\nS’introdueixen els conceptes en aquesta llengua i es complementen amb l’experimentació en català.\nEntrem i sortim de l’Escola amb música. Cada any es tria un tema a treballar. Així, a més de marcar l’inici i el final de les classes, aprenem nous continguts de cultura general. El tema musical té a veure amb el projecte interdisciplinari que es treballa a tota l’escola.\nMuseu als passadissos\nTots els passadissos de l’escola estan plens de reproduccions de quadres de pintors reconeguts.\nIntroduïm els Escacs a Educació Infantil 5 anys, a 1r i a 2n. És un dels jocs més complets i que ajuda al desenvolupament maduratiu i intel·lectual dels infants. A partir de 2n es proposa com a activitat extraescolar.\nHem encetat l’espai Biblioteca a tots els cursos, amb servei de préstec per donar impuls a la lectura i un pla lector que engloba tota l’escola des de petites lectures als passadissos fins a sortides a la biblioteca del poble veí.\nJunt amb l’AMPA intentemfomentar activitats que donin continuïtat a la tasca docent.\nL’escola organitza i/o participa en un reguitzell d’activitats que vénen a complementar i enriquir les diferents àrees:\nConcert de Nadal (al poble)\nFira de Sta Llúcia (al poble)\nPastorets (a l’escola per a pares i alumnes)\nProjecte Euromania ( un treball que engloba 7 llengües romàniques alhora)\nProjecte “El Montseny”\nTrobada dansaire “Fem Dansa”\nSant Jordi ( paradetes i bescanvi de llibres al poble)\nOlimpíades (la festa esportiva amb els pares)\nPer poder anar adequant el nostre Projecte al dia a dia hem dotat totes les aules amb pissarres digitals, però no n’hi ha prou, ara el següent pas és acabar de dotar tots els espais amb pissarres digitals.\nHem convertit els passadissos de l’Escola en un Museu on es poden veure obres d’art (pintures), d’aquesta manera els alumnes les poden gaudir diàriament, hem de seguir incrementant el nostre “fons artístic”.\nHem aconseguit un espai destinat a un estudi radiofònic i un circuit tancat de televisió on es poden emetre programes en directe o en diferit i veure’ls a qualsevol aula de l’escola.\nHem dotat els passadissos de l’Escola d’espais agradables per a treballar o reflexionar en petit grups.\nTenim una aula d’informàtica dintre de la mateixa aula de Cicle Superior i això permet els alumnes poder realitzar consultes quan ho necessitin.\nAra ens estem dotant de tauletes digitals i volem mantenir i augmentar les infraestructures per a continuar amb el nostre projecte.\nI el següent pas és aconseguir una bona infraestructura per dotar la nostra Sala d’Actes (assemblea) amb un bon equip de megafonia per poder desenvolupar un dels nostres projectes estrella, L’ASSEMBLEA GENERAL.\nEl recurs més important és l’humà, i aquest és el que tenim assegurat, ja que el projecte ha estat pensat, estructurat, valorat i consensuat per tot el col·lectiu de mestres.\nEl punt de partida del Projecte va sortir de la necessitat d’extrapol·lar tots els avantatges que creiem que té una organització d’una escola unitària ( un sol mestre i tots els alumnes barrejats en una sola aula) a una escola de dues línies i en 4 casos triplicats, amb un important increment d’alumnes nous en diferents nivells. Aquest any s’han incorporat 3 alumnes amb la primària ja començada, tenim un nen invident…\nLa nostra organització engloba:\nAgrupaments d’alumnes i mestres totalment flexibles.\nFranges horàries totalment modelables i en diferents espais que siguin versàtils, a poder ser una perllongació de casa i de l’entorn que els envolta. Convertint els passadissos en museus, en un lloc de reflexió o els patis en una classe.\nEn definitiva fent de l’escola una organització singular per tal de reduir la desmotivació i atendre la diversitat.\nSi volíem aconseguir tot això era molt important la implicació de tot l’equip docent.\nAmb aquest projecte hem consolidat:\nUn tarannà diari d’agrupació d’alumnes diferent per a cada situació atenent sempre les necessitats i els ritmes d’aprenentatge.\nUna gran flexibilitat en les diferents assignatures que fa possible el desglossament o aglutinament de cada una d’elles .\nEn la tasca tutorial, la figura tradicional del tutor ha esdevingut la dels responsables de l’aula.\nEn el treball constant i diari, hem prioritzat l’autonomia de l’alumne, reforçant els aprenentatges instrumentals ja des de P3 (SECCIÓ)\nEn el treball de projectes/racons hem deixat que l’alumne aprengui a aprendre proposant metodologies diferents. a P3 P4 partint de projectes que treballen les emocions, a Cicle Inicial engegant els racons de les matemàtiques etc….\nReforçar la creativitat i l’oratòria de tots i cadascun dels nostres alumnes.\nHem consolidat un concepció d’escola com a funcionament global en el sentit més pur. Tots i cadascun, des del més petit fins el més gran, formem l’Escola: ens veiem cada dia, ens impliquem decidint, felicitant-nos, compartint i no distingint entre edats, nivells, sexe o raça.\nÉs la nostra escola i ens sentim feliços i felices de poder venir a treballar cada dia.


Paranoies RiKanna: Ore Monogatari!! (anime)\nManga i còmic\n¿Quieres ver el blog en castellano?\nOre Monogatari!! (anime)\nNou anime al blog!\nTítol: Ore monogatari!!\nSignificat del títol: La meva història\nExtensió: 24 capítols\nFormat original: manga\nAutor original: Kazune Kawahara\nAltres obres de l'autor/a: Koukou Debut, Sensei!\nT'agradarà si: t'agrada el shojo i no t'importen els alts nivells de sucre, els malentesos freqüents però que es solucionen sense drama, no t'importa que una sèrie caigui en ser episòdica i no avanci gaire.\nNi ho intentis si: no ets molt fan del shojo o del que tira més per una vessant cursi o mona, no t'agraden els personatges innocents.\nDes que era molt petit el Tsuyoshi Takeo ha estat rebutjat per totes les noies a les que s'ha declarat per la seva aparença que sol causar terror donant la casualitat que totes estaven enamorades del Sunagawa, el seu millor amic. Un dia al veure una noia sent assetjada al tren i salvar-la, el Takeo quedarà completament enamorat d'ella. És probable que per primera vegada una noia li correspongui o de nou s'haurà enamorat del Sunagawa?\nOre Monogatari!! i jo no acabem de portar-nos bé del tot. Coneixia la història ja pel poc que havia pogut de llegir del manga i a l'autora pel seu manga Koukou Debut (un manga shojo molt típic però que es pot llegir). En qualsevol cas la veritat és que la premissa d'Ore monogatari!! és potser quelcom que s'ha de valorar prou, tenim un protagonista masculí, que ja és estrany, i el millor de tot que escapa completament als cànons del noi guapo típic de shojo i és una cosa digna de menció. A més té un bon sentit de l'humor i la relació d'amistat entre el Suna i el Takeo no està gens malament. Però tot i així Ore Monogatari!! arriba un moment que cansa, que cau en fer capítols estructuralment molt semblants que arriben a ser un pel cursis pel meu gust a més de ser completament innocents (però en fi això és normal en el shojo).\nLa història comença, com ja he dit, molt bé. Costa de veure shojos que intentin trencar alguna cosa tan comú com el punt de vista femení i el noi guapo així que segueixo dient que només per això val la pena. A més d'això la història defuig el drama que podria fàcilment aprofitar-se i que en aquest cas no m'hagués importat. Dic això perquè el principi i de fet tota la sèrie està plena de malentesos que en un shojo estereotipat podrien haver donat capítols i capítols per resoldre. Per això potser la història comença elevant les teves expectatives amb un inici molt potent i a mesura que van passant els capítols va decaient, i en el meu cas fins i tot avorrint. Sobretot crec que l'anime a nivell de ritme és pitjor que el manga. O aquesta és la impressió que m'ha donat en els primers capítols, sóc l'única que li va semblar que repetien mil vegades la història dels dos ogres i que semblaven voler allargar al màxim els primers capítol?\nTot i així com dic després que la parella s'estableix les coses comencen a ser cada vegada més repetitives i només et mostren una i altra vegada com de bonic és l'amor o coses així. Però en l'anime hi ha capítols que se surten de la tònica habitual i quan incorpora personatges externs a la parella, sigui ja el Sunna o els múltiples secundaris que apareixen es torna més interessant. Les històries secundàries, encara que siguin poc desenvolupades creen una bona dinàmica entre personatges, perquè mentre t'expliquen una història diferent els protagonistes segueixen estant allà i no es fan tan pesats com quan són els que fan l'acció.\nMenció especial al final, òbviament és obert perquè el manga segueix publicant però he de dir que l'última part centrada en cert conflicte, de nou, propi de shojo, m'ha agradat bastant per com dóna a conèixer una mica més de les inseguretats del Takeo però sobretot, encara que això pugui semblar estrany, perquè demostra que no cal que ens plantin el típic "ets meva" "no vull que ningú et miri" per solucionar situacions d'aquest estil. De veritat que en aquest aspecte és un exemple a seguir, la gelosia és una cosa que té sentit que estigui en un manga on la base és una relació romàntica, però no crec que calgui recórrer a aquestes horribles i abundants declaracions de possessió que es troben en aquest tipus d'històries. Per això volia destacar aquests episodis.\nEl dibuix en general, la veu de la Yamato i tot sembla que vulguin endolcir encara més tot l'ambient. I la veritat és que potser aquest sigui un dels punts que menys m'ha agradat de l'anime en general, que tot té una estètica que va cap allò adorable. A més comento el de la veu de la Yamato perquè en ocasions se'm feia una mica insuportable, potser només sigui jo, però de veritat que té una veu molt edulcorada (si és que això es pot fer servir per descriure una veu), fins i tot per estàndards de anime (o potser sóc jo i la meva percepció). La veu del Takeo per com n'és d'exagerada, que en una altra direcció molt diferent, ajuda molt a donar comicitat a l'anime. A més dels seus famosos i redundants Suki da!\nEn qualsevol cas a part d'això la música en general també és tirant a agradable. He de dir que tant l'opening com sobretot l'ending. A més hi ha certs temes recurrents instrumentals que acompanyen força bé i us els deixo per aquí un i l'ending.