MOUNTAIN QUILIS » 2009 » February\nDe Jaume I a l’expulsió dels moriscos 22 February 2009\nIn memoriam del gran arabista i amic de Petrer, Mikel de Epalza\n“¿A quin altre lloc del món no s’hauria fet festa grossa per commemorar vuit segles del seu rei fundador? Però, és clar, Jaume I és un rei perillós, que fa visible la unitat de la nació catalana, que recorda una història que encara és viva i que no s’ha acabat.L’oblit de la història fa pensar a molts catalans que nosaltres no hem tingut mai rei. L’acomplexament no ens fa només porucs, sinó també rucs.” (J. Maria Terricabras a El Periódico, 29/10/2008). Paraules que subscric plenament i que són la més evident constatació del nostre lamentable estat de coses. Uns s’estimen més cridar això de “Mort al Borbó!”, altres plenen els pobles de maniqueus cartells del “Camino del Cid”. Són tan igualment cretins, incultes i nacionalment immorals en la seua aparent enorme distància que fan feredat. És el “percal” que tenim de Salses a Oriola, de Fraga a l’Alguer. Tots no, és clar. Sempre ens quedarà el Camp de Mirra, la digna Almisrà.\nHa passat la celebració dels 800 anys del naixement de Jaume I. Ho ha fet amb més pena que glòria: “L’any Jaume I li ha vingut gran a una administració que si alguna cosa no ha sabut ha sigut difondre un moment històric” (Levante, 19/01/2009). Clar que de polítics autonòmics i municipals tan incompetents què podem esperar? Altra cosa és la societat civil. El dissabte 31 de gener es va fer l’última representació de El naixement de Jaume I a la ciutat comtal de Cocentaina. Digníssim drama històric de J. David Garrido posat en escena amb un nivell de qualitat admirable per l’Associació del Tractat d’Almisrà. Malgrat tot, fins ara, cap institució —llevat de l’honorable ajuntament contestà— ha tingut la decència de donar-li cabuda en la seua programació cultural. Ni el grans ajuntaments, ni les universitats, ni les entitats que manegen grans pressupostos. L’excés d’esnobisme, clientelisme, autopromoció i estretor mental sembla ser que els ho impedeix.\nQuatre segles de l’expulsió dels moriscos\nI enllaçant amb el final d’esta jubilosa i determinant commemoració ens trobem amb una altra. Esta trista, però també d’obligat record per als hòmens i dones que saben que la història s’ha de llegir i rememorar col·lectivament de tant en tant. Enguany es compleixen quatre-cents anys de l’inici del procés d’expulsió dels moriscos de les terres peninsulars, encetat al Regne de València. Un procés que es culminaria sis anys més tard i que representaria la pèrdua de bens, terra i pàtria d’uns 400.000 hòmens i dones que havien viscut ací des de feia desenes i desenes de generacions, potser des de la nit dels temps.\nJaume I i els seus successors havien vençut els dirigents islàmics als segles XIII i XIV. Uns foren morts, altres esclavitzats i d’altres exiliats al regne de Granada o Mediterrània enllà. El poble pla i alguns dirigent locals, però, romangueren sota el vassallatge del senyors cristians. Seguiren vivint d’acord als preceptes de la religió musulmana, segons els costums propis, usant la pròpia llengua. Treballaren la terra amb duresa, practicaren la ramaderia, pescaren, exerciren diversos oficis d’artesans, feren petit comerç, ensenyaren, en molts casos, les seues sofisticades tècniques costructores i agrícoles a aquells cristians “nouvinguts” del nord.\nForen coneguts com a moros, sarraïns, mudèjars o moriscos. Visqueren a barris de ciutats o viles grans, coneguts com a ravals, junt al cristians, o a poblaments rurals de zones muntanyenques i d’interior sota el control militar de guarnicions cristianes. La convivència amb els segudiros de Crist oscil•lava entre una certa cordialitat, en els moments més plàcids, i la violència més atroç quan esclataven les crisis xenòfobes. La coexistència, però, va ser la forma de relació que primà en aquell llarg periode en què visqueren moros i cristians aveïnats. Convé recordar aquell acte d’indignitat humana que, tot i concretar-se en el Decret d’Expulsió de Felip III, venia de lluny. Es començà a plantejar amb virulència un segle abans en el regnat de Carles I, amb les conversions en cristians nous, o moriscos, mitjançant violents batejos obligats de milers de musulmans, i culminà amb la primera expulsió que afectà especialment el Regne de Valencià. Les conseqüències demogràfiques, agrícoles, econòmiques, culturals i socials foren molt significatives. No hem d’oblidar que fins als segle XV la “minoria” islàmica encara superava la població cristiana valenciana i en àmplies extensions del país, per exemple a la nostra comarca, sempre en foren moltíssims més. La veritat és que la tragèdia humana, personal i familiar per al col·lectiu morisc va ser infinita. Moltes poblacions valencianes perderen el 90% dels habitants, entre elles Petrer, i l’economia de base agrària —quasi tota— va tardar vora un segle a recuperar-se.\nCanviar l’odi per amistat El 2009 és un moment oportú per conéixer, mostrar i reflexionar sobre les causes i conseqüències d’aquell “holocaust islàmic” dels regnes hispànic, que tant va influir a l’esdevenidor de nosaltres, el valencians i valencianes. Cal extraure d’aquell llarg període d’enfrontaments, coexistència, intercanvis i convivència moltes de les raons que expliquen el present tot donant-nos claus per encarar un futur intercultural, i cal, per últim, aprofitar el reconeixement de l’exili més gran de la nostra història, en proporció al nombre d’habitants, per a establir ponts i lligams amb els pobles del Magrib —on establí la seua residència el gros de la població forçada a abandonar la pròpia terra— per fer real el discurs de l’Aliança de Civilitzacions. No parlem, per tant, només d’una commemoració academicista, folklòrica o simbòlica, que sens dubte es farà —a Novelda, pel març, el Centre d’Estudis Locals realitzarà un congrés dedicat a la temàtica dels moriscos, per exemple—, parlem de…“…cambiar la dinámica de la Historia, de transformar el odio de antaño en amistad nueva recuperando la memoria de la tragedia morisca y buscando fórmulas de hermanamiento. Todo ello requeriría políticas activas, tanto del Gobierno de España como de los gobiernos autonómicos directamente afectados por la conmemoración (los de Extremadura, Castilla-La Mancha, Andalucía, Murcia, Valencia…), e iniciativas que enmarcasen la evocación histórica en una dinámica de intercambios culturales, económicos y políticos entre territorios y ciudades antiguamente rivales (por ejemplo, Denia y Valencia, que fueron punto de partida de los primeros moriscos expulsados, y Argel, su punto de llegada). La conmemoración, por su trascendencia, exige un esfuerzo de coordinación si se quiere que tenga la necesaria dimensión política.”\nAixí ho propugnava lúcidament Jose Manuel Fajardo en l’article aparegut a El País del passat 2 de gener, Moriscos: el mayor exilio español.