\nAmb els personatges tinc sentiments contradictoris encara que en general estan bé. El Takeo és potser el que més destaca per trencar convencions de shojo, per ser el ximple adorable i que per això arriba a nivells d'innocència o estupidesa que tela (vegeu certa escena en què pensa que és un insecte quan en realitat és una altra cosa...). Però la veritat és que tot i que és un bon personatge, que dóna moments molt còmics es pot fer pesat quan la sèrie s'estanca i no avança a part de per mostrar-nos una mena de "què bonic és l'amor". La Yamato en canvi encara es complementi bé amb l'estupidesa del Takeo i la relació que s'estableixi entre el trio protagonista estigui bé, lamentablement té una personalitat gairebé nul·la, vull dir és gairebé un estereotip de noia mona, sense més, tot en ella és innocent i adorable, sense més. I encara que m'hagués caigut millor un altre tipus de protagonista tot i així crec que no hagués funcionat tan bé perquè perdria la gràcia del contrapunt que dóna als estúpids enamorats el personatge del Suna. Suna és potser el més aconseguit dels tres per ser el que converteix aquest shojo en alguna cosa bastant difertente. És gairebé una llei no escrita que un shojo tinguin un paper més rellevant o una parella o un grup d'amics, però quan hi ha només tres personatges sempre acaba sent triangle amorós, i que en aquest cas es pugui fer simplement com un amic de la parella és una cosa que dóna una alenada d'aire a fresc a tot el shojo de triangles amorosos. A més de la seva relació tan especial amb el Takeo (i no, abans que ho pregunteu, no els faig parella en la meva ment, estic segur que molta gent ho fa, però jo no) que gairebé és més rellevant que la que té amb la Yamato. També he de dir que les ganes de que s'aparelli al Suna amb algú és gairebé el punt que causa més curiositat i que et fa seguir amb la sèrie. Encara que el més probable és que no se l'aparelli, a més que s'hauria de fer molt bé perquè resultés creïble i potser trauria una mica l'essència del personatge.\nDe secundaris potser la germana del Suna em va deixar encuriosida i m'agradaria saber més d'ella, però en general, com deia abans, serveix per mantenir l'interès de la sèrie que de vegades decau una mica.\nResumint, és un anime amb alts i baixos, que cau en la repetició i en una exageració d'una parella embafadora, però tot i així ve d'un concepte que pretén trencar d'alguna manera amb alguns estereotips del shojo (la qual cosa sempre és bona) i quan té moments còmics arriba a ser bastant graciosa. En fi, suposo que fins i tot amb els seus moments més baios és una història agradable (que per a mi funciona millor en manga) i que els fans del shojo que no s'espantin per altes dosis de sucre l'han de veure.\nEl millor: concepte, humor, interacció entre els tres principals.\nEl pitjor: quan se centra en la parella principal cansa, l'argument cau en la repetició o al no avançar, de vegades és molt cursi.\nFins aquí el meu avorriment.\nPublicado por RiKanna en 9:23\nEtiquetas: anime, opinió, oremonogatari\nhimeko hime 24 de octubre de 2015, 10:20\nJo vaig deixar aquest anime al segon capitul, no em va agradar gaire\nRiKanna 24 de octubre de 2015, 13:22\nUna llàstima que no t'agradés gaire, però ja se sap a cadascú. Jo segueixo amb sentiments contradictoris.\nGràcies per passar-te :)\nYurika 24 de octubre de 2015, 10:21\naquest anime em va encantar, te una historia molt maca, una animacio molt bona i encara que hi ha topics els va trencant\nRiKanna 24 de octubre de 2015, 13:25\nM'alegro que t'hagi agradat, i és cert que en part trenca tòpics però alhora cau una mica en ells. En qualsevol cas té les seves coses bones.\nGràcies per comentar :)\nPer qualsevol cosa, t'avorreixes, vols col·laborar o simplement tens ganes de dir hola:\nDesafiament 1001 pel·lícules 16/1039\nDesafiament 1001 llibres 56/1219\nsolaris. stanislawlem (1)\ny ahora a estudiar (1)\nEl rei Lear, William Shakespeare (llibre)\nEl despertar, Kate Chopin (llibre)\nA través del sexo Libro II, Nayra Ginory (llibre)\nShimoneta to iu gainen ga Sonzai shinai taikutsu n...\nAssaigs, Michel Montaigne (llibre)\nGyakuten Kenj – Turnabout Prosecutor (Miles Edgewo...\nShoujo Kakumei Utena (anime)\nPersèpolis, Marjane (novel·la gràfica)\nMmm una chica aburrida que se dedica a ver anime a leer libros y visual novel y a escribir.. entre otras cosas como.. ¿respirar?\nTema Etéreo. Imágenes del tema: johnwoodcock. Con la tecnología de Blogger.


Inici > A punt per un bon 'rentat' verd?\n"Nosaltres, els líders del G20 farem servir cada centau que no tenim per salvar el capitalisme de les seves contradiccions i per tornar l'economia mundial al seu camí habitual de creixement insostenible. De fet, ja ens hem gastat milions i milions de dòlars dels vostres diners per 'sanejar' els bancs de manera que aquests puguin tornar a les seves funcions d'esprémer els pobres i posar al límit els sistemes naturals del planeta. I ara ens proposem invertir molts més milions en el mateix. Com a càstig exemplar per la seva feina solvent en promoure crisis arreu, continuarem servint més milions al fons monetari internacional i al Banc mundial. Aquestes accions constitueixen una mobilització de recursos sense precedents per donar suport al cicle del diner. Ah!, i quasi ens n'oblidem: hem de fer alguna cosa amb el medi ambient. Però no tenim un pla definit, encara. Això sí, prometem pensar-hi, ens hi posarem sobre la marxa". D'aquesta irònica manera comença l'articulista de referència del Guardian Georges Monibot el seu article "G20 forgets the environment" , el G20 s'oblida del medi ambient. La crònica de Monibot és molt àcida, però apunta algunes realitats que més enllà d'aquesta ironia sagnant tenen una necessària lucidesa.\nI de maquillatge va una altra de les seccions de capçalera del rotatiu britànic: el Greenwash de Fred Pearce. L'espai en el que aquest periodista es dedica a denunciar les empreses que 'maquillen' amb màrqueting i publicitat pràctiques dubtoses ambientalment. És el torn d'Ikea, en el seu article de principis d'abril . Pearce es fixa en una iniciativa de 'carsharing' per accedir als supermercats del moble i la 'redecoració de vides' i en dubta l'eficàcia. Al capdavall, denuncia l'anglès, l'empresa sueca continua sense oferir una informació adequada i fiable dels materials dels seus mobles, però en canvi inverteix en diverses campanyes de publicitat i fa apropaments a grans oenegés verdes, com WWF. Ai... un tema delicat, senyor Pearce. L'article és incòmode, necessàriament incòmode. Planteja, des de dins, dubtes molt entenimentats no sobre les pràctiques de 'rentat verd', ja prou conegudes i documentades, sinó sobre la complicitat que aquestes pràctiques tenen, cada vegada més, en el món de l'activisme ambiental.\nURL d'origen: https://www.sostenible.cat/opinio/a-punt-per-un-bon-rentat-verd


by Linee Jutrakul\nWelcome to iWowWe (Japanese)\nAVUI ÉS NOTÍCIA Pàgina 3DILLUNS, 15 D’OCTUBRE DEL 2012 / NÚM. 2.166 / ANY 9 Els cònsols conﬁen en el diàleg amb el Govern per assolir un acord sobre l’IGI ANDORRA Pàgines 6 i 7 “Com a país madur havíem d’endreçar el sistema sanitari” ANDORRA Pàgina 8 El president del Consell Assessor de Sa- portarà el nou Model Andorrà d’Atenció lut i Benestar, Lluís Burgués, incideix en Sanitària (MAAS), que crea la ﬁgura del Andorra contacta Bèlgica i la importància de posar ordre al sistema professional referent però manté la lliure Suïssa per establir convenis per sanitari i exposa els canvis que com- elecció de prestador. evitar la doble imposició ANDORRA Pàgina 9 Tati Masià El PS de la capital denuncia que el Comú paga els favors polítics amb contractacions ANDORRA Pàgina 11 Els comerciants, satisfets amb la Massana Shopping Weekend, que tornarà a la primavera PIRINEUS Pàgina 12 Òscar Ordeig ocuparà el segon lloc en la llista del PSC per la demarcació de Lleida CULTURA Pàgina 14 El Museu del Còmic exposa els originals de ‘1968: Un año de rombos’ de Juan Álvarez ESPORTS Pàgina 16 ESPORTS Pàgina 17 Ludo i Gabi Riera entren a la llista per al matx contra Estònia El ciclista Yann Fernández s’adjudica, en categoria elit, el Campionat de Catalunya Yann Fernández guanya i en surten Sebas i Moreno i dels Països Catalans, que s’ha disputat a Arinsal. en elit a ArinsalWWW.BONDIA.AD / TEL. 808 888 / FAX 828 888\n2 D’INTERÈS DILLUNS, 15 D’OCTUBRE DEL 2012 EL TEMPS meteo@bondia.ad Primer fred notable Febles nevades al nord 08.07 h 19.11 h CALLAUETA 18. La tardor, amb els seus alts i baixos, ens va ense- -1/8 ANDORRA LA VELLA nyant a poc a poc els canvis, que ja es fan notar TEL.: 818 180 (botiga) 0/10 en els arbres i en general a la natura. Les tem- -1/9 395 914 (vendes major) peratures van baixant a poc a poc o de sobte, Distribuïdors 2/11 2/11 -3/4 com ha passat les últimes hores. El front ens ha Lluna nova dels vins de 3/12 deixat neu als cims i ﬁns i tot més avall, i enca- 4/13 Bodegas ra ﬁns al migdia pot deixar alguna volva a cotes Iniesta-Lujan de ﬁns a 1.400 metres. A poc a poc, però, el cel al Principat 5/14 s’anirà aclarint i anirà deixant el cel ras a la cara d’Andorra 1/11 sud pirinenca i mig núvol a la resta. El vent del 6/15 nord-oest serà moderat, amb ràfegues de 40-50 quilòmetres per hora, i les temperatures seran dimecres baixes, especialment a l’alta muntanya, on ﬁns dimarts i tot poden ser negatives gran part del dia. Que tinguin un BONDIA. VENDA AL MAJOR I AL DETALL DEGUSTACIONS RESTAURANT TIC-TAPA UN ESPAI CADA VEGADA MÉS... Fem ...MÉS AGRADABLE Aniversaris, comunions Comiat de solters/es Menú Diari Sopars d’empresa, etc. Menú Carta Tenim saló privat Menú del Xef Menjar per emportar-se Menú de Tapes Escaldes-Engordany Menú Mariscada Tel:+376 813 969 CUINA PERMANENT oberta de les 12.00 a les 2.30 h restaurantictapa@gmail.com Tic Tapa Rest.\nDilluns, 15 d’octubre del 2012 3 finances comunalsEls cònsols confien en el diàleg amb elGovern per assolir un acord sobre l’IGIFerrer recorda que mentre no es modifiqui el marc competencial cal respectar la Constitució tati masià m. s. c. Andorra la Vella Quant al debat sobre les com- petències i transferències, va re-Després que els comuns rebessin cordar que s’ha començat a trac-l’estudi encarregat al catedrà- tar als comuns i va afegir que éstic Luis Alonso sobre l’impacte una qüestió que “cal afrontar deque té la llei de l’impost gene- forma decidida en un moment oral indirecte (IGI) en l’impost altre”. El cònsol d’Encamp creude transmissions patrimonials que “no és fàcil el consens [en(ITP), els cònsols s’han mostrat aquesta qüestió] en un momentprudents a l’hora de valorar les delicat com l’actual”, però vadiferents solucions recollides en recordar que quan es va fer lal’informe. En tot cas, els man- llei de competències el contextdataris consultats destaquen la també era complicat. Per aquestvoluntat de consens i confien ar- motiu va concloure que situaci-ribar a un acord amb el Govern ons com aquestes “obliguen aque ofereixi una sortida a la buscar consensos”.minva d’ingressos que suposarà Des d’Escaldes, la cònsol ma-l’aplicació de l’IGI. jor, Trini Marín, va indicar que La cònsol major d’Andorra la “és evident que el Comú deixa-Vella, Rosa Ferrer, va subratllar rà de rebre una font de finança-que el treball l’ha elaborat un Els cònsols en una de les últimes reunions mensuals. ment considerable que d’algunacatedràtic de la Universitat de manera s’ha de compensar”. PerBarcelona i que, per tant, es trac- aquest motiu creu que cal plan-ta d’un estudi molt rigorós. Així L’informe encarregat pels comuns conclou que és tejar amb el Govern l’impactemateix, va recordar que l’infor- d’aquest nou marc per buscarme conclou que la reducció dels inconstitucional l’efecte de la llei de l’IGI sobre l’ITP l’equilibri necessari per mini-ingressos per ITP que les cor- mitzar l’efecte en el finançamentporacions patiran conculca la L’informe encarregat pels comuns conclou que la que avui és un tribut compartit, passi a ser només dels comuns. Per altra banda,Constitució. Per aquest motiu, Llei de l’IGI, pel fet de modificar la llei de l’ITP, comunal. Una altra possibilitat és establir sub- Marín també