Dieta infantil: dues claus per millorar-la | Consumer\nDieta infantil: dues claus per millorar-la\nL'exemple que donen els adults i els hàbits familiars són claus per millorar la dieta dels nens i combatre des de casa l'obesitat infantil\nVivim en un ambient que molts experts qualifiquen de” obesogénico“, és a dir, que incrementa les possibilitats que els nens pateixin obesitat. El nostre entorn dificulta la lactància materna, facilita que els nostres fills siguin sedentaris, posa al seu abast màquines expenedores de menjar que en realitat no és del tot “menjar”, abarateix els aliments calòrics i inclou una publicitat constant d’aliments insans. També neixen com a bolets falsos gurús que promouen dietes miracle (que desorienten a la població i generen l’anomenat efecte yoyó). Malgrat que hi ha més factors en l’equació -l’obesitat és un fenomen complex sobre el qual influeixen la genètica, l’entorn i altres aspectes biològics-, un dels més significatius és el que es produeix en la llar del menor, en els hàbits de la família i en l’exemple que oferim els adults. El present text aborda dues qüestions clau per fomentar una dieta saludable des de casa.\nDieta infantil i salut: els pares són el model\nUn estudi recentment publicat en la prestigiosa revista científica International Journal of Obesity, i centrat en nens de 2 a 5 anys, ha avaluat l’efecte de l’ambient de la llar sobre la quantitat d’activitat física i la qualitat de la dieta dels petits en edat preescolar. Les seves dues conclusions han estat les esperades:\nEls models de conducta dels pares poden reduir el consum d’aliments “escombraries” dels nens i evitar el seu sedentarisme.\nLimitar l’accés als aliments insans pugues tant augmentar la quantitat d’aliments saludables que consumeixen els menors, com disminuir la seva ingesta de menjada “escombraries”.\nAquestes constatacions se sumen a les evidències que apunten que instaurar una “política” de salut en la llar i predicar amb l’exemple són aspectes crucials a l’hora de promoure uns bons hàbits en els menors. A continuació s’analitza de forma breu cadascuna d’aquestes dues claus.\n1. Política saludable en la llar\nTant una alimentació sana com l’exercici físic són pilars que sostindran la salut dels menors durant la resta de la seva vida i previndran que sofreixi obesitat i una llarga llista de malalties cròniques. És per això que, dins de les normes que els pares segueixen a l’hora d’educar als seus fills, ha d’incloure’s la implementació d’una “política” saludable que contempli els següents aspectes:\nLimitar la quantitat d’aliments insans que hi ha a casa. Existeix un refrany que resumeix a la perfecció aquest consell: “Ulls que no veuen, cor que no sent”. Si el nen no té al seu abast aliments plens de calories però mancats de nutrients, ningú haurà de prohibir-los-hi.\nFomentar un major nombre de menjars compartits. Cada vegada més recerques científiques confirmen una mica de sentit comú: menjar en família millora la qualitat de la dieta del menor. Fins i tot existeixen estudis que indiquen que aquest hàbit pot evitar comportaments de risc en adolescents.\nPromoure l’activitat física i restringir el temps que els nens dediquen a activitats sedentàries. L’Acadèmia Americana de Pediatria (AAP) aconsella limitar a menys de 2 hores diàries el temps que els petits dediquen a veure televisió, jugar a videojocs o a navegar per Internet (els menors de 2 anys d’edat no haurien de veure la televisió).\n2. Més exemple i menys sermons per a uns hàbits saludables\nHi ha una altra dita popular que conté una gran dosi de saviesa: “Predicar amb l’exemple és el millor argument”. Que els propis pares escullin uns bons costums, tant d’alimentació com d’activitat física, resulta decisiu perquè els nens segueixin el mateix camí. D’una banda, en una llar en el qual els pares s’alimenten de forma equilibrada és moltíssim més probable que hi hagi aliments sans a l’abast del menor. Nombrosos estudis assenyalen que quan en la llar hi ha més fruites i hortalisses, els petits consumeixen major quantitat d’elles. I viceversa: si a casa hi ha més aliments insans (com a begudes ensucrades), la ingesta del menor és menys saludable.\nD’altra banda, si els pares eviten el sedentarisme, és molt poc freqüent que permetin que els seus fills passin hores enfront del televisor o jugant a videojocs. Faran el possible per motivar al nen al fet que mogui l’esquelet, ja sigui mitjançant jocs, passejos, esports o qualsevol activitat que faci accelerar el cor. A més, tindran roba esportiva adaptada a l’edat del nen o coneixeran espais en els quals es pugui moure amb llibertat.\nEls investigadors responsables de l’estudi van indicar que els pares “són un model de rol per als seus fills” i que l’ambient en la llar és “crític” per prevenir l’obesitat infantil. Finalment, que els pares millorin els seus propis hàbits amb l’objectiu de promoure la salut dels seus fills millorarà també la seva pròpia salut. Un cercle virtuós que, com bé resumeix el cantautor (i metge) uruguaià Jorge Drexler, confirma que com més donem, més rebem.\ndieta infantil hábitos niños-ca moderi nens obesidad infantil-ca


ᐅ Activitats Teambuilding per Empreses a La Febró - Esportec\nACTIVITATS TEAMBUILDING A LA FEBRÓ PER EMPRESES\nOferim un gran ventall d'activitats de teambuilding a prop de La Febró adaptables tant per a petites, mitjanes i grans empreses.\nExperts en serveis outdoor per a empreses a La Febró\nComptem amb molts anys d'experiència en la realització d’activitats de team building a prop de La Febró per a qualsevol tipus d’empresa. Som especialistes en activitats Físico Esportives en el Medi Natural, i, des d’Esportec, volem donar a conèixer les possibilitats que ofereix el nostre entorn, ja sigui al mar o a la muntanya.\nÉs de coneixement general que la pràctica habitual d’esports o les visites culturals tenen una sèrie de beneficis que aprofiten les empreses per organitzar activitats de teambuilding a La Febró per empreses que fomentin el treball en equip i la cohesió amb l’objecte de millorar la relació entre els treballadors i l’empresa.\nL’estratègia consisteix a realitzar activitats de treball en equip a La Febró fora dels horaris laborals per així generar en els treballadors la sensació que es tracta de jornades d’oci on poden socialitzar amb els seus companys. Per aquest motiu, des d’Esportec, per a qualsevol estació de l’any plantegem una sèrie d'experiències de teambuilding a la zona de La Febró ideals per aconseguir aconseguir el treball conjunt i efectiu dels treballadors arran d’aquestes pràctiques.\nActivitats predefinides a prop de La Febró de Teambuilding\nActivitats esportives i d'aventura a prop de La Febró per a PIMES.\nVolem que les nostres aventures siguin úniques i originals, respectant sempre el medi que ens envolta. Per aquest motiu, treballem contínuament en dissenyar noves activitats esportives per a empreses a La Febró, per tal que pugueu descobrir els indrets més idíl·lics de les nostres contrades.\nSom creadors d'experiències a prop de La Febró. Molts anys d'experiència en teambuilding.\nLes activitats esportives a l’aire lliure, originals i amb certa adrenalina pel mig, estan entre les preferides per les empreses per practicar activitats a La Febró i apropar-se als empleats d’una forma diferent.\nLa idea del teambuilding prové de l’esperit esportiu i la filosofia de treball en grup tradicional d’esports d’equip. Els esportistes han d’aprendre a confiar en els seus companys i assumir el seu rol dins de l’equip per aportar tot el que puguin i aconseguir entre tots guanyar, i això traduït al món empresarial se centra en la millora de la gestió i la productivitat per incrementar els beneficis i aconseguir l’èxit. I aquest és el motiu principal de totes les activitats de treball en equip a prop de La Febró que us proposem.\nLes activitats esportives a l’aire lliure, originals i amb certa adrenalina pel mig, estan entre les preferides per les empreses per practicar activitats a la zona de La Febró i apropar-se als treballadors d’una forma diferent.\nÉs ben sabut que un grup cohesionat, des de l’amistat i el respecte, és molt més capaç d’afrontar els reptes de la feina, tant a curt com a llarg termini. Per això, des d’Esportec Outdoor Sport proposem diferents jornades d’activitats de team building a prop de La Febró amb l’objectiu de viure experiències que reforcin els vincles personals dins de la plantilla i, així, millorar-ne el rendiment. Pretenem incentivar valors com el treball en equip, la il·lusió, la solidaritat, l’esforç, l’empatia i la cooperació.\nA Esportec som experts en teambuilding a la zona de La Febró per a petites, mitjanes i grans empreses.


Cant al raspall - PilotaViu\nDimarts, 29 de novembre de 2016 - 08:00h\nEn aquella època, l'any 85, jo estava encabotat en crear un trofeu que fóra el màxim de la pilota, tant a l’alt com al raspall, fruit del qual aparegueren els campionats individuals de totes les modalitats: a l’alt, al raspall i al frontó.\nJo somiava amb la magnificència que suposaria l’existència, com en altres esports, d’un enfrontament individual del qual eixira la nostra gran figura, perquè sempre ha estat opinió meua que els xiquets han de tenir un referent que els atraga com en altres esports; en cas contrari sols s’acostaran a la pilota quatre vells nostàlgics i il·lusionats.\nNo vaig ser entès inicialment, però per fi es va assolir, tot i que més d’un que avui parla de la importància dels individuals, no ho trobés molt adient.\nD’eixa forma, vaig pensar com seria aquella final, i fruit d’allò fou el poema que vaig fer en arribar a casa.\nEn aquell temps no teníem cap ajuda com ara per guardar els escrits i amb tants canvis d’habitatge pensava que l’havia perdut, però he tingut la sort de retrobar-lo, i ara vos el faig arribar com a empenta a l’afició del Raspall.\nAvui és un dia molt especial,\nEn què es jugarà la Gran Final,\nEl Trinquet és ple de gom a gom,\nNi un espectador més cap enlloc.\nDels aficionats, una gran cridòria,\nCors i pensaments presos per l’eufòria,\nMarxadors amb talonets a les mans,\nVan i vénen les travesses casant.\nOn tirem, cavallers? Rojos o Blaus?\nAmic, jo vaig donant. Tu què faràs?\nJo prendré de ben segur, ja ho veuràs,\nQuin ambient! Quina esperança tan gran.\nAmb curt pantaló i blanca samarreta,\nEl seu pas ferm i llarga camallada,\nAmb faixa roja, senyal que el proclama,\nEntra qui el campió ho és encara.\nI al costat amb faixa blava,\nLi acompanya l’aspirant,\nQue tot i ser bons amics,\nHui serà son contrincant.\nPorten les mans arreglades,\nTesamoll i esparadrap,\nPuntes dels dits protegides,\nAmb el cotó i els didals.\nEl públic no és lluny, com als altres esports,\nEs troba al costat dels dos jugadors,\nQue parlen i riuen entre bot i bot,\nCreuant-se mirades que ho diuen tot.\nPortat per l’ambient que fa tremolar,\nLa gent expectant fixa son esguard,\nI analitza el rostre dels jugadors,\nAlhora que vigila els Marxadors.\nEl cor li batega i empenta la sang,\nSomiant la partida, pensant com serà,\nSaluda al company, fa broma als amics,\nMentre en l’ànima li brolla el neguit.\nEls dos jugadors boten les pilotes,\nProvant-les amb força contra la paret,\nVella muralla plena de records,\nDe les grans partides que hi tingueren lloc.\nÉs llarga la Història d’aquest vell esport,\nQue els grecs i romans ens varen deixar,\nI amb el Rei en Jaume ens va arribar,\nArrelant en l’ànima dels nostres majors.\nL’Home Bo els jugadors ha cridat,\nCal saber qui serà el que traurà,\nReballen a l’aire un disc de metall,\nI aquell que l’encerte serà qui farà.\nVa de bo! És la litúrgia ancestral,\nPer poder la batalla començar,\nEl que va traure demana permís,\nI l’altre li’l dona amb l’antic estil.\nBota la pilota i li solta el braç,\nFurienta i col·locada per terra va,\nI l’altre la rep amb habilitat,\nSon braç, com a fona, la tornarà.\nLa dura pilota, feta de Vaqueta,\nAmunt i avall anirà i tornarà,\nEl d’un costat amb força avançarà,\nVolent arraconar a l’altre atleta.\nPerò el contrari és home valent,\nPer terra o a l’aire amb garra es defèn,\nMira la pilota i amb gest insolent,\nPlantant-li cara la torna ben ferm.\nPer terra o a l’aire, volea o manró,\nDeixada de palma o duta al rebot,\nS’ataquen amb força pegant-li carxot,\nLa raspen per terra, d’on ve el seu nom.\nUn quinze i un altre van caient al sac,\nVolen les travesses, els cors bategant,\nL’honor en la canxa s’està disputant,\nSuor i llàgrimes hauran de gastar.\nPrimers 5 i 10, pel 15 seguits,\nSeguint el combat passaran pel 20,\nGuanyarà qui faça primer 25,\nPartida acabada títol assolit.\nDos Gladiadors s’han jugat la vida,\nL’honor de guanyar ha estat la mida,\nRecolzant l’esforç d’eixir al Trinquet,\nConreant un esport que és de Cavallers.\nPerò ningú mai no pense,\nQue eixe esforç tan bel·licós,\nPot trencar la germanor,\nQue sura entre els jugadors.\nHan estat força agressius,\nHan estat força valents,\nI calfant així l’ambient,\nSols un d’ells ja té el Trofeu.\nMireu que gran Campió,\nAmb el guardó que ha guanyat,\nEl públic està bramant,\nQue envanida l’afició.\nAquest és joc de Cavallers,\nQue a tots ens cal respectar,\nI mai haureu d’oblidar,\nQue estic parlant del RASPALL.


Els dispositius per fer proves PCR a Terrassa s'instal·laran a les places de la Immaculada i de la Cultura, a partir de demà divendres - Radio Star Terrassa 100.5 Fm --- La Cultural de Terrassa\nNoticias: Els dispositius per fer proves PCR a Terrassa s'instal·laran a les places de la Immaculada i de la Cultura, a partir de demà divendres\nLa mesura s'emmarca en una estratègia comunitària conjunta entre el Departament de Salut i l'Ajuntament de Terrassa, contra la COVID-19\nArran de detectar en alguns punts de la ciutat de Terrassa un augment de casos de la COVID-19, el Departament de Salut, amb la col·laboració de l'Ajuntament de Terrassa, el Consorci Sanitari de Terrassa, Mútua Terrassa, el SEM i el Servei de Vigilància Epidemiològica del Vallès, posarà en marxa, a partir de demà i de forma puntual, dos dispositius per fer proves PCR a les persones asimptomàtiques de la zona dels carrers del perímetre del Centre d'Atenció Primària (CAP) Rambla i del CAP Terrassa Nord. Aquesta és una mesura impulsada com a prova pilot per reforçar la tasca que s'està fent des de l'atenció primària per combatre la transmissió comunitària del coronavirus.\nPer poder dur a terme aquesta actuació sanitària, s'instal·laran dues àrees sanitàries mòbils del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM), els dies 7, 8 i 10 d'agost, de 9 h a 14 h i de 18 h a 22 h, en dos punts de la ciutat. Concretament a la Plaça de la Cultura i a la Plaça de la Immaculada. Les proves van dirigides a les persones de 15 a 45 anys, ja que és en aquesta franja d'edat on s'ha detectat un major nombre de casos positius, i un percentatge més elevat de persones asimptomàtiques. La resta de la població que puguin tenir dubtes o presentin símptomes, s'han d'adreçar al seu centre d'atenció primària.\nEl dispositiu de la Plaça de la Cultura, s'ha instal·lat per aquelles persones residents a l'àrea geogràfica compresa entre el perímetre que delimita l'avinguda Béjar, la carretera de Matadepera, el Passeig del Vint-i-dos de Juliol, i la Ronda de Ponent. Pel que fa al dispositiu de la plaça de la Immaculada, respon a la població dels barris de Sant Pere Nord i del barri d'Ègara.\nEn aquestes zones delimitades com a objectiu s'ofereix a la població asimptomàtica una prova gratuïta, de la qual tindran resultats en les 48 hores següents. Aquest sistema de fer proves a la comunitat es fa per aturar l'extensió del virus.\nLa instal·lació d'aquests dispositius es plantegen per detectar el màxim nombre possible de persones infectades, per assegurar que no transmetin el virus a altres persones, ja que algunes persones no presenten símptomes i poden, sense saber-ho, transmetre el virus a la seva família, amics i altres. El poder fer proves PCR al màxim nombre de persones permet detectar les infectades, encara que no tinguin símptomes, fer-ne el seguiment i adoptar mesures perquè les persones infectades no transmetin el virus a altres persones.\nUn cop s'arribi a les carpes, es demanarà el nom, l'adreça, el telèfon i la targeta sanitària (TSI). Si no disposa de TSI, se n'hi assignarà una. En cap cas és obligatori fer-se la prova, però des del Departament de Salut i els CAPs es recomana que s'aprofiti l'oportunitat que s'ofereix, ja que les proves ajudaran a trobar el virus, a deixar de contagiar i acabar amb l'epidèmia.\nAmb els resultats, que es preveu que es tinguin en un període de 48 hores, s'informarà a les persones. Si una persona té símptomes s'ha de quedar a casa i aïllar-se fins que tingui el resultat, i que li diguin què ha de fer. Si la prova és negativa, s'han de continuar seguint les mesures generals de seguretat i prevenció, com són la distància, l'ús de mascareta i la higiene de mans. A més, si s'ha tingut un contacte estret amb una persona positiva, cal mantenir l'aïllament durant 14 dies, malgrat que el resultat hagi estat negatiu.\nAltres mesures previstes\nA la ciutat, a més, s'han previst noves mesures per evitar la propagació del virus, sobretot en la mesura d'evitar al màxim possible la concentració de persones a la via pública. Així, s'ha previst un reforç de seguretat a places i parcs i jardins de la ciutat per informar de la necessitat d'evitar concentracions, foment de l´ús de la mascareta, mantenir les distàncies i reforçar les conductes cíviques de la ciutadania. Aquest dispositiu, que recorrerà diferents zones de la ciutat, està previst que s'inicii avui dijous a les 20h.\nPer altra banda, s'inicia,com a mètode dissuassori la neteja amb aigua de places i espais de la ciutat per evitar la concentració de persones. L'objectiu d'aquest dispositiu de neteja és evitar aglomeracions massives de persones. El dispositiu de neteja de places es realitzarà en caps de setmana a partir de la matinada de divendres a dissabte, a la 1.30 h. Per últim, pel que fa a l'horari de tancament de les terrasses de bars i restaurants els caps de setmana, es modifica i es redueix una hora. Així, hauran de tancar a les 12 de la nit, a partir d'aquest divendres 7 d'agost.\n( http://www.radiostarterrassa.com/news.php?extend.7004 )


Declaració de Santa Coloma de Gramenet d'Òmnium Cultural Upcoming SlideShare\nManifest per la pau 2014\nDeclaració de Santa Coloma de Gramenet d'Òmnium Cultural 323 views\nDeclaració programàtica d'aquesta entitat cultural.\nData: 28 Octubre 2012.\nDeclaració de Santa Coloma de Gramenet d'Òmnium Cultural 1.\nDECLARACIÓ DE SANTA COLOMA DE GRAMENET Dilluns 29 d’octubre de 2012 Estimades amigues i amics, moltes gràcies per ser aquíHem fet junts un llarg camí, des que, lany 1961 cinc emprenedors van fundar ÒmniumCultural, el mateix any que, juntament amb la nostra associació, naixien Cavall Fort,Edigsa i Edicions 62 i se celebrava el primer concert dels setze jutges. 1961 va marcar,dalguna manera, linici de la represa catalana, després duna postguerra llarguíssima i dela decepció de què el final de la II Guerra Mundial no suposés cap canvi a la dictadura queestava practicant un intent de genocidi cultural al nostre país. Agafàvem el testimoni del’exili en el combat per la nostra supervivència. Per això sempre serem deutors de lageneració que va reprendre la lluita per la cultura i la llengua catalana en unes condicionsamargues, desoladores i dificilíssimes. Sense la seva tasca i lesperança que hi van posar,avui, senzillament, no seríem aquí.Sí. Hem fet un llarg camí junts. També, des que lany 1983, fa gairebé 30 anys,precisament aquí, a Santa Coloma de Gramenet, siniciés la immersió lingüística en 19escoles públiques, per expressa petició dels pares i mares, veïns d’aquesta ciutat, la granmajoria dels quals no tenia el català com a llengua pròpia. Òmnium havia treballat des defeia anys, a través de la Delegació dEnsenyament Català, per la recuperació de la llenguaa les escoles, decantant-se per lús del català com a llengua vehicular de lensenyament icom a eina de cohesió social. Per fi, tots els nens i nenes catalans compartien un mateixprojecte. Per fi, el somni de ser un sol poble es podia fer realitat.Certament, hem fet un llarg camí junts. Un camí que va portar-nos, fa dos anys, el 10 dejuliol de 2010, a manifestar-nos amb el lema “Som una nació, nosaltres decidim”, no tantper un Estatut dautonomia retallat i mutilat pel Tribunal Constitucional espanyol, sinó perla dignitat i voluntat del poble de Catalunya, per la democràcia i pel respecte a la nostraveu i a la nostra paraula.1961, cultura; 1983, llengua; 2010, país. Tres dates dalgunes cruïlles clau en el camí quevenim fent i el lema que presideix la nostra raó de ser, cultura, llengua i país.I, tanmateix, ara ens queda recórrer un nou tram del camí, potser el més important de lanostra història, el que han somniat generacions de catalans abans de nosaltres, el querepresentarà el camí de tornada a casa. El camí de la nostra llibertat, el de ser qui som,un poble lliure d’Europa. Per això, en aquest nou i emocionant moment fundacional,Òmnium Cultural dedicarà tots els seus esforços, tota la seva energia, tota la sevaexperiència, a fer-ho possible: a construir un nou Estat d’Europa.Pensem que el projecte polític de la independència de Catalunya en el marc europeu ésavui l’únic capaç de fer de palanca a l’ambició dun país. Un projecte que ens ha depermetre treballar de veritat per la igualtat d’oportunitats dels ciutadans, i que ha degarantir drets bàsics com l’educació, la sanitat, l’habitatge digne o el treball. Volem ser unestat per poder exercir millor la solidaritat interna i externa, tant amb les persones mésdesafavorides de la nostra societat com amb els pobles del nostre entorn i d’arreu delmón. Per nosaltres, voler un estat propi és voler un país socialment més just i pròsper. I,encara, nestem convençuts, és també l’únic projecte per modelar una societat més 2.