va deixar clar queFerrer va deixar clar que men- “contradiu” el que es disposa a la Constitució i vencions directes i incondicionades als comuns. el desplegament del nou marctre no s’hagi aconseguit la mo- a la Llei de competències, en la mesura que “re- Aquesta opció requereix tenir un coneixement fiscal requereix d’una visió naci-dificació del marc competencial dueix la capacitat financera i minva la suficiència aproximat de la pèrdua que suposa la reducció de onal i en cap cas parroquialista.cal respectar el que diu la Carta financera de què han de disposar els comuns per l’àmbit de subjecció de l’ITP. També es proposa El cònsol de la Massana, Da-Magna. desenvolupar les funcions que la Constitució els compensar els comuns permetent-los participar vid Baró, va puntualitzar que En aquest sentit, la cònsol de encomana”. Per aquest motiu, es demana que es en la recaptació que generin d’IGI les transmissi- el que caldria és impulsar unala capital va recordar que “en un prevegin mecanismes dirigits a pal·liar la pèrdua ons immobiliàries que deixen de tributar per l’ITP. anàlisi més global, ja que l’ITPEstat de dret tots estem sotme- d’ingressos. L’estudi n’exposa cinc. Finalment, es proposa mantenir la transmissió només és un dels elements quesos a les lleis”. Així va contestar La primera solució és incrementar el tipus de immobiliària subjecta als dos tributs, de manera configuren el mapa general. Aixíel ministre de Finances, Jordi gravamen de l’ITP que perceben els comuns, que el que es pagués de l’ITP, a un tipus superior mateix, va indicar que, en funcióCinca, que va indicar que més amb la possibilitat de compensar-ho rebaixant a l’actual per a les arques comunals, es pogués de les transmissions patrimoni-enllà del debat sobre aquests dos el de l’Estat. En segon lloc, es proposa que l’ITP, descomptar de la quota de l’IGI. als dels anys vinents, pot ser queimpostos cal impulsar una refle- es deixi d’ingressar impostos oxió més aprofundida i centrar-se pot ser que no, ja que les trans-en les competències i transferèn- xa clar que les transferències de tat que s’apunta amb la llei de la mateixa voluntat expressada ferències seran superiors.cies comunals, i en aquest sentit l’Estat i els impostos (en què es l’IGI o els comuns hauran d’ac- des de l’executiu. Mas va dir es- La cònsol major de Sant Ju-va recordar que l’increment que troba l’ITP) són dues coses se- tuar, almenys el Comú d’An tar a l’espera de disposar de més lià de Lòria, Montserrat Gil, vaviuen en aquests moments les parades. Així mateix, va afirmar dorra la Vella”. Amb tot, Ferrer dades sobre l’efecte que tindrà exposar que no s’ha descartattransferències ha d’estar en con- que una altra cosa és que en el es va mostrar optimista respecte en les finances el nou impost i plantejar una qüestió d’inconsti-sonància amb les competències debat amb l’executiu les com- a la negociació amb el Govern va reiterar el neguit perquè la tucionalitat, però es va mostrarde les corporacions. petències es modifiquin. Això, i va indicar que confia a trobar llei de l’IGI modifica l’ITP “i partidària d’arribar a acords Ferrer va indicar que primer però, ha de ser fruit d’unes al- una solució. afecta molt directament les fi- amb el Govern. Gil va reconèi-cal asseure’s a negociar amb el tres converses, de les quals els En el mateix sentit es va mos- nances dels comuns”. Quant a xer que, donada la situació eco-Govern perquè els comuns no comuns i l’Estat encara no han trar el cònsol major d’Encamp, les sortides, des de la corporació nòmica actual, aquest canvi elsperdin ingressos (a l’estudi s’ex- començat ni a tractar. Per aquest Jordi Mas, que confia trobar les d’Encamp no s’ha valorat quina afecta poc. En tot cas, apostaposen diverses solucions) i va motiu va exposar que “o es resol solucions a través del consens, de les que s’apunten en l’infor- perquè l’ITP passi a ser un tributreiterar que la Constitució dei- la minva o la inconstitucionali- i en aquest sentit va recordar me és la més idònia. exclusivament comunal.\n4 OPINIÓ DILLUNS, 15 D’OCTUBRE DEL 2012 EDITORIAL ENQUESTA DE LA SETMANA ¿Considera lògica la moratòria per a laUn debat necessari cotització dels treballadors per compte propi?La qüestió de l’impacte que suposa per als co- per començar a abordar la qüestió i, per tant, Envia un SMS al 789 amb la tevamuns la implantació de l’impost general indi- poder-la tancar ja de manera deﬁnitiva. I és querecte respecte al que percebien ﬁns ara en con- especialment la qüestió de les competències és resposta ENQ SI o bé ENQ NOcepte d’impost de transmissions patrimonials un tema cabdal ja que caldria deixar clar, d’una Cada dimarts el resultat de l’enquesta es publicaràha tornat a posar sobre la taula el debat sobre vegada per totes, a qui li correspon fer què i amb en aquest espai i entre els participants se sortejaranles competències i les transferències comunals. quins recursos. I és que el beneﬁci ha de ser per tres lots de productesUn tema que, a més a més, també és d’actuali- als ciutadans, ja que d’aquesta manera es po- per al bany.tat ja que el titular de Finances, Jordi Cinca, ha dran millorar els serveis que puguin rebre. Jadestacat l’important percentatge que percebran que l’executiu ha posat sobre la taula la necessi-de més respecte de l’any passat les corporacions tat d’aquest debat i que és una prioritat, ara calen concepte de transferències. Des de l’executiu que tots s’asseguin a la taula amb la intenció des’ha posat en relleu que aquest debat és una de negociar i de tancar, deﬁnitivament,les seves prioritats, però des que es va comu- la qüestió de les transferències i, es-nicar no ha transcendit que s’hagi fet cap pas pecialment, les competències. DES DE SHERWOOD Perduts als cimsJORSI SERRET I ESTOPÀEls setze supervivents de la tragèdia de 140 els descendents dels que vàrem nyspreable inclinació d’abusar d’una opaca quotidianitat estiguem envoltatsdels Andes, l’accident que el 13 d’oc- sortir vius de les muntanyes.” Un par- situació de privilegi, però possible- de persones excepcionals i de somerestubre de 1972 va deixar desemparats a tit de rugbi entre xilens i uruguaians ment aquella avidesa ja existia prèvia- rates menyspreables sense que les pu-les muntanyes durant 72 dies un equip –en què participaran els septuagenaris ment. En no haver-hi canals que la de- guem copsar en tota la seva dimensió,de rugbi uruguaià, commemoraran el supervivents– serà una de les activitats senvolupessin es feia difícil intuir-ne la ja que no es donen les circumstàncies40è aniversari del sinistre amb un ho- més destacades dels actes commemo- presència. Tres quarts del mateix amb per percebre-les amb claredat. Aquellmenatge constant a l’amor i a la vida ratius. els vincles personals. No és que l’altre que no parla gaire amb nosaltres i no esen memòria del seus amics morts. En tingui el poder de convertir un tipus mostra especialment simpàtic potser ésuna conferència de premsa, nou dels Podem mirar d’aproximar-nos al do- en un perfecte imbècil, ja hi havia una llançaria al buit per evitar que caigués-supervivents van explicar la seva in- lor i l’angoixa d’aquells joves perduts imbecil·litat latent en ell o ella, que sols sim en un penya-segat, i aquell que enstenció de recordar l’aniversari dels fets al cor de les muntanyes, però tan sols necessitava un petit cop de vent per adula potser no dubtaria ni un instanti deixaren constància del profund res- serà un miratge, una elucubració be- mostrar el que amagava la sorra. a deixar-nos venuts a la nostra sort.pecte, amor i presència que els susci- nintencionada que sempre es quedaràten els vint-i-nou amics desapareguts curta. No obstant, em temo que la pre- Crec que la tragèdia dels Andes La nostra societat és un escenari per-dels quals es van haver d’alimentar per gunta és quasi inevitable: ¿com reac- no va forjar herois, ni va transferir en fecte per a la impostura i la farsa, perno morir-se de gana. Nando Parrado i cionaria un mateix si es trobés enmig els supervivents coratge, generositat, semblar qui no som, per pensar el queRoberto Canessa –que varen caminar d’una situació tan difícil? És ben cert sacriﬁci i solidaritat. Altres persones es diu i no dir el que es pensa. Arran-durant deu dies a través de les mun- que a la vida hi ha cruïlles que poden en les mateixes circumstàncies pot- gem la nostra façana amb convencionstanyes per trobar ajut– assenyalaven: suposar una reformulació de la identi- ser haurien mort irremissiblement. que no aixequin sospites ni ens estig-“La història del nostre triomf sobre tat. Hi ha la creença generalitzada que Aquells joves ja eren unes persones ex- matitzin. En alguns casos és bo quel’adversitat va deixar un gran llegat, les incidències externes tenen un efecte cepcionals –sense consciència de ser- sigui així. L’educació i la cortesia aixe-a més d’una enorme lliçó vital, fet pel determinant en l’individu. S’acostuma ho– que varen veure magniﬁcades les quen dics de contenció necessaris per-qual ens veiem en l’obligació de mos- a dir que el poder corromp, que tard seves qualitats en haver d’enfrontar-se què la convivència sigui possible, pertrar un immens agraïment a la mobilit- o d’hora pot malbaratar els valors a un destí tràgic. Aristòtil deia que el establir un territori neutre on s’exclo-zació del poble xilè, que va fer possible d’aquell que l’exerceix. La inﬂuència caràcter és el resultat de la conducta. guin les intrusions pernicioses i desa-el nostre rescat.” dels altres i els vincles que es formen És a dir, si hom fa coses bones acabarà consellables. Dir “bon dia” encara que entre les persones també se sospesa convertint-se en algú bo. Estic bastant el dia no sigui gens bo és el que sosté Un emocionat José Luis Inciarte com un factor de pes a l’hora de pro- d’acord amb les seves paraules, és un una civilització. No és una bona opció–un altre dels supervivents– va incidir: vocar inﬂexions dràstiques: “Abans no patró vital desitjable i no gaire fàcil de disfressar-nos per assistir al ball dels“Totes aquestes activitats subratllen el era així, aquella dona l’ha canviat” o mantenir, tot sigui dit. dies sense perdre de vista el rellotge,fet que ja fa 40 anys de tot allò, la tragè- “No la reconec. Des que va amb aque- sabent que si hom no es treu la màsca-dia va quedar enrere i es va convertir lla gent és una altra persona”. Aquells joves varen fer un sacriﬁci ra a temps corre el perill que se li quedien un miracle en poder sobreviure-hi excepcional i esdevingueren persones enganxada al rostre. Perquè potser unsetze persones. Gràcies a la compren- Sóc dels que pensen que en realitat excepcionals, però segurament hi ha- dia qualsevol, en un lloc qualsevol, enssió i l’escalf de la gent, que varen en- la incidència dels factors externs té un via indicis subtils en la seva personali- trobarem perduts als cims escarpatstendre el tràngol que va suposar per a gran valor, no per la seva qualitat de tat, actituds i decisions –molt abans de dels Andes que ens assetgen l’ànima.nosaltres prendre decisions tan dures transformació, sinó per la seva facultat la fatídica data– que contenien la llavor Amb el cor ple de neu, angoixa i fred.com la de menjar carn humana, vàrem de fer visible