\ncreativa i avançada, que provoqui lesclat denergia que necessita la nostra cultura, quefaci vibrar la corda que mou l’ànima d’una comunitat.No hi ha marxa enrere en el camí, i menys en el camí de la llibertat.Després de la històrica manifestació de l’11 de setembre d’aquest any, la majoria delsdiputats del Parlament van aprovar una resolució que els compromet a convocar unreferèndum en la pròxima legislatura per decidir el futur de Catalunya. Si els resultatselectorals avalen aquesta opció, la que representen aquests partits, la consulta s’haurà decelebrar. En aplicació d’un principi democràtic bàsic. Per pur convenciment democràtic.Decidir democràticament qualsevol opció social o nacional no comporta cap fractura. És lamanera més raonable que ha trobat l’ésser humà al llarg de la història per resoldre lesdiferències. Per encarrilar civilitzadament les opcions que se li plantegen a cada moment.Òmnium Cultural demana un referèndum d’autodeterminació perquè damunt de qualsevolaltra consideració cal que prevalgui el dret de les nacions a decidir com s’han d’organitzarpolíticament. Encara més, Òmnium Cultural pren posició en aquest debat social i esdeclara partidària d’un estat per a Catalunya dins d’Europa. S’han exhaurit totes les altresopcions. En nom de la legalitat constitucional, les autoritats de l’Estat espanyol hansotmès aquest país a unes condicions que l’asfixien econòmicament i que el neguennacionalment.Per a això treballarem. I ho farem posant de manifest el nostre compromís europeu.Catalunya no sentén sense Europa, però Europa tampoc no sentendria sense Catalunya.Venim de lluny, de Ramon Llull, d’Ausiàs March, d’Isabel de Villena, de Joan Lluís Vives,dAntoni Gaudí, de Pompeu Fabra, de Pau Casals, de Josep Trueta, de Mercè Rodoreda,de Joan Fuster, de Maria Àngels Anglada, de Paco Candel. Venim dun vell país dEuropa.Benvolgudes, benvolguts. Aquest darrer tram del camí que ens falta per assolir la plenitudnacional de Catalunya l’hem de fer plegats. Volem construir aquest nou estat europeu ambtothom, volem portar el debat sobre el nou país que tindrem a tots els carrers i places delsnostres pobles i ciutats. I ho volem fer amb tothom, tingui l’origen que tingui, parli lallengua que parli, perquè la força daquest procés dalliberament nacional rau en la sevaprofunda radicalitat democràtica, en la participació de tots i totes, en fer-ho de la maneramés inclusiva possible, enfortint encara més la cohesió social, que és lADN del país.Perquè, per a nosaltres, estat propi vol dir convivència, pluralitat i inclusió.Ens enfrontarem junts a la por i als que, emparant-se en ella, pretenen posar obstacles ala democràcia i senzillament volen enfrontar la societat. Vencerem junts la por, perquè lademocràcia i la llibertat mai no podran ser derrotades per la por. I ens dirigiremespecialment a tots els qui es miren aquest procés des de la reticència o fins i tot des del’hostilitat. Cal convèncer amb arguments raonables els indiferents, tranquil·litzar totes lesinquietuds i aquietar les hostilitats. Aquesta és la funció d’Òmnium. Falcar amb seguretatcada nou avenç. Òmnium Cultural té una immensa feina i una enorme responsabilitatsocial i nacional. Lexercirem, no tingueu cap dubte que lexercirem.Llengua, cultura i país. Aquest continua essent el nostre repte, també en aquest nouobjectiu. I amb modèstia, però amb tota la legitimitat que ens donen els nostres 51 anys alservei de Catalunya, orientarem tota la nostra activitat a debatre, construir, imaginar,connectar, apropar, conciliar i repensar, la llengua, la cultura i la identitat del nou estat, tot 3.\nenfortint la cohesió social del nostre poble. I a contribuir, també, fins on puguem, tan llunyfins on ens sigui possible, a internacionalitzar la nostra causa, convençuts que és en eltauler de joc del món on Catalunya es juga el seu futur.Amigues i amics, estem a punt, preparats. El país ha madurat i Òmnium ha madurat ambel país. No som uns ingenus i sabem que aquest tram del camí serà enormement difícil. Itanmateix, ¿existeix a Catalunya un projecte més apassionant que el de participar en laconstrucció del nostre futur en llibertat? ¿Hi ha cap moviment que no siguil’independentista que avui pugui generar un big bang creatiu que transformi el nostre paíscom va fer-ho el catalanisme fa un segle? I, encara, ¿podrem continuar essent catalans sino tenim un estat que ens empari?Per això, aquí, a Santa Coloma de Gramenet, refermem el nostre compromís amb el país,amb la llengua i la cultura catalanes, les mateixes que ens uneixen als territoris germansde les Illes Balears, el País Valencià, Andorra, lAlguer, la Franja i la Catalunya del Nord.Però, com hem dit, volem fer un pas més en el moment històric que estem vivint. Elcompromís que prenem avui, el volem concretar en quatre punts: 1. Ens comprometem a fer tot el possible perquè a Catalunya no hi hagi ni un sol ciutadà que, amb dades i arguments, no pugui prendre una decisió, lliurement, sobre la conveniència o no de tenir un estat propi. En aquest sentit, a banda dorientar la nostra activitat del dia a dia a la consecució d’aquest objectiu, impulsarem un argumentari per donar resposta a les qüestions principals i mes bàsiques que davant daquest procés es pregunten els ciutadans; I, d’altra banda, impulsarem un Congrés per lestat propi que ens permeti recollir, ordenar i generar discurs, amb lobjectiu de proporcionar una guia que doni respostes documentades i solvents per estructurar aquest projecte en tots els àmbits possibles: internacional, economia, infraestructures, estat del benestar, llengua, educació, cultura, comunicació i regeneració democràtica. 2. Demanem als partits polítics que van assumir al Parlament l’enorme responsabilitat de convocar un referèndum que incloguin aquest compromís en els seus programes electorals. Que tothom pugui saber aquesta vegada la transcendència que tindrà el seu vot en el futur immediat de Catalunya. Cada vot comptarà. I cal que els partits que avalen la convocatòria d’un referèndum obtinguin una amplíssima majoria. 3. Sabem que el procés que ens durà a la celebració del referèndum no serà fàcil. Que les institucions espanyoles ens posaran totes les traves i miraran d’impedir que el poble català pugui exercir el seu legítim dret a l’autodeterminació. Però les ànsies de decidir del poble català han de ser respectades per damunt de tot. Per això demanem solemnement als diputats i diputades que formaran el Parlament de la X Legislatura que assumeixin el seu càrrec conscients que aquesta ha de ser la darrera legislatura d’un Parlament autonòmic. Està en joc la llibertat i la democràcia i Òmnium les defensarà amb totes les seves forces. 4. Finalment, si afirmem que volem un estat és perquè volem un país millor per a tothom. I volem contribuir-hi amb un projecte sòlid i integral, on la cultura i la 4.\nllengua catalanes en siguin part essencial. La llengua catalana és la nostra raó de ser i tenim com objectiu la seva plena normalització. El català és la llengua pròpia del país i ha de ser la llengua de cohesió, un paper que l’occità ha de jugar a la Val d’Aran. No hem d’oblidar, però, que la llengua castellana és patrimoni cultural del país i que la diversitat lingüística i el coneixement de llengües és un valor de futur. Volem fer-ho bé i aprofitar l’oportunitat més gran que mai ha tingut Catalunya, des que va perdre lleis i llibertats per injust dret de conquesta, per construir un país millor per a tothom. Demanem i exigim compromís, eficàcia i rigor.En una entrevista que van fer-li a Joan Solà, Premi dHonor de les Lletres Catalanes el2009, va dir “tots els catalans haurien de passar de ser contempladors a constructors de laPàtria”. És justament això: volem que tots els catalans i catalanes construïm el nou Estatd’Europa que, n’estem convençuts, tindrem ben aviat.Amb tota la solemnitat del moment, amb lemoció que dóna el camí que hem fet junts,amb lesperança que tenim en encarar el nou tram que ens falta, serenament, joiosament,des dÒmnium Cultural, treballarem fermament en aquest projecte il·lusionador. Fem unacrida a totes les entitats i ciutadans perquè ens acompanyin en aquest anhel i perquès’impliquin i prenguin partit en la consecució d’aquest gran objectiu que és viure sensetuteles ni coaccions. Perquè senzillament volem poder respirar amb dignitat i viure enllibertat, com qualsevol altre poble d’Europa. Visca Catalunya Lliure! Recommended


Es commemora el 160è aniversari de la línia ferroviària Tarragona-València - Revista Cambrils\nEs commemora el 160è aniversari de la línia ferroviària Tarragona-València\nAquest proper dimecres 20 d'octubre es commemora el 160è aniversari de la línia ferroviària Tarragona-València, un dels primers eixos que es van posar en marxa d'aquest corredor\nPublicat el Diumenge, 17 d'octubre de 2021 09:14h\nAquest proper dimecres 20 d'octubre es commemora el 160è aniversari de la línia ferroviària Tarragona-València. Aquest va ser un dels primers eixos d'aquest corredor i l'Oficina del Comissionat del Corredor Mediterrani vol celebrar aquesta efemèride, també emmarcada dins de l'Any Europeu del Ferrocarril. El 20 d'octubre s'inaugurarà a l'estació del Camp de Tarragona l'exposició titulada "Corredor Mediterráneo. 160 años conectando territorios". Posteriorment, l'organització ha programat un recorregut per diverses ciutats d'aquesta línia sortint des de València, passant per Castelló i Tarragona.\nHistòrica línia ferroviària en desús des del gener de 2020\nA Cambrils, el gener de l'any passat van deixar de passar trens per l'antiga línia ferroviària Tarragona-València, després de 155 anys. La línia fèrria va ser construïda entre 1856 i 1865 per l’empresa Sociedad de los Ferrocarriles de Almansa a Valencia y Tarragona (AVT), de l’empresari valencià José Campo. Concretament, el projecte es va adjudicar el 1856 i les obres van començar per la part sud de la línia (tram València-Castelló). Segons informacions facilitades per l'Arxiu Municipal, les obres a Cambrils es van fer majoritàriament entre els anys 1864 i 1865, d'acord amb diferents notícies sobre la presència de treballadors forans i víctimes d'accidents laborals per la construcció de la mateixa. De fet, el 18 de març de 1865 van començar a passar els primers trens per Cambrils, arrel de l'expansió de la xarxa elèctrica arreu de l'Estat. Segons es va explicar a la ruta històrica comentada "De l'estació a l'Eixample", emmarcada en el desè Cicle de Memòria –el 8 de novembre de 2015–, aleshores l'Estat no tenia prou diners per invertir en aquestes infraestructures i va facilitar que fossin els empresaris més importants del moment els que tiressin endavant noves línies del ferrocarril. En aquella època, el transport de mercaderies es veia com el gran futur econòmic per fer arribar els productes cap a França. Cal dir però, que tot i que les inversions eren privades, l'Estat va garantir que es donés un servei col·lectiu.\nPel que fa a l'edifici de l'estació, la seva estructura permet assegurar que va ser construït abans de 1891, moment en què la companyia AVT va ser absorbida per la Compañía Caminos de Hierro del Norte, que a causa del seu capital europeu construïa totes les estacions de les seves línies amb un estil alpí, mentre que l’estació de Cambrils presenta una estructura de casa mediterrània, amb teulada a doble vessant de poca inclinació, que la situa en el període de la companyia AVT (1865-1891). De fet, les imatges antigues de l'estació des d'inicis del segle XX demostren que la seva estructura s'ha conservat al llarg de dècades, només amb l’afegit de la marquesina i l'andana a finals del segle.\nEl futur de l'antic edifici segueix sent un interrogant\nEl futur de l'antiga estació de tren segueix sent un interrogant. Hi ha veus que advoquen per enderrocar l'edifici i unir els passejos de l'avinguda de Josep Vidal i Barraquer (al barri de l'Eixample) amb l'avinguda de l'Horta de Santa Maria i eliminar aquesta "barrera" entre barris, mentre que d'altres veus defensen la conservació d'aquest edifici històric. El que sí és cert és que l'edifici s'ha anat degradant poc a poc, amb diferents destrosses i bretolades que han anat malmetent el seu aspecte. D'altra banda, el passat mes d'agost, es va obrir un pas per a vianants a tocar de l'antiga estació per facilitar la connexió entre barris.


Arnold I de Flandes, Adalolf de Boulogne, Mathilde van Vlaanderen, Comtesse de St. Pol (en)\nBalduí I de Flandes i Judith de France\nEra menor d'edat al seu adveniment, i va veure els seus dominis patir atacs sense precedent dels vikings: els homes del nord destruïren Thérouanne, destrossaren tot el país i saquejaren les abadies, sembrant mort i desolació al seu pas. Els normands van passar l'hivern del 880 a Gant. A la primavera del 881 Tournai fou saquejada; el 882 fou el tron de Cambrai i d'Arràs; el 883 van passar a Boulogne, Sithiu (Saint-Omer), Saint-Riquier, Furnes/Veurne, de nou a Thérouanne, i després van tornar a Gant. Després d'una ràtzia a Renània, saquejaren Arras i es van fortificar a Condé (885) i després a Courtrai (886). El cap viking Rol·ló va destrossar la regió de Saint-Bertin, però no es va poder apoderar de la ciutat on els habitants van resistir. Com a reacció, Balduí II va construir nombroses ciutadelles fortificades, les viles o burchen, confiats a castellans: així van sorgir els de Ypres, de Courtrai, de Bergues-Saint-Winoc, de Gant, de Bruges i de Saint-Omer. També va reforçar les muralles de les ciutats i va confiscant totes les terres que havien estat abandonades, amb el que va assolir controlar un territori molt superior al que havia heretat del seu pare. L'edificació de les viles o burschen va caracteritzar el regnat de Balduí II, i va marcar el començament de l'edat feudal a la regió. Tanmateix, com en la resta de la Nèustria, el problema viking no va trobar solució més que sota Carles el Simple que, pel tractat de Saint-Clair-sur-Epte va permetre a Rol·ló establir-se a la Normandia d'avui.\nLa reputació de cobdícia del comte es recolza certament en la seva ambició sobre aquestes abadies, que no va aconseguir obtenir. Se'l jutge igualment també com a cruel, la qual cosa sembla exacte, ja que Balduí no va vacil·lar a fer assassinar Folc el Venerable per Winemar, castellà de Lillers, el 17 de juny del 900. El successor designat de l'arquebisbe, Arveu, va fulminar llavors l'excomunió contra el mandatari del crim, però Carles el Simple, príncep feble, va haver de perdonar al seu massa poderós vassall.\n↑ (anglès) 20Hainaut.htm#BaudouinIiflandersdied918 Genealogia de Balduí II de Flandes[Enllaç no actiu] a la Fundació per la Genealogia medieval\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Balduí_II_de_Flandes&oldid=28469793»\nDarrera modificació: 21 oct 2021 a les 13:38\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 oct 2021 a les 13:38.