allò que romania endor- de la força que els va mantenir dem- Amb la terrible o alliberadora perspec-poder reintegrar-nos a la societat i re- miscat. El poder fa aﬂorar d’una forma peus. No és agosarat contemplar la tiva d’esbrinar ineludiblement qui di-fer les nostres vides. Avui dia som més més evident i recognoscible la me- possibilitat que en la nostra anodina i monis som.El diari no es responsabilitza de les opinions expressades pels col.laboradors de la secció de Tribuna. L’opinió del BONDIA es reﬂecteix en el seu editorial.Perquè les vostres cartes al director o les vostres opinions puguin ser publicades, cal que ens faciliteu les vostres dades: nom i cognoms, passaport, telèfon i parròquia de residència. Dipòsit Legal AND. 114-2004DIRECTORI LA VEU DEL POBLE S. A. PRESIDENT Carles Naudi d’Areny-Plandolit SECRETARI Ferran Naudi d’Areny-Plandolit GERENT Thomas Kampfraat BONDIA DIRECTOR Marc Segalés CAP DE REDACCIÓ Marta Fernández REDACCIÓ Joan Josep Blasco, Mireia Suero, Esther Jover, Julià Rodríguez CORRECCIÓ M. Àngels Sala MAQUETACIÓ Lídia Jo, Cecilia Cogliati FOTOGRAFIA Tatiana Masià, Iñaki Rubio, COMERCIAL I ADMINISTRACIÓ Ricard Vallès, Isabel Diaz, Joan Nogueira, Meritxell Villanueva, Virginia Yáñez DISTRIBUCIÓ Premsa distribució TRANSPORT Trans Integral Seu SL. Carrer Maria Pla, 28, 1a planta. Andorra la Vella .Telèfon: 808 888 Fax: 828 888 Adreça electrònica: bondia@bondia.ad Web:www.bondia.ad\nDilluns, 15 d’octubre del 2012 publicitat 5 828 138 868 585 359 817 Bufet lliure 10,90 € Caps de setmana i fest 11,90 € de diumenge a dijous, tancat a la nit ius\n6 Dilluns, 15 d’octubre del 2012 lluís burgués, president del consell assessor de salut i benestar“El pas que havíem de fer com a paísmadur és endreçar el sistema sanitari”L’executiu treballa en la reforma del sistema sanitari i un dels pilars serà el portarà canvis però es mantindrà la lliure elecció de prestador. S’estableix unanou Model Andorrà d’Atenció Sanitària (MAAS). Tal com explica el president cartera de serveis amb els actes que es pagaran, es crea la figura del profes-del Consell Assessor de Salut i Benestar, Lluís Burgués, aquest model com- sional referent i la forma de copagament no serà fixa, entre altres. tati masià m. f. Andorra la Vella tota la informació del pacient, per evitar duplicitats i tenir un¿Quin és l’estat actual del siste- control del sistema més adient. Ama sanitari? més, el ciutadà podrà consultar El nostre sistema sanitari no aquesta carpeta des d’on vulgui.ha estat mai planificat a llarg ter- El sisè canvi serà que la formamini. És conseqüència d’una sè- de copagament no serà fixa nirie d’organismes que s’han anat automàtica, sinó variable en fun-desenvolupant perquè eren ne- ció de les patologies, del gruixcessaris, però no hi ha hagut mai de la població i d’utilització deluna coordinació entre ells amb la model. De manera que si la per-idea de servei a la població o sos- sona decideix anar directamenttenibilitat que ha de tenir qualse- a l’especialista o fer segonesvol sistema sanitari. consultes sense seguir el proce- Es van donar serveis, una diment, el copagament serà mésmica en funció de l’arribada elevat que si utilitza una xarxa jadels professionals o de les per- establerta.cepcions molt subjectives deles necessitats del país. Ara ens ¿Què implicarà tot això?trobem que el sector és finançat En primer lloc, modificacionsd’alguna manera totalment pels legislatives perquè la Llei de ladiners públics. I, a més, tampoc CASS i la del Servei Andorràaconsegueix un control de qua- d’Atenció Sanitària (SAAS) hau-litat de les prestacions que es ran de canviar per adaptar-s’hi.donen ni de l’adequació del que També s’hauran de fer canvisestàs pagant amb diners públics. organitzatius dels professionals, La CASS, durant l’últim any, perquè els dels diferents nivellsha pagat a 2.900 proveïdors de “Volem que quan “Per a l’usuari que ara “Un dels canvis és hauran de coordinar-se i els delserveis sanitaris per a una pobla- escullis un prestador utilitza el sistema que la forma de mateix nivell, també, per har-ció de 60.000 habitants, i això és monitzar els tractaments. Tambémolt difícil de gestionar. El pas es garanteixi que amb sentit comú copagament no serà caldrà un canvi en determinadesque havíem de fer com a país sigui de qualitat” no canviarà res” fixa ni automàtica” estructures sanitàries, com elmadur és endreçar el sector sa- SAAS, que n’haurà de tenir unesnitari, sobretot el que ha de tenir per a cada nivell.accés al finançament públic. ¿Què és el que aportarà aquest dret a cobertura sanitària, de cer, la patologia molt complexa Això no vol dir ni tancar por- nou Model Andorrà d’Atenció quina forma s’han de fer i quins que requereix un equip assisten- ¿Per a l’usuari, quins canvistes ni adoptar mesures radicals, Sanitària (MAAS)? professionals o institucions de cial molt especialitzat. comportarà el nou model?sinó veure, amb la informació Un canvi molt significatiu és dins i fora del país estan capaci- El quart canvi serà que, enca- Per a l’usuari que ara utilitzaque tenim, quina assistència que tota l’activitat assistencial tades per fer-ho. ra que pots escollir prestador de el sistema amb sentit comú noprestem i què és el que desitja- que no s’hagi fet amb el mo- El tercer canvi serà que s’or- serveis, un cop l’has escollit es- canviarà res perquè el que pro-ríem, i hem de tenir els instru- del no serà reemborsada per la ganitzarà l’activitat assistenci- tableixes una relació de fidelitza- posem és reglamentar el que ésments necessaris perquè ho pu- CASS. Aquest és un canvi signi- al per nivells de complexitat: ció i a l’inrevés: són els famosos de sentit comú, que és que quanguem anar fent progressivament ficatiu, perquè fins ara la CASS primer, segon i tercer nivell. El professionals referents. Tindràs tens un problema comú vagis ali mantenint les coordenades del pagava qualsevol acte assistenci- primer seran les coses menys un professional referent en el professional del primer nivell isistema: que puguis tenir lliure al i ara només es pagaran aquells complexes, més freqüents i que primer i també en el segon nivell quan tens una cosa més compli-elecció del prestador, ja que això que estiguin desenvolupats dins requereixen una atenció de i potser en el primer tindràs dife- cada, al del segon.permet establir una relació de el model. més proximitat: les urgències o rents professionals referents. Sí que hi haurà canvis per alconfiança entre el professional i El segon punt important serà l’atenció primària, per exemple, El cinquè canvi és que s’esta- que en diem el nòmada del siste-el ciutadà. Volem que quan es- que el Govern dirà a la CASS o la pediatria i la ginecologia de bleix una recopilació de la infor- ma, aquella persona, jove, sana,cullis un prestador el Govern ga- quins actes ha de pagar, és a dir, control. El segon nivell són les mació mèdica de cada ciutadà: la que té problemes de salut pun-ranteixi que sigui d’una qualitat s’establirà el que se’n diu una patologies més específiques que carpeta sanitària personal, que tualment i que utilitza el sistemadeterminada i que seguirà les re- cartera de serveis, que establirà requereixen més coneixement i no és una història clínica sinó per iniciativa pròpia. És a dir,gles de joc d’aquest nou model. quins serveis assistencials tenen que són menys freqüents, i el ter- una carpeta informàtica amb crec que tinc un problema de cor,\nDilluns, 15 d’octubre del 2012 andorra 7 tati masiàdoncs vaig al cardiòleg… Aquest ment per acte i per procedimentssí que estarà relativament pena- dins les diferents xarxes: diabè-litzat. El que passa ara, que vagi tics, materno-infantil… El metgeal prestador que vagi la CASS que estigui al MAAS, bàsica-em dóna un cert copagament i ment el referent, podrà cobrartinc el mateix que una persona de forma diferent. El pagamentque hagi utilitzat el sistema de variarà en funció de com utilit-manera correcta, no passarà. zi el sistema el ciutadà. Si vas al metge referent tindràs un reem-És a dir, que la idea és que borsament similar al d’ara, si notingui el problema que tingui l’utilitzes però estàs en el mateixvagi al meu especialista de re- nivell, un altre tipus de copaga-ferència… ment més elevat, i si et saltes el Sí, i serà el que et derivarà nivell, molt més alt.allà on calgui, encara que po- Això serà així perquè el segondràs anar directament a l’especi- nivell ha d’estar lliure perquè hialista quan hi hagi una situació puguis accedir i per a pacientsd’emergència. El sistema perme- amb certes patologies, no valtrà que en aquests casos el teu que hi vagis per un refredat, per-referent estigui informat que has què estaràs utilitzant un serveianat allà. de manera incorrecta. Ara, per exemple, tenim el segon nivellI tot això haurà d’anar acompa- saturat en algunes especialitats inyat de molta conscienciació intentarem que amb aquest sis-perquè se’n faci l’ús correcte, tema no passi. Això es dóna però¿no? no és culpa ni dels pacients ni Sí, caldrà molta pedagogia. dels metges, sinó de la falta d’es-Aquest sistema només pot funci- tructura.onar si la gent està convençuda professionals per integrar-se en vegades de reformes que no s’ho les coses han de ser diferents. Noque és un bon sistema i l’utilitza. aquest sistema, és a dir, que vagi acaben de creure, i més quan si hi ha cap col·lectiu que tingui la En certa manera, per tant,És un sistema ambiciós però no canviant el seu xip i que pugui et mires aquesta de manera su- responsabilitat única de la situa- ¿aquest professional referentes pot fer de pressa. Ara estem veure que pot treballar d’una perficial és fàcil mimetitzar-la ció actual. dependrà del ministeri?en la fase de presentar-lo a la po- altra manera. I el que crec que amb altres sistemes. Quan vagin Salarialment no, perquè con-blació i els professionals, però no és molt important és que això veient com és la reforma i que ¿I aquesta cartera de serveis no tinuarà sent un prestador deserà aplicable de manera general no repercutirà en la qualitat de l’esperit del Govern és construc- pot comportar una minva de la serveis independent, però sí quefins al 2014, perquè en funció l’atenció ni representarà un in- tiu i no impositiu, ho veuran qualitat assistencial? és cert que es comprometrà a se-dels reglaments i de les modifi- crement dels costos. diferent i, a més, el sistema mi- Depèn de com l’apliquis. guir unes normes dictades pelcacions legislatives a la CASS i Sí que és cert que per als pro- llorarà amb les aportacions que La gent no notarà que s’aplica ministeri. Cal un codi adient perel SAAS s’hauran d’elaborar els fessionals representarà un canvi ells facin. aquesta cartera de serveis, per- al servei assistencial i això vol dirpressupostos del 2014. en la seva manera de guanyar-se què hi haurà tot el que es fa ara. que tots ens hem de reordenar. El 2013 es farà una prova pi- la vida. A partir d’ara el que la Una mica la sensació és que es A més, haurà d’anar millorant ilot en un col·lectiu que implica CASS comprarà serà un servei, culpa metges i fins i tot pacients potser dir quins serveis ja no es ¿I amb quins terminis es treba-molts professionals, que són els no un professional. Fins ara ar- de la despesa