Rubén Martínez: «Els contes són mentides que diuen veritats»\nAquest rondallaire professional fa coautors de les seves narracions tant els nens com els adults\nDiumenge, 19/05/2019 | Actualitzada 21/05/2019 - 11:19\nFa dos divendres, Rubén Martínez (Caracas, Veneçuela, 1964), rondallaire professional, estava explicant un conte en una biblioteca, en una sessió titulada ‘Cuentos del alma’, quan de sobte el públic es va posar a plorar. Després es va posar a plorar ell. No era la primera vegada que el plor l’atropellava en plena narració oral, però sí la primera que la majoria del públic, adult i poc nombrós, l’acompanyava com si la narració transcorregués en un cementiri i no en una biblioteca. Les llàgrimes formaran per sempre part d’aquell conte, ja que Martínez reivindica la coautoria del públic i el protagonisme del context de la declamació.\n-Plorar amb un conte. Brutal.\n-Ho va ser, sí. Era poca gent, però la que hi havia va plorar. ¡L’art t’ha d’arribar! I aquest conte ho va aconseguir: el públic és coautor del que està passant perquè ha de crear a partir del que les teves paraules li suggereixen.\n-¿Va ser això el que el va enganxar d’explicar contes?\n-Sí; el gran avantatge d’aquest art és que és molt mal·leable: aquí i ara, sense necessitat d’aixecar-me, sense llum, sense vestuari... puc explicar-te un conte. Això no ho he vist en cap altre art.\n-¿Per què es va interessar pels contes?\n-M’interessen els contes perquè són mentides que diuen veritats: tenen una aparença innocent, però resulta que poden estar parlant-te de l’essència més humana que hi ha i han sigut dipositaris de la tradició.\n-¿Com es fa algú rondallaire?\n-El 1984, uns amics amb un taller de rondallaires em van proposar anar-hi per explicar els que jo escrivia. Una vegada vaig explicar el primer, ja no vaig parar. Ni pararé: mentre més avi siguis, més s’espera que n’expliquis. ¡Vaig cap a l’època d’explicar-ne més! (riu).\n-¿Quants contes es pot saber?\nAquest 2019 farà 35 anys que n’explico, així que en puc saber uns 150. La meva regla d’or és no memoritzar-los: explicar contes és comunicar-te amb la gent; tu els recrees cada vegada de manera diferent en funció de l’interlocutor i el context.\n-Llavors mai hi ha dos contes iguals.\n-Esclar. Pot ser que tu vulguis explicar el mateix però que un nen s’aixequi i et digui alguna cosa. Llavors aquest nen entra al teu conte, ho tinguis en compte o no, perquè això ja ha variat la teva idea de la història. Moltes vegades jo estic esperant que algun nen digui alguna cosa per poder enriquir el conte.\n-¿Quants contes ha creat vostè?\n-Jo narro contes tan aliens com propis, però d’aquests no et puc dir quants en tinc perquè acostumo a inventar-me’ls mentre els explico i moltes vegades queden a l’aire: no els escric. Hi haurà contes que s’hauran explicat només una sola vegada i allà hauran mort.\n-Contes d’un sol ús. Quin concepte.\n-¡Ha de ser així! Aquest conte tenia sentit en un moment i compartint uns codis. Quan tu treus un conte del seu context, resulta que és una porqueria. ¡És clar, perquè estava lligat a l’aquí i l’ara!\n-¿Sempre narra en directe o també els grava?\n-En directe; també faig tallers de rondallaires. Una de les poques vegades que he gravat ha sigut fa poc, per a un projecte d’acostar la literatura a nens immersos en la crisi de Veneçuela. Crec que el conte pot ajudar les criatures veneçolanes a gestionar l’horror.\n-¿On sol actuar?\n-Biblioteques, centres cívics... una vegada vaig actuar en un creuer; una altra, en un espectacle de circ a Gavà: el xou era jo explicant contes (riu). L’octubre que ve organitzo la 10a edició del Festival de Narració Oral de Barcelona Munt de Mots.


"Quan això passi, tinc fe que la recuperació serà molt ràpida" - Poble Andorrà\n“Quan això passi, tinc fe que la recuperació serà molt ràpida”\nLa ministra de turisme Verònica Canals es mostra convençuda que quan es permeti el turisme hi haurà molta get que vindrà a Andorra\nLa ministra de turisme Verònica Canals, durant l'entrevista.\n“Quan això passi, tinc fe que la recuperació serà molt ràpida perquè la gent té moltes ganes de viatjar i hi haurà molta gent que voldrà venir a Andorra”. Aquest és el missatge d’optimisme que ha enviat la ministra de turisme Verònica Canals respecte a com veu l’evolució posterior a la pandèmia. Considera que “confio en què recuperarem aviat tot el que estem perdent”, en declaracions fetes al programa Ara i Aquí de Ràdio Nacional.\nLa ministra creu que la pandèmia ha permès que es redescobreixin punts fort del país com el turisme de natura “perquè la gent busca experiència de natura i cultura i nosaltres ho podem oferir”. Ha posat com a exemple “l’estiu on la gent ha vingut i ha pernoctat més que altres estius, amb estades més llargues”. Cita com a exemple que “durant l’estiu el visitant francès ha fet moltes més nits que altres anys i a això ens ha ajudat la feina que han fet els comuns d’itineraris per la muntanya”. Precisament, l’oferta de natura s’ampliarà aquesta primavera “per ajudar que el turista descobreixi Andorra d’una altra forma”.\nCanals ha incidit en que la crisi ha fet veure que s’han de potenciar molt més atractius com la gastronomia o les estades de ‘wellness’ per ajudar a desestacionalitzar i que en les temporades baixes vingui més gent. Per a la ministra ara “el turista té altres valors i considera que es valorarà molt que es facin tests a tots els treballadors del sector turístic que són unes 14.500 persones”.\nProjecte perquè la majoria dels restaurants ofereixin un plat ‘típicament’ andorrà\nFAI. UNA CRIDA, AL GOVERN MUNICIPAL DE LA SEU D’URGELL.\nLa Seu d’Urgell, Comarca del Alt Urgell.\nAvui dioptasa, 16 de Gener 2021.\nEn plena pandèmia de Covid-19, ha on el rang d’infeccions dintre de la pròpia Seu d’Urgell, està l’Rt passa d’1,63 a 1,65 i el risc de rebrot de 916 punts a 942 amb 133 casos actius, dels quals sis romanen hospitalitzats. mol a l’alçada de contagis.\nFen un recorregut per el centre, degut al marcat setmanal dels dissabte, he pogut constata, la falta «d’incivisme» social en l’obertura del Bars de la Seu d’Urgell.\nDes del propi carre Major, passeig / plaça Catalunya, carre de Josep Zulueta, i carrer de Llorenç tomàs. En tot aquest recorregut Bars de 50 m2, i meix del 50 m2 , plena de gent, i per sobre del seu propi aforament, i no diguem amb el tema de mascaretes??, sense respecta les distancies escrites sanitàries del PROCICAT, per el propi Govern de la Generalitat, Conselleries d’Interior, i CatSalut.\nEl propi problema radica, en una gran mala praxis de gestió per part de la propi-ha Alcaldia de la Seu, principalment i començant per el propi Alcalde Sr. Jordi Fàbrega (Junts) seguit del Vicealcalde Francesc Vilaplana (ER), 1º tinent alcalde. Mireia Font (Junts) 2ª tinent alcalde. Marian Lamolla, (ER.) 3ª tinent alcalde. Joan Gurrera, (Junts) i Núria Tomàs (ER).\nEl propi Ajuntament incompleix, sense cap tipus de control als propis establiments de restauració i locals de la Seu d’Urgell. perquè compleixin les mesures sanitàries del PROCICAT. Posant i participant, en risc contat als ciutadans de la Seu d’Urgell, per una gran falta de deixadesa amb els controls policials, tant per part de la policia municipal, com per els propis mossos d’esquadra, en els controls dels aforaments dels locals de Restauració a la Seu d’Urgell, principalment Bars.\nQue no respecten les distancies escrites sanitàries del PROCICAT.\nUna verdadera corrupta oligarquia política, que en tot moment enganya a la gent del seu Poble!.\nUn Alcalde, sigui del color que sigui, com de força política que sigui, te que vetlla per la bona salut, dels seus propis conciutadans, i fer complir les lleis i normatives establertes per el Govern, en problemes com la pandèmia del Covid-19.\nCom la pròpia Vergonya de l’opció per part dels PSC i CUP, que segurament deuen està Viatjant dintre del «INGENIO»\nNo donaré el meu propi Vot per JUNT, ni per ER.\nBon dia. No dic q vte no tingui raó en quan diu q no es respecta l’aforament dels bars, etc, etc. Pero també li dic q es molt fàcil criticar quan la teva economia familiar no esta afectada. Es nota q vte no te negoci propi q depengui de l’atenció directa, com la restauració. No tots tenim ajudes, ni ERTOS, ni res q s’asembli. Els que no estan afectats son tots aquests politics de tres al quarto q tenim, que si q no perden un Euro. Ja pot dir que no votarà a aquest o l’altre. Tant fa. Tots son iguals. Ningú tindria q anar a votar. Son una colla d’incompetents oportunistes q l’únic que serveixen es per cobrar i aparentar que fan algo. Mentrestant , deixi als propietaris de la restauració tranquils que a ven segur, si estiguessin en la situació dels politicuchos, cobrant igualment sense fotre res, no tindrien la necessitat de pujar la persiana a les 7 del mati i tancar-la a les tantes únicament per sobreviure i psgar els impostos per que puguin cobrar els seus salaris els d’abans. Bon dia


Hi havia una vegada una rateta que escombrava l’escaleta. La rateta era una jove bonica i encisadora, però era d’allò més despistada i li agradava ben poc treballar. Un bon dia, la rateta va trobar un dineret i va comprar un llacet preciós. Ben aviat, comencen a acostar-s’hi pretendents de tota mena, cadascun virtuós d’un estil musical diferent. El gall, el gos, l’ase, la cabra i el gat cantaran i ballaran per a la rateta. Qui serà l’escollit per la protagonista? A partir de 3 anys.


Malgrat de Mar ja prepara una nova Marató d’Estalvi Energètic | Ràdio Palafolls\nHome Comarcal Malgrat de Mar ja prepara una nova Marató d’Estalvi Energètic\nMarc Ferri , desembre 19, 2018\t / 154 0\nA falta de dos mesos per donar el tret de sortida a la iniciativa, el consistori malgratenc ja ha posat en marxa els preparatius d’una nova edició d’aquesta Marató, que aquest proper 2019 celebrarà la seva 3a edició.\nLa Marató d’Estalvi energètic es marca com a objectius ser una campanya de sensibilització entorn a les bones pràctiques en l’ús i el consum d’energia, però també es marca una altra fita, com és la de destinar l’estalvi energètic aconseguit a lluitar contra la pobresa energètica.\nSegons ha informat l’Ajuntament de Malgrat, al llarg de la setmana passada es van estar duent a terme les auditories a les diverses instal·lacions municipals que hi participaran.\nEnguany se sumen per primera vegada a la iniciativa l’Ajuntament, el Centre Cívic i l’Escola Municipal d’Adults Cases dels Mestres, que se sumaran a les escoles públiques Marià Cubí i Soler i Mare de Déu de Montserrat, uns espais que ja havien participat a la Marató de l’any passat.\nDurant els dies en què es dugui a terme la campanya, aquests equipaments municipals treballaran per reduir els seus consums d’aigua, electricitat i gas.\nAmb els diners de l’estalvi aconseguit en la Marató d’aquest 2018 l’Ajuntament de Malgrat ha adquirit 10 estufes eficients que estan en servei de préstec a famílies que pateixen pobresa energètica, i que es gestionen des dels Serveis Socials municipals. Per altra banda, amb l’estalvi del primer any es van fer auditories a llars amb pobresa energètica.\nSegons dades del consistori, la darrera campanya va finalitzar amb uns resultats satisfactoris pel que fa a les xifres d’estalvi.\nEn alguns dels equipaments municipals, com és el cas dels dos pavellons esportius i la piscina municipal, el consum energètic va aconseguir reduir-se fins a més de la meitat del que és habitual en aquestes instal·lacions.\nConcretament, es va aconseguir un estalvi del 62% en l’aigua en el pavelló i la piscina municipal, un percentatge que en el cas de la Biblioteca va ser del 37 i mig %.\nLa Marató d’Estalvi Energètic, és una iniciativa de l’empresa L’Origen, i hi participen 10 localitats, entre elles Barcelona, i dels quals Malgrat de Mar és la més petita.\nMalgrat busca empresa per cobrir el tram de riera de Can Feliciano


Un investigador català aconsegueix que els ordinadors cantin com els humans - Citilab\nInici » Actualitat » Actualitat » Un investigador català aconsegueix que els ordinadors cantin com els humans\nJordi Bonada, un investigador del Grup de Tecnologia Musical (GTM) de la Universitat Pompeu Fabra (UPF), és el creador del programari Vocaloid, un sintetitzador capaç de generar veu humana cantada des d’un ordinador personal. El producte el comercialitza l’empresa multinacional Yamaha.\nPer fer servir aquest programari, l’usuari ha d’introduir la lletra i la música desitjades, per tal que es reprodueixin amb la veu seleccionada. Vocaloid ha estat dissenyat a partir d’una recopilació d’articulacions fonètiques de cantants reals, enregistrades en una base de dades que actua com a biblioteca vocal. Aquesta informació es pot modificar amb la introducció de diferents paràmetres d’expressivitat.\nBonada ha estat recentment el guanyador del primer premi de la IX edició del guardó Rosina Ribalta, que atorga la Fundación Epson al millor projecte de tesi doctoral dins l’àmbit de les Tecnologies de la Informació i les Comunicacions, pel treball “Synthesis of the Singing Voice by Performance Sampling and Spectral Models”.\nFont: Recercat i Universitat Pompeu Fabra


Efemèrides Sant Fèlix 2016\n[icon_timeline][icon_timeline_sep time_sep_title=”SANT FÈLIX 1816: 200 ANYS”][icon_timeline_item time_title=”BALL DE VALENCIANS”]S’anuncia l’actuació del Ball de Valencians i que cobraran 22 lliures per la seva actuació\n[/icon_timeline_item][icon_timeline_sep time_sep_title=”SANT FÈLIX 1916: 100 ANYS”][icon_timeline_item time_title=”XIQUETS DE VALLS”]Actuen per Festa Major dues colles de Xiquets de Valls\nLa Colla Nova dels Xiquets de Valls, que va cobrar 800 pts i la Colla Vella dels Xiquets de Valls, que en va cobrar 700[/icon_timeline_item][icon_timeline_sep time_sep_title=”SANT FÈLIX 1921: 95 ANYS”][icon_timeline_item time_title=”Pilars de 4″]A causa de la Guerra d’Àfrica se suspenen els actes de Festa Major no religiosos, castells inclosos. Afeccionats locals aixequen pilars de quatre.[/icon_timeline_item][icon_timeline_sep time_sep_title=”SANT FÈLIX 1931: 85 ANYS”][icon_timeline_item time_title=”3 colles”]Primera vegada que es te constància de l’actuació de 3 colles a la plaça de la Vila. Una d’elles penedesenca, els Mirons del Vendrell.[/icon_timeline_item][icon_timeline_sep time_sep_title=”SANT FÈLIX 1946: 70 ANYS”][icon_timeline_item time_title=”4de8 dels Nens”]Primer 4/8 descarregat dels Nens del Vendrell i el primer a Vilafranca després de la Guerra Civil. (Els Nens l’havien carregat l’any 1935)[/icon_timeline_item][icon_timeline_sep time_sep_title=”SANT FÈLIX 1971: 45 ANYS”][icon_timeline_item]-Darrer any del Concurs Enxaneta de Plata (4a. edició)\n-Primer 4/8 descarregat dels Castellers de Vilafranca\n-Primera actuació a la diada de Sant Fèlix de la Colla Joves Xiquets de Valls. Pot carregar el seu primer 2de7\n-Primer 4de7 descarregat dels Castellers de Barcelona.\n[/icon_timeline_item][icon_timeline_sep time_sep_title=”SANT FÈLIX 1986: 30 ANYS”][icon_timeline_item time_title=”Tornen els castells de 9″]-Primer 3/9f. carregat que es veu a Vilafranca en el segle XX a càrrec de la Colla Vella dels Xiquets de Valls (el darrer es podia haver vist cap els anys 1889/1890)\n-Primera vegada que es poden veure tres torres de 8 amb folre descarregades en una mateixa plaça.[/icon_timeline_item][icon_timeline_sep time_sep_title=”SANT FÈLIX 1991: 25 ANYS”][icon_timeline_item time_title=”4de9f”]Primer 4de9f descarregat en una diada de Sant Fèlix al segle XX. El segon que veu Vilafranca (el primer va ser per Tots Sants de 1990). Ho van assolir els Castellers de Vilafranca.[/icon_timeline_item][icon_timeline_sep time_sep_title=”SANT FÈLIX 1996: 20 ANYS”][icon_timeline_item time_title=”2 castells emmanillats”]-Primera vegada a la història que una colla assoleix dos castells amb manilles en una mateixa actuació. Els Castellers de Vilafranca van carregar la tde9 i el pde8fm\n-Primera actuació de la Colla Jove Xiquets de Tarragona a la diada de Sant Fèlix\n-La diada de Sant Fèlix va estar aturada una hora degut a la pluja. La Jornada va poder seguir amb castells de nou.\n[/icon_timeline_item][icon_timeline_sep time_sep_title=”SANT FÈLIX 2001: 15 ANYS”][icon_timeline_item time_title=”Un dels millors SF de l’època”]\nUn dels millors Sant Fèlix de la història per l’època. Es veuen fins a 15 intents de gamma extra (només superats per Sant Fèlix 2015 amb 16) Diada amb molta llenya -6 C i 3 Int.-\nPrimera i única vegada a la història que una plaça veu dos 4de9 sense folre descarregats en una actuació. Els fan la Colla Joves Xiquets de Valls i els Minyons de Terrassa.\nPrimer 3de10fm carregat en una Diada de Sant Fèlix a càrrec dels Castellers de Vilafranca (es el segon de la colla després del de 1998)\nPrimera vegada que els Minyons de Terrassa assolien 3 castells de gamma extra en una actuació. (2de9fm, 4de9sf, pde8fmC)\nEn aquell Diada de Sant Fèlix els Castellers de Vilafranca, els Minyons de Terrassa i la Colla Joves Xiquets de Valls feien les seves millors diada respectives (ara ja totes elles superades)\nSant Fèlix 2001:\nCastellers de Vilafranca: 4de9fag, 3de10fmC, id5de9f, 5de9C, ipde8fm, pde8fm\nMinyons de Terrassa: 2de9fm, 4de9sf, pde8fmC\nColla Joves Xiquets de Valls: 2de9fmC, 4de9sf, 3de9f\nColla Vella dels Xiquets de Valls: 5/9fC, i2de9fm, 3de8psC, i4de9sf, 4de8p\nPrevi a la Diada de Sant Fèlix els Falcons de Vilafranca fan una fita sense precedents. Carreguen el P/6 aixecat per sota el deixen net uns segons (la pinya s’acota per deixar veure el baix)\n[/icon_timeline_item][icon_timeline_item time_title=”L’endemà de Sant Fèlix 2001…”]Els Castellers de Vilafranca assoleixen en la Diada de Sant Ramon una fita històrica i no repetida. Descarreguen simultàniament dos castells de nou, el 3 i el 4de9f (ho fan després d’un primer intent desmuntat)\n(també assoleixen dos P/6 simultanis -1 d’ells carregat-)[/icon_timeline_item][icon_timeline_sep time_sep_title=”31 d’agost de 2006: 10 anys”][icon_timeline_item]Els Castellers de Vilafranca descarreguen cinc anys després i de nou a la Diada de Sant Ramon, dos castells amb folre simultanis, la torre de 8 i el pilar de 7 folrats