actual… paguen; això es farà a partir de lla ara?diabètics. I a partir del 2014 la ribaves al país i si firmaves un Sí que és cert, però el nostre l’evidència científica i un con- Durant el primer trimestreidea és fer-ne una implantació conveni amb la CASS et paga- sistema sanitari és un bon siste- sens entre els professionals per del 2013 volem tenir diferents re-progressiva a través de línies va tots els serveis que feies. Ara ma i l’increment de la despesa anar-la modificant, de manera glaments en vigor, un dels qualsguia, xarxes assistencials i pro- només es pagaran les activitats és atribuïble a tots els protago- que la transició cap a aquesta el de centres (ja que ara no hi hatocols, així que, segurament, les assistencials que estiguin a la nistes: els metges, tots els pres- cartera no tingui una repercus- cap document que digui, perespecialitats s’aniran implantant cartera de serveis. Passem de te- sió qualitativa per a l’usuari. exemple, com ha de ser un con-progressivament a mesura que nir persones que tenen conveni sultori mèdic), el de la comissióels professionals dels diferents i se’ls paga tot a persones que “Només es pagaran les ¿I com funcionarà la figura del de cartera de serveis i l’altre, elnivells estiguin prou coordinats. tenen conveni i se’ls paga el que activitats assistencials professional referent, ho podrà del MAAS. La idea és que tota la població estableix la cartera de serveis. Es ser qualsevol? També hauríem de tenir lai tots els professionals se sentin crearà una comissió de cartera, que estiguin a la Per ser-ho, el ministeri esta- modificació de la Llei de laa gust en aquest marc. Si detec- integrada pel Govern, la CASS cartera de serveis” blirà unes condicions i aquell CASS per permetre els diferentstem que, passat un temps de la i representants dels prestadors, que vulgui complir-les, ho serà. finançaments del MAAS i la pro-implantació, la majoria de la que fixarà els serveis. El professional referent tindrà posta de modificació de la Lleipoblació ha d’anar a un metge “El nostre és un bon obligacions diferents en funció del SAAS, i el reglament de lesfora del sistema, ho haurem de Alguns col·lectius que ara no sistema i l’increment de del professional que sigui i del diferents unitats organitzatives,replantejar. Aquesta reforma és estan convencionats han vist nivell assistencial en què esti- és a dir, tot el que estaria relaci-molt àmplia i no tenim sistemes una oportunitat perquè alguns la despesa és atribuïble gui. Per exemple, el professional onat amb el finançament públic,similars al nostre. Es tendeix a serveis que presten ho estiguin, a tots els protagonistes” assistencial en el primer nivell de tal manera que es poguessinmimetitzar i dir: aquest sistema però en canvi el col·lectiu mèdic tindrà responsabilitats de conti- fer els pressupostos per al 2014és com l’espanyol, i no és així. El sembla que ha rebut els canvis nuïtat assistencial, de tractament segons el nou model. El 2013 esque és més similar és el danès, amb certa reticència… “Hi haurà un abans i un de crònics, d’accessibilitat del faria la prova amb la carpeta sa-perquè l’espanyol és molt tan- Jo no parlaria de reticència, després de la reforma pacient. Un de segon nivell no nitària i amb els diabètics.cat i molt burocratitzat i no tens diria que la recepció inicial no tindrà tanta responsabilitat detria de metge. És a dir, que serà ha estat dolenta perquè hem tin- sanitària. El MAAS és continuïtat sinó de rebre el pa- També s’espera l’assessoramentel nostre sistema i ha de funcio- gut comunicació amb ells, tot i només una part” cient, tractar-lo i tornar-lo al pri- d’un especialista francès…nar. Ara el repte del Govern és que no sempre han pogut venir mer nivell. És a dir, en el primer Cal un control i per això se-buscar els professionals i que el a les reunions que hem tingut i nivell s’exigirà proximitat i en el gurament vindrà un especialis-sistema sigui prou àgil. espero que a partir d’ara, que tadors, la CASS, el SAAS… Cal segon, capacitat per assumir el ta francès en inspecció sanitària és quan començarem a treballar recordar que cap a l’any 2003 ja pacient amb rapidesa i tornar-lo per formar el personal.De fet, algunes de les crítiques les qüestions reglamentàries, hi hi havia un informe que detecta- al primer nivell.és que potser aquesta reforma prenguin part. va problemes i possibles soluci- ¿Hi haurà doncs, un abans i unés massa ambiciosa… Els col·lectius i els ciutadans ons i no es va fer res. El mateix Pel que fa al copagament, ¿ja després del MAAS? És ambiciós quant a l’objectiu haurem de fer un esforç perquè ciutadà ha vist el sistema sota el es tenen clars els percentatges Sí, hi haurà un abans i unfinal, però no en els mitjans. El el model sigui viable. Crec que lema “per això pago i l’utilitzo” i que hauran d’assumir CASS i després de la reforma sanità-que pretenem ara, sobretot, és la els col·lectius, no només el mè- ara ha arribat el moment en què pacient? ria, perquè el MAAS és nomésmotivació de la població i dels dic, han sentit a parlar tantes tothom ha pres consciència que No, perquè hi haurà paga- una part.\n8 andorra Dilluns, 15 d’octubre del 2012 políticaAndorra contacta Bèlgica i Suïssa perestablir convenis de doble imposicióSaboya assisteix a la 14a cimera de l’Organització Internacional de la Francofonia a Kinshasa SFGA Redacció Andorra la Vella er Reynders, amb qui va tractar laterals i Cooperació, Gemma la possibilitat de firmar un acord Cano, i de la representant perso-El ministre d’Afers Exteriors, de no doble imposició. A més, va nal del cap de Govern al ConsellGilbert Saboya, ha assistit a la tenir ocasió de conversar sobre Permanent de la Francofonia,14a Cimera de caps d’Estat i de aquesta mateixa qüestió amb el Maria Ubach.Govern de l’Organització In- viceprimer ministre i ministre De la sessió d’aquest any deternacional de la Francofonia d’Afers Exteriors luxembur- la cimera es pot destacar l’ad-(OIF), que ha tingut lloc a Kins- guès, Jean Asselborn, després missió d’Armènia com a mem-hasa, capital de la República De- del primer contacte establert bre de ple dret, de Qatar com amocràtica del Congo aquest cap amb representants d’aquest país membre associat i de l’Uruguaide setmana. L’OIF és un orga- a l’Assemblea General de les com a membre observador. Elsnisme que acull 56 estats i 19 ob- Nacions Unides. caps d’Estat i de Govern tambéservadors, que tenen com a base El ministre Saboya també van adoptar una declaració so-la llengua francesa, així com els va mantenir una trobada bila- bre la francofonia, i reptes medi-valors relatius a la defensa dels teral amb la ministra d’Estat ambientals i econòmics de caradrets humans i la democràcia. dels Emirats Àrabs Units, Reem a la governança mundial, així Aprofitant la seva estada a Alhashimy, a qui va fer palès com diverses resolucions, entreKinshasa, el ministre va tenir els passos fets per a l’obertura les quals una sobre la situaciótrobades bilaterals amb el minis- econòmica d’Andorra, entre els política a Mali i una altra sobretre d’Estat de Mònaco, Michel quals el nou marc fiscal i la Llei la situació política de la Repúbli-Roger, amb qui va compartir d’inversions estrangeres. Amb El ministre d’Afers Exteriors, Gilbert Saboya, a la cimera de Kinshasa. ca Democràtica del Congo. Enl’estat dels treballs a la UE pel el vicepresident de la Confede- aquestes dues resolucions, es vaque fa a l’estratègia d’aproxi- ració Helvètica, Ueli Maurer, el amb Suïssa, entre altres qüesti- analitzar la cooperació entre els posar de manifest la preocupa-mació al mercat interior. El mi- ministre va traslladar la volun- ons, mentre que en la trobada dos països. ció dels estats de la francofonianistre es va poder veure també tat d’Andorra de negociar un amb el ministre d’Exteriors del Saboya va estar acompanyat per la greu situació que viuenamb el seu homòleg belga, Didi- acord de no doble imposició Gabon, Emmanuel Issoze, es va de la directora d’Afers Multi- aquests dos estats. entitats Màxima 6 dóna suport a la manifestació del dia 21 Redacció Andorra la Vella aquelles actuacions que es con- sideren necessàries “per garan- L’associació Màxima 6 s’ha su- tir la viabilitat, la sostenibilitat i mat, a través d’un comunicat, a la democràcia del nostre país en la manifestació general convo- tots els àmbits que afectin direc- cada per diumenge vinent, 21 tament o indirectament el terri- d’octubre, per la plataforma ciu- tori, els ciutadans i les relacions tadana AD800 i hi dóna suport. entre tots ells”. L’entitat anima Màxima 6 recorda que un dels tota la ciutadania a participar en seus objectius és recolzar totes la manifestació. Curs de manteniment de piscines i prevenció de legionel·la en instal·lacions d’aigua de lleure 23 i 24 d’octubre de 8,30 a 13,30 hores. Inscriu-te trucant al telèfon 800 215.\nDilluns, 15 d’octubre del 2012 andorra 9 andorra la vellaEl PS denuncia que el Comú paga elsfavors polítics amb contractacionsEls consellers acusen la majoria d’ocupar una persona jubilada com a treballador eventual tati masià m. s. c. Andorra la Vella sonal la majoria s’està “saltant” Diuen que si es continua els acords presos amb anterio-L’oposició socialdemòcrata ha inflant l’administració ritat. Així mateix, va remarcartornat a llançar crítiques contra que aquests tractes de favor “elsla política de contractació de podria ser necessari paga el poble”.personal feta per la majoria. En retallar més en salaris El PS ha reclamat diversesconcret, acusen el gabinet en- vegades dades del volum decapçalat per Rosa Ferrer de fer treballadors de la corporació.contractacions a canvi de favors retallar més” en personal. Cal Tot i així, denuncien que finspolítics. recordar que la cònsol major ha ara no se’ls ha fet arribar cap Un dels casos que ha posat assegurat que després de la con- mena d’informació. Vila va la-sobre la taula el conseller del gelació del GAdA feta en l’últim mentar les dificultats per obte-PS Josep Vila ha estat el fet que mandat no farà falta impulsar nir una resposta a les preguntess’hagi donat feina a una persona noves rebaixes en les condicions que han presentat.quan està jubilada. Vila va expli- salarials dels treballadors de la Per altra banda, el consellercar que la corporació ha renovat Els consellers socialdemòcrates en una sessió de comú. corporació. del Comú de la capital va avan-un treballador que és funciona- Vila va destacar que en la çar que el PS participarà en la co-ri i que ja supera els 65 anys. coneix un cas d’aquestes caracte- nes que la necessiten, ja que, se- comissió que es va constituir missió on es tractaran les qüesti-Per fer-ho, s’ha contractat com rístiques i expliquen que es trac- gons va explicar, la persona que en l’anterior mandat per impul- ons financeres i d’organitzacióa eventual. Segons el conseller ta d’una plaça que es pot cobrir avui ocupa aquesta plaça cobra sar mesures anticrisi una de les de la corporació. La voluntat dede l’oposició, actuacions com fàcilment ja que no requereix el salari i la jubilació. qüestions que es van acordar va la majoria és crear una taula deaquesta són clarament contràri- qualificació. Per aquest motiu, Davant d’aquesta realitat, ser la no substitució dels treba- treball que tingui la participacióes a la llei de la funció pública i Vila remarca que qualsevol per- el conseller socialdemòcrata lladors que s’anessin jubilant. El de DA i PS. Ferrer va indicar queper aquest motiu considera que sona que està en atur la podria va assenyalar que “si es conti- conseller de la minoria socialde- òrgans com aquest són un exer-la majoria fa “el que els convé”. fer i per tant critica que s’estigui nua inflant l’administració amb mòcrata argumenta que amb ac- cici de transparència política i La minoria comunal només prenent la feina a altres perso- eventuals, ja ho veurem si no cal tuacions com l’exposada en per- de treball conjunt. Túnel d’Envalira 2002 - 2012 10 anys reforçant vincles El túnel d’Envalira, amb una longitud de 2.879 metres, és el resultat de la necessitat de reforçar els vincles amb França i d’oferir noves solucions de comunicació a la població de Pas de la Casa. Avui estem d’aniversari, amb la satisfacció de tenir una via de comunicació que implica més fluïdesa, seguretat viària i estalvi de temps en les comunicacions entre el Pas de la Casa i la resta del Principat. www.tuneldenvalira.com\n10 andorra Dilluns, 15 d’octubre del 2012 3r congrés sabiens turismePetra, l’economia i la piràmide La Fira del bolet i elde Keops, els temes estrella bicitrial omplen Arinsal tati masiàEls 300 assistents van analitzar les descobertes fora de la ciència oficial iñaki rubio Redacció escaldes-EngordanyLa nova descoberta a Petra, lapiràmide de Keops i la situacióeconòmica actual van ser algunsdel temes més importants quevan tractar i debatre els assis-tents al tercer congrés Sabiens,que ha tingut lloc aquest capde setmana a l’hotel Roc Blancd’Escaldes-Engordany. Entre les ponències, la d’eco-nomia, a càrrec de José LuisCamacho, va ser una de les quevan suscitar més interès. En eldiscurs, el ponent va assegurar La Fira mercat del bolet ha estat tot un èxit de públic.que la crisi econòmica actual Agències“és una conspiració”, com molts Andorra la Vella ller de Turisme, Sergi Balielles,episodis de la història. Com a amb l’entrega de premis delsolució, va instar a crear una es- La Fira mercat del bolet d’Ar- concurs boletaire. Es van donartructura política “socialitzada”, Una de les conferències que van tenir lloc en el marc del 3r Congrés Sabiens. insal ha estat un èxit rotund, trofeus al cistell amb més pes,però mantenint “la propietat tant per l’organització com el bolet amb més pes i el boletprivada”. bé perquè cada cop la gent que va recordar, només es fa “quan pels botiguers i restauradors, de disseny. La fira va coincidir Una edició que, com va reco- hi assisteix és de procedència hi ha novetats a explicar”. Per segons el president de l’Asso- amb una prova del campionatnèixer el seu organitzador, Fer- molt més variada, com de Rús- tant, estan pendents del que es ciació de Promoció Turística de Catalunya de bicitrial i elsran Prat, ha estat un èxit total, sia, França o Espanya. Tot i això, pugui descobrir fora de la “cièn- d’Arinsal i Erts (Aptae), Toni hotels d’Arinsal van registrarno només perquè s’han exhaurit va deixar a l’aire quan tindrà lloc cia oficial” per poder organitzar Corominas. La iniciativa la va un cent per cent d’ocupació, vales places disponibles sinó tam- la propera edició, i és que, com el quart congrés. tancar ahir al migdia el conse- recalcar Corominas.\nDilluns, 15 d’octubre del 2012 andorra 11 jornadesEls comerciants, satisfets amb tati masiàla Massana Shopping WeekendL’Acelma vol repetir l’experiència la primavera i la tardor vinents Redacció / AGÈNCIES Andorra la Vella per a tots els que es van voler denta de l’Acelma, Laura Font. sumar a la celebració. Vista la “Tothom està molt content i elsEls representants de l’Associa- bona acollida que ha tingut la clients han aprofitat molt elsció de Comerciants i Empresaris iniciativa, els organitzadors ja descomptes”, va resumir Font,de la Massana (Acelma) s’han preveuen repetir l’experiència la alhora que opinava també “pot-mostrat molt satisfets amb l’ex- primavera i la tardor vinents “si ser no hem treballat gaire elsperiència que ha suposat la Mas- no en fem més durant l’hivern”, turistes, però hem aconseguitsana Shopping Weekend, que segons va manifestar la presi- fidelitzar la clientela”. Un dels moments més esperats va ser el vermut popular.s’ha celebrat aquest cap de set-mana, organitzada per l’entitatamb el suport del Comú. Els es-tabliments comercials han notatdurant els tres dies que ha durataquesta acció un increment delnombre de clients que els visita-ven, com ho reflecteix el nombrede butlletes –gairebé 10.000–que s’han repartit per participaren el sorteig d’una trentena depremis. A més, també asseguren FORFETS DE DADESque aquesta acció comercial haestat una bona eina per a la pro- Omple dInternetmoció dels comerços. Durant els tres dies del pontel centre de la Massana ha estat la teva tabletmolt animat amb la cercavila Tria el forfet que millor se t’adapti i,protagonitzada per la Gross- el mes que no l’utilitzis, no el paguis.band i Líquid Dansa, que a mésdiumenge al migdia va oferir Contracta’l al 115.un espectacle a la plaça de lesFontetes. Segons s’ha explicat des delComú, l’acció comercial es vaviure com una festa popular,que es va tancar amb el sorteigdels premis cedits per diferentsestabliments i amb un vermut trànsitNou sentit decirculació a lasortida del carrerdel Fener Redacció Andorra la VellaEls vehicles procedents del car-rer Na Maria Pla que circulinpel carrer del Fener i vulguingirar cap al carrer de la Unióhauran de fer-ho cap a la dre-ta, en direcció a la rotonda delkm 0. El canvi és efectiu desd’avui per millorar la seguretatviària i continuar evitant els girsa l’esquerra, ja que s’ha consta-tat la perillositat d’aquest tipusde maniobra. La mesura tambéfacilitarà els canvis de sentit, através de la rotonda del km 0,als vehicles que vulguin accedir 10€ 15€ 25€ 39€al carrer de la Unió per incorpo-rar-se a les avingudes Meritxell i 250 MB 500 MB 2 GB 5 GBCarlemany.\n12 Dilluns, 15 d’octubre del 2012 Eleccions al parlament de catalunya pallars jussàOrdeig ocuparà el segon lloc ercper Lleida en la llista del PSCEl portaveu de Progrés a la Seu es compromet a defensar el Pirineu psc Redacció la seu d’urgellEl portaveu del grup municipalde PSC-Progrés a l’Ajuntament L’estelada va lluir el dia 12 i tornarà a ser-hi per la Fira del bolet.de la Seu d’Urgell, Òscar Or-deig, ocuparà el segon lloc per lademarcació de Lleida, al darrered’Àngel Rol, en la candidatura Isona llueix l’esteladadel PSC de cara a les eleccionsdel 25 de novembre vinent, se- després de declarar-se territori català lliuregons va es va acordar ahir en lareunió del consell nacional delPSC a Barcelona. Ordeig, nascut a Vic el 1978, Redacciócasat i pare de tres fills, va co- isona i conca dellà va presentar ara fa uns quantsmençar la seva activitat polí- El portaveu de Progrés a la Seu i número dos per Lleida, Òscar Ordeig. dies a l’Ajuntament una mo-tica l’any 2007 com a regidor a Isona i Conca Dellà és el pri- ció per declarar el municipil’Ajuntament de la Seu i en les surt escollit diputat, a “defensar ca discriminació que hem patit mer municipi del Pallars Jussà territori lliure català i votar aúltimes eleccions municipals del per damunt de tot les comar- –que patim– en infraestructures que s’ha declarat a favor de la favor de la independència de2011 va encapçalar la candidatu- ques del Pirineu i la seva gent”. i serveis”. independència i el Dia de la Catalunya. La moció va serra de Progrés a la Seu. És el cap En aquest sentit, Ordeig va Per aquest motiu, el número hispanitat el consistori va lluir aprovada en l’últim ple muni-de l’oposició a l’Ajuntament de recordar que cal garantir les dos de la llista del PSC per Llei- l’estelada al balcó. cipal amb sis vots a favor i tresla Seu. És membre de l’executiva mateixes oportunitats a tots els da va fer una crida a la mobilit- Ara fa uns dies, l’Ajunta- abstencions.i del secretariat permanent de ciutadans de Catalunya visquin zació de tota la gent del Pirineu ment d’Isona i Conca Dellà va Així, el Dia de la hispanitat,la Federació de Lleida-Pirineu i on visquin, i va destacar que en que se senti catalanista i d’es- declarar el municipi territori l’Ajuntament d’Isona i ConcaAran del PSC. aquests temps de crisi i retalla- querres de cara al 25 de novem- català lliure. Dellà va penjar una estelada al El líder de Progrés a la ciutat des per part dels governs de bre per “defensar els interessos D’aquesta manera, s’ha de balcó, i és previst que aquestaes va mostrar “molt agraït” per Mas i Rajoy “cal dir amb veu de la gent que viu a la munta- destacar que va ser la regidora bandera també onegi els diesla confiança que han dipositat alta i clara que al Pirineu les nya, que viu a les comarques del d’Esquerra Republicana de Ca- que tindrà lloc la Fira del bolet,en la seva persona els seus com- retallades ens costen el doble, Pirineu, ja que també són els in- talunya (ERC) d’Isona i Conca que aquest any serà el diumen-panys i es va comprometre, si ja que s’afegeixen a la històri- teressos de Catalunya”. Dellà, Maria Rosa Amorós, qui ge 28 d’octubre. la seu d’urgellUna trentena d’infants prenen ajuntament de la seu d’urgellpart en el projecte FutbolNet Redacció la seu d’urgell horari extraescolar al camp mu- es podran beneficiar d’aquesta nicipal de futbol. Els nens, que proposta esportiva i educativa.Una trentena d’infants de la Seu estan escolaritzats a les escoles El futbol de FutbolNet té unesd’Urgell han començat aquesta de primària de la Seu d’Urgell i regles especials. Per exemple, nosetmana passada la participa- Castellciutat, han estat seleccio- existeix la figura de l’àrbitre sinóció en el projecte que impulsa la nats per l’equip tècnic del Con- la del teamer, un moderador queFundació FC Barcelona Futbol- sorci d’Atenció a les Persones tutela el joc sense amonestar. ANet, que pretén educar els in- i el servei d’Esports de l’Ajun- cadascun dels equips hi ha d’ha- Els participants en la proposta amb Albert Batalla.fants i joves a través del foment tament de la Seu, i també hi ha ver, almenys, dues noies i per-dels valors que es deriven de col·laborat l’Escola de Futbol què els gols comptabilitzin ha una part del joc i no en un com- del joc. Aquests valors són ella pràctica esportiva i concreta- Orgèl·lia (Edfor), seguint criteris d’haver marcat alguna d’elles. plement. compromís, el respecte, la tole-ment del futbol. de vulnerabilitat social. Les sessions es divideixen en Durant l’aplicació FutbolNet rància, el treball en equip, la res- Els infants que prenen part Des del servei d’Esports tres parts: una discussió anteri- fa incidència en sis valors, mar- ponsabilitat i l’esforç. Al voltanten aquesta activitat cursen cin- s’afirma que durant les setma- or a l’enfrontament, el partit de cats com a essencials per al des- de cadascun d’aquests concep-què i sisè de primària i la prac- nes vinents s’aniran incorporant futbol i una xerrada posterior. El envolupament personal, que es tes es juga una lligueta i l’equiptiquen els dilluns i els dijous, en més infants a la iniciativa, que diàleg es converteix, doncs, en debaten abans, durant i després guanyador rep un diploma.


Donació a Tossa d’un valuós quadre a l’oli de Créixams | Blanesaldia\nLa donació consisteix en un quadre a l’oli del pintor Pere Créixams i Picó (Barcelona 1893-1965) i de la correspondència que el seu pare va mantenir amb el pintor i altres artistes, -l’escultor Pierre Matisse, entre ells- i que van sojornar a Tossa als primers anys de la dècada dels 30 del passat S. XX.\nMaria Rosa Pujol Plans també ha fet donació a l’Arxiu Municipal d’una col·lecció de fotografies de la Costa Brava -obra del seu oncle, el fotògraf Josep Pujol i Alsina-, així com d’una selecció de fotografies de la seva col·lecció particular, que són el fidel testimoni de les relacions familiars amb Pere Créixams i altres artistes a la Tossa dels anys 30 previs a la Guerra Civil.\nL’Ajuntament de Tossa manifesta públicament a Maria Rosa Pujol i Plans el seu agraïment per haver escollit el Museu Municipal i l’Arxiu Municipal per ser la seu de la magnífica donació del llegat del seu pare. El quadre ja es troba exposat en el Museu Municipal.\n← L’escola de dansa DanStudio Blanes va celebrar la seva inauguració Tossa inverteix prop de 100.000 euros en la reforma exterior de Ca l’Acerbi →


Amb freqüència els omnívors graciosets acusem als qui segueixen pautes diferents d'alimentació de posar en risc la seva salut perquè per la seva particular dieta poden tenir mancances de minerales, vitamines, etc. Passa, per exemple, amb els vegetarians, que han de donar constants explicacions de com s'ho monten per no patir deficiència de ferro o vitamina B12.\nPerò vosaltres, omnívors que us creieu fidels seguidors de la dieta mediterrània, ... Esteu segurs que consumiu suficient quantitat d'àcids grasos Omega-3? Posaríeu la mà al foc pels vostres nivells de vitamines del grup B? Realment penseu que consumiu suficient zinc i magnesi i que no us esteu passant amb el sodi? Que no teniu problemes amb la fibra? I que no esteu acumulant perillosament tòxics provinents dels aliments?\nSi us interessa saber-ho per a estar tranquils o millorar la vostra alimentació, està disponible una nova aplicació en Internet, oberta al públic general en 3 idiomes, que ajudarà a corretgir mals hàbits alimentaris: Ribefood.\nAquesta aplicació es va presentar el passat mes de desembre i ha estat desenvolupada per un grup de científics de la Universitat de Barcelona i la Universitat Rovira i Virgili. Ribefood és una aplicació que ofereix un senzill qüestionari en el qual l'usuari ha de marcar el seu consum setmanal de diferents productes, des de greixos a carns passant per mariscs, fruites i verdures o brioixeria industrial. Tenint en compte l'edat, el pes i el sexe de l'usuari, ofereix de forma molt gràfica els grams i kilocalories totals consumits dels productes en qüestió. A més, compara la ingesta setmanal de l'usuari amb la ingesta recomanada de cada aliment i alerta dels productes dels quals s'ha abusat o s'han consumit en quantitat insuficient.\nPerò el més original de Ribefood és que ofereix dades (en g/kg) de la ingesta aproximada setmanal de contaminants freqüents que es troben en els aliments, i dóna informació sobre la importància biològica que aquests contaminants poden tenir: arsènic, dioxines, hidrocarburs cancerígens...De manera que també obtenim informació de si la nostra alimentació ens està perjudicant més enllà de l'excés de calories.\nLa pàgina també ofereix unes taules dels aliments amb els nivells més alts de macronutrients i micronutrients per si hem de solucionar alguna deficiència, i els nivells més baixos de contaminants, a títol informatiu.\nverdures assassines (Flickr)\nEls resultats obtinguts es poden imprimir.\nL'única pega és que no estan representats tots els aliments, i per tant el càlcul del consum setmanal resulta simplement aproximat. Tot i així, constitueix una eina fantàstica per a concienciar-nos de la importància d'una bona alimentació i conèixer els nostres punts febles.\nPublicat per Elena Garrido a les 19:03


Vols barats de La Corunya a València des de 73 € a Iberia\nMostra vols València-La Corunya més informació\nLa Corunya València\n30/04/2015 463 € 30/04/2015_463\n18/09/2015 103 €\n05/10/2015 103 €\n08/10/2015 75 €\n09/10/2015 93 € 09/10/2015_93\n11/10/2015 85 €\n12/10/2015 91 € 12/10/2015_91\n13/10/2015 71 € 13/10/2015_71\n14/10/2015 71 € 14/10/2015_71\n15/10/2015 75 €\n05/11/2015 75 € 05/11/2015_75\n06/11/2015 73 € 06/11/2015_73\n07/11/2015 95 € 07/11/2015_95\n08/11/2015 93 €\n09/11/2015 87 € 09/11/2015_87\n10/11/2015 21 € 10/11/2015_21\n12/11/2015 73 € 12/11/2015_73\n13/11/2015 88 € 13/11/2015_88\n14/11/2015 105 € 14/11/2015_105\n15/11/2015 93 € 15/11/2015_93\n16/11/2015 105 € 16/11/2015_105\n17/11/2015 73 € 17/11/2015_73\n18/11/2015 78 € 18/11/2015_78\n21/11/2015 101 € 21/11/2015_101\n22/11/2015 88 € 22/11/2015_88\n23/11/2015 88 € 23/11/2015_88\n24/11/2015 21 € 24/11/2015_21\n26/11/2015 68 € 26/11/2015_68\n27/11/2015 83 € 27/11/2015_83\n02/01/2016 103 € 02/01/2016_103\n03/01/2016 93 € 03/01/2016_93\n04/01/2016 93 € 04/01/2016_93\n05/01/2016 88 € 05/01/2016_88\n06/01/2016 88 € 06/01/2016_88\n07/01/2016 85 € 07/01/2016_85\n08/01/2016 95 € 08/01/2016_95\nOrigen i Destinació Origen Origen La Corunya Destinació València València\nConsulta l’oferta de vols de La Corunya a València i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de La Corunya a València.\nEls preus mostrats corresponen a cerques de vols a de La Corunya a València fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


11 de febrer de 2019 - Balaguer Televisió\nEl passat mes de juliol un grup de noies de Balaguer impulsava l’Associació de Joves Musulmans de les Terres de Lleida amb l’objectiu de donar a conèixer la cultura islàmica i trencar estereotips. Per fer-ho, Chabab Al Amal ha organitzat...\nAL DIA PONENT: 11/02/2019\nLes sol·licituds d’asil a Lleida han arribat a les 300, una xifra que duplica les d’anys anteriors. Un augment considerable i que ve marcat per la demana de famílies procedents de Veneçuela. Avui és el Dia Mundial de la dona i...\nSón alumnes de l’escola de la Noguera acabant de fer la compra de l’activitat Tria Bo, Tria Sa que han realitzat aquest matí al supermercat Caprabo de Balaguer. Es tracta d’una taller organitzat per aquesta companyia de botigues ideada amb...\nL’Ajuntament de Balaguer instal·larà en els pròxims dies pil·lones de protecció a la Plaça Pau Casals amb l’objectiu de delimitar l’accés per serveis de la plaça i evitar d’aquesta manera els estacionaments prolongats en aquest espai que molts cops dificultaven...\nEl Museu Comarcal de la Noguera ha acollit aquest dissabte la presentació del catàleg ‘Se’n parlave, i n’hi havie’ Bruixeria al Pirineu i les terres de Ponent. Aquest és el resultat d’una recerca que es va iniciar fa quatre anys...


GM FOOD impulsa la seva àrea de retail i suma 45 nous supermercats franquiciats - Empordà\nGM FOOD impulsa la seva àrea de retail i suma 45 nous supermercats franquiciats\nCatorze obertures a Catalunya durant el primer semestre\nEMPORDA.INFO 14.07.2020 | 10:44\nL'empresa suma més de 700 establiments franquiciats. GM FOOD\nL'empresa suma més de 700 establiments franquiciats.\nGM FOOD, companyia referent en el sector de la distribució alimentària, continua implementant el seu pla de creixement per a l'àrea de retail amb l'obertura de 45 supermercats franquiciats durant el primer semestre del l'any. 14 d'aquests nous establiments estan situats a Catalunya: 10 Proxim (7 a Barcelona, 2 a Girona i 1 a Lleida), i 4 SUMA (2 a Barcelona i 1 a Girona i Tarragona).\nEls nous centres, 27 SUMA i 18 Proxim estan repartits en 11 comunitats autònomes: 11 a Andalusia, 2 a l'Aragó, 3 a Balears, 6 a la Comunitat Valenciana, 1 a Canàries, 14 a Catalunya, 2 a Castella-La Manxa, 3 a Castella i Lleó, 1 a Galícia, 1 a Madrid i 1 a Navarra.


Barcelona Wine Week sedueix el sector i registra un alt nivell de participació – Fem Maridatge\nPublicat per Fem Maridatge on 10 de Novembre, 2021\nEl saló de referència del vi espanyol, que Fira de Barcelona organitza a través d’Alimentaria Exhibitions del 7 al 9 de febrer del 2022, tornarà a reunir la major oferta vitivinícola del país per mostrar tota la seva potència i varietat davant dels compradors nacionals i internacionals i contribuir, després de la pandèmia, a la recuperació de les vendes i la consolidació de la seva internacionalització. Així ho indica la gran acollida que la indústria està dispensant al certamen que reunirà més de 600 cellers, la pràctica totalitat de les Denominacions d’Origen i les marques més consolidades del mercat.\nD’aquesta manera, la segona edició de BWW pren impuls i compta ja amb una important part del seu espai reservat (prop del 77%) i amb la confirmació de participació de més de 400 empreses i firmes distribuïdores.\nL’excel·lent acollida comercial que el sector està dispensant a BWW, amb un ritme de contractació a nivells de prepandèmia, constata que el mercat del vi dóna signes de reactivació. Al seu favor juga la avantatjosa posició del saló al calendari internacional de fires del sector. Com explica la seva responsable, Marta Macías, “BWW serà el primer certamen de l’any 2022, tant a Espanya com als seus mercats d’influència, cosa que sens dubte li atorga un important avantatge competitiu respecte a altres convocatòries del sector”.\nA Espanya hi ha plantades prop de 150 varietats autòctones de raïm. BWW 2022 pretén visibilitzar i donar projecció internacional a totes aquestes varietats històriques, vinificacions oblidades i ara minoritàries, però de gran interès per la seva resistència i contribució a la preservació del medi ambient.\nPer a Macías, aquestes varietats són “més autèntiques, resistents i referents d’una agricultura sostenible que lluita en contra del canvi climàtic. Per això, la seva recuperació és una tendència a l’alça a què s’estan dedicant tant petites productores com cellers grans”.\nAl costat de la projecció internacional de la producció autòctona, BWW posarà el focus a augmentar les oportunitats de negoci de les empreses expositores, propiciant-los trobades i ocasions de contacte amb compradors internacionals, distribuïdors, importadors, majoristes o detallistes amb l’objectiu d’incrementar-ne les exportacions o facilitar-los l’accés a nous mercats.\nEn aquest sentit, la Federación Española del Vino (FEV) és un partner estratègic del saló. Per al seu director general, José Luis Benítez, “BWW permetrà impulsar la tendència positiva de les nostres exportacions dels darrers mesos i continuar consolidant el creixement en valor als mercats internacionals”.\nPer assegurar la presència a la fira dels principals operadors nacionals i internacionals del sector, el programa BWW Hosted Buyers convidarà més de 350 professionals internacionals d’alt nivell, procedents de més de 40 països compradors de vi espanyol, la presència dels quals al certamen propiciarà la celebració de més de 4.000 reunions de negocis amb les empreses expositores. A més d’aquesta delegació de professionals internacionals – procedents majoritàriament dels EUA, Canadà, Alemanya, Regne Unit, Bèlgica i Holanda-, el programa VIP Buyers convocarà prop de 1.300 professionals nacionals del sector amb poder de decisió de compra a la distribució, l’hostaleria i el comerç acreditat.\nProp de 15.600 professionals van assistir a l’estrena de BWW, el febrer del 2020, un 13% dels quals procedents de 54 països.\nBWW 2022 reunirà al palau 8 del recinte de Montjuïc de Fira de Barcelona tota la diversitat del vi espanyol, des de petits cellers amb gran vocació internacional fins a les marques més emblemàtiques i reconegudes del panorama vitivinícola espanyol.\nEl saló potenciarà novament un model expositiu que el fa únic i que proposa un recorregut d´experiències pel territori vitivinícola nacional a través d’un format articulat al voltant de la gran varietat de zones productores, afavorint la presència igualitària entre els cellers i les marques participants .\nTot apunta que el 2021 serà un bon any per als vins espanyols, segons dades de l’Observatori Espanyol del Mercat del Vi (OeMV), que avancen una forta demanda tant dels mercats internacionals com del mercat espanyol que farà que el sector es recuperi al ritme que ho feia el 2019. A això contribuirà la suspensió temporal dels aranzels dels Estats Units, que està animant les exportacions, la reobertura de la restauració i l’hostaleria, i l’augment del consum al mercat intern.\nAmb una superfície cultivada de 949.565 hectàrees de vinya (aproximadament el 13% del total mundial), Espanya és una potència internacional per al mercat del vi. La facturació dels prop de 4.300 cellers espanyols puja a 5.381 milions d’euros a l’any i l’activitat de la cadena de valor vitivinícola suposa el 2,2% del Valor Afegit Brut a Espanya, segons la FEV. Els vins espanyols es venen a 189 països, i Espanya és ja el segon exportador mundial en volum i el tercer en valor.\nLa indústria vitivinícola és una gran generadora de valor per a l’economia. Abans de la pandèmia, gairebé 3 milions de persones cada any visitaven els cellers i museus de les Rutes del Vi d’Espanya, amb una despesa propera als 80 milions d’euros a l’any.\nBarcelonaBarcelona Wine WeekBodegasCellersFeriawinewinelovers\nEntrada prèvia FINCA GIRÓ DEL GORNER. Família i tradició en un racó idíl·lic\nEntrada següent Maridaje de cava con queso – El mejor queso para el vino espumoso


André Greipel trenca la seva mala ratxa al Tour\nL'alemany de Lotto-Belisol guanya a l'esprint la sisena etapa del Tour de França en què Marcel Kittel, guanyador de tres etapes, no ha disputat l'arribada\n1 min. Barcelona 10/07/2014 17:46\n651x366 André Greipel ha guanyat la sisena etapa del Tour de França / LIONEL BONAVENTURE / AFP PHOTO André Greipel ha guanyat la sisena etapa del Tour de França / LIONEL BONAVENTURE / AFP PHOTO\nAndré Greipel (Lotto-Belisol) ha guanyat a l'esprint la sisena etapa del Tour de França, acabada a Reims. El campió alemany ha superat Alexander Kristoff (Katiuixa) i el petit francès Samuel Dumoulin (Ag2r La Mondiale), que ha signat la seva millor etapa des que va guanyar-ne una en l'edició de 2008.\nTom Leezer (Belkin), Luis Ángel Maté (Cofidis), Jérôme Pineau (IAM) i Arnaud Gérard (Bretagne-Séché) han format l'escapada del dia, que ha acabat amb Maté com l'home que més ha resistit després d'atacar-se, enfadat, amb Pineau. Amb tot, el pilot venia molt ràpid perquè diversos equips estaven provant de format ventalls i noha tingut opció.\nEl Giant-Shimano de Marcel Kittel, dominador dels esprints d'aquesta edició amb tres triomfs, avui no ha disputat l'arribada, dolgut per una caiguda el dia anterior. Això ha provocat que l'arribada fos més caòtica que altres dies, amb el polonès Michal Kwiatkowski (Omega Pharma-Quick Step) atacant en solitari en l'últim quilòmetre.\nPer Greipel, vencedor d'una etapa l'any passat i de tres en l'edició de 2012 del Tour de França, ha estat una etapa "nerviosa", en què "sempre he hagut d'estar al davant del pilot per la pluja".


Artadi aïlla el Govern del desacord entre JxCat i ERC al Parlament: «No ens ha d'afectar» | NacióDigital\nArtadi aïlla el Govern del desacord entre JxCat i ERC al Parlament: «No ens ha d'afectar»\nQuatre dies després de la compareixença de Torra i Aragonès per superar les diferències, l'executiu marca distàncies amb el debat de la cambra per protegir la continuïtat de la legislatura\nper Joan Serra Carné, 9 d'octubre de 2018 a les 13:42 |\nLa reunió del Govern d'aquest dimarts. | Govern\nLa tensió entre els socis de Govern no ha desaparegut. Hores abans que comenci la sessió pendent del debat de política general al Parlament, la portaveu de l'executiu, Elsa Artadi, s'ha referit a l'última topada entre Junts per Catalunya (JxCat) i ERC en relació a la substitució dels diputats processats, que ha acabat amb desacord a la mesa. Els republicans havien demanat aquest dimarts a JxCat que rectifiquin la seva posició per no fer "col·lapsar" el Parlament i Artadi ha demanat un "màxim esforç d'empatia per entendre el posicionaments d'uns i altres". La consellera de la Presidència ha advertit, però, que si s'acaben registrant "posicions diferents" a la cambra catalana, "això no ha d'afectar el funcionament del Govern".\n"Seguirem [treballant] amb normalitat. Ens trobarem en situacions en què els dos grups no votin igual, però minimitzaria el fet que no siguem idèntics en tot", ha afirmat Artadi. La portaveu del Govern s'ha ratificat en la compareixença de divendres del president de la Generalitat, Quim Torra, i el vicepresident, Pere Aragonès, en què es van conjurar per avançar i millorar la coordinació dels grups. "Del fet que ens conjurem tots a millorar la coordinació no podem derivar que tots prenguem les mateixes decisions. Es pot donar el cas que els partits o els grups parlamentaris prenguin decisions diferents", ha reblat Artadi. "El que ha de derivar d'això és que la legislatura tiri endavant, i no en tinc cap dubte", ha concretat.\nLa portaveu de l'executiu no s'ha volgut referir a les últimes decisions del president del Parlament, Roger Torrent -que ahir va demanar un informe el lletrat que desautoritzava la delegació de vot dels diputats processats plantejada per JxCat-, i tampoc ha valorat l'estratègia del seu grup parlamentari en relació al debat de política general. "Com a Govern denunciem les ingerències del jutge Llarena per interferir en el normal funcionament del Parlament. Tots hi estem d'acord en això. Ens conjurem davant la repressió i les ingerències judicials", ha conclòs. En el torn de preguntes, Artadi ha subratllat que té "confiança plena que la governabilitat" no en resultarà lesionada.\nPolítica, procés català, Govern, Elsa Artadi, JxCat