CENTRE D'ESTUDIS DE LES GARRIGUES: de juny 2012\nARTICLES DEL MES DE JUNY (2) AL 'SOMGARRIGUES': "LES GARRIGUES SEGARRENQUES"\nCliqueu per ampliar\nEtiquetes de comentaris: Albert Turull, article mensual del CEG, Cervià de les Garrigues, el Vilosell, els Omellons, Fulleda, l'Espluga Calba, Santi Arbós, Segarra, SomGarrigues, Tarrés, Vinaixa\nEL CENTRE D'ESTUDIS DE LES GARRIGUES PARTICIPA A LA MOSTRA CULTURAL DE LES GARRIGUES A LA FLORESTA EL 30 DE JUNY\nPublicat per CENTRE D'ESTUDIS DE LES GARRIGUES a 18:06 Cap comentari:\nACTE D'HOMENATGE A ISABEL ARQUÉ I GIRONÈS, DIMARTS 26 DE JUNY A LLEIDA\nEtiquetes de comentaris: Isabel Arqué, Josep Vallverdú, Lleida\nNOU ARTICLE DE JAVIER GIMÉNEZ: "MESTRES DE LA REPÚBLICA A LES GARRIGUES"\nMESTRES DE LA REPÚBLICA A LES GARRIGUES\nA la recerca dels orígens de la Federació de Treballadors de l’Ensenyament de la UGT (FETE) a les terres de Lleida topem amb per el grup “Batec”, grup d’ensenyants d’ escoles rurals que treballaren durant la República per a la renovació pedagògica. Un professor de la Universitat Autònoma de Mèxic, Fernando Jiménez Mier, ha recollit informació sobre més de cent docents que participaren en aquella “revolució pacífica de mestres” que fou Batec. Molts ensenyants de les Garrigues formaren part del Grup; fruit de la necessitat de compartir inquietuds i experiències pedagògiques que sorgien de les petites escoles unitàries o graduades que regentaven.\nPer millorar les condicions laborals del col·lectiu docent, alguns d’aquells mestres decidiren participar en el moviment sindical, mitjançant FETE-UGT. Així, dels que fundaren el sindicat d’ensenyament de la UGT, trobem a Ricard Barqué, fill de les Borges Blanques; Ramon Costafreda d’Artesa de Lleida que exercí, primer a Cervià i més tard a Juneda; també a Josep Barrull, nascut i mestre de La Granadella.\nLa llista de docents batequistes nascuts a la comarca es pot ampliar amb Miquel Farré i Antònia Solé, ambdós de Juneda; així com els germans Vigatà de Torregrossa –Josep, Miquel, Rossend i Antoni-.\nResseguint la llista dels mestres s’observa que foren molts els docents del Grup que exerciren el seu mestratge en diferents escoles de la comarca:\n- Salvador Ambrós (Juneda)\n- Andrés Avelino (La Pobla de Cérvoles)\n- Antoni Borrell (La Pobla de la Granadella)\n- Lluis Esteve (Juncosa)\n- Ferran Ginés (Les Borges Blanques)\n- Montserrat Parellada (Cervià)\n- Ricard Reñé (Juneda)\n- Ramon Costafreda (Cervià i Juneda)\n- Josep Roselló (Castelldans i Juneda)\n- Josep Barrull (La Granadella)\n- Rossend Vigatà (Arbeca)\n- Miquel Vigatà (Castelldans)\nDerrotada la República, la dictadura depurà aquells mestres. La gran majoria foren separats del magisteri, alguns marxaren a l’exili; altres amb el temps foren readmesos; hi va haver que foren castigats a exercir fora de la província, inclús fora de Catalunya; d’alguns es va perdre el seu rastre. Dels que anaren a l’exili, el Josep Barrull i la seva esposa, Carolina Zavala, fundaren l’Institut “Cervantes” a Maracaibo (Veneçuela) i l’Antoni Vigatà fundà a Torreón (Mèxic) el col·legi “Cervantes”, escola dirigida actualment per un dels seus nets.\nMolts dels avis de la comarca són testimonis i encara guarden en la seva memòria les ensenyances d’aquells mestres convençuts que la cultura faria, dels seus alumnes, homes i dones lliures. Foren condemnats per les seves idees i lluita des de l’aula per un món més just.\nVa escriure el poeta Màrius Torres: “Oh, Pare de la nit, del mar i el silenci,/ jo vull la pau, però no vull l’oblit”.\nQue aquest escrit sigui un homenatge a tots aquells mestres que van fer de les Garrigues una comarca rica, pel que fa a la renovació pedagògica, en un temps d’il·lusió col·lectiva com fou l’etapa republicana.\nPublicat per CENTRE D'ESTUDIS DE LES GARRIGUES a 13:51 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Arbeca, Bellaguarda, Castelldans, Cervià de les Garrigues, Javier Giménez, Juncosa, Juneda, la Granadella, la Pobla de Cérvoles, les Borges Blanques\nARTICLE DE JAVIER GIMÉNEZ GRACIA: "JOSEP BARRULL I CAROLINA ZAVALA; DE LA GRANADELLA A MARACAIBO"\nJosep Barrull i Suñé és el fill gran d’una humil família garriguenca dedicada a la pagesia; a instàncies d’un oncle capellà treballa de mosso al col·legi dels Maristes de Lleida; en aquell centre, conciliant estudi i treball, es prepara per l’accés a l’escola Normal.\nMestre des del 1929, interí en diverses escoles de la Plana i del Pirineu: Massalcoreig, Vilanova de Banat i Noves de Segre (Alt Urgell), Unha (Vall d’Aran). del Pirineu: Fígols d’Organyà (Alt Urgell), Unha (Vall d’Aran) ; al 1933 aprova les oposicions i exerceix al seu poble. Aquell mateix any també les ha aprovades i arriba a la Granadella, una jove mestra, Carolina Zavala i Mimiague, nascuda a Andorain, Guipúscoa. Fan bona parella i tots dos participen a les trobades del grup “Batec” que ha esclatat plenament a les nostres contrades, amb participació d’un bon grapat d’ensenyants destinats en escoles garriguenques com: Salvador Ambrós, mestre de Juneda i considerat un dels fundadors del Grup, que definia als batequistes com, “...missioners de l’emoció de l’escola i per l’escola (...) apassionats”. Andrés Avelino (La Pobla de Cérvoles), Antoni Borrell (La Pobla de la Granadella), Lluis Esteve (Juncosa), Ferran Ginés (Les Borges), Montserrat Parellada (Cervià), Ricard Reñé (Juneda), Ramon Costafreda (Cervià i Juneda), Josep Roselló (Castelldans i Juneda), Rossend Vigatà (Arbeca), Miquel Vigatà (Castelldans).\nDerrotada la República, al febrer del 39 surten cap a França. Carolina és traslladada a Colliure d’on surt ben aviat, reclamada per la família materna basc francesa. Inicia les gestions per alliberar l’espòs, confinat al “Camp de Judes”, situat a Septfonds, departament de Tarn-et-Garonne. A primers de desembre d’aquell any, sortirien des de Bordeus, amb passaport basc - no oblidem que Carolina era guipuscoana -, via República Dominicana. Fruit d’un acord entre les autoritats veneçolanes i el govern d’Euskadi a l’exili, s’instal·len a Maracaibo amb autorització per dirigir una escola Normal; de fet, dues escoles de mestres, una per a nois , dirigida pel Barrull i una altra per a noies, sota la responsabilitat de Zavala. Al curs següent ambdós centres es fusionen en un de sol, l’Escola Normal Mixta “Rafael Maria Baralt”. “Aquells que ens ha tocat ser mestres i viure els moments actuals, tenim una gran responsabilitat davant la història. Si volem que el ciutadà senti tota la responsabilitat de viure en una democràcia és necessari que sigui convenientment preparat (...) ha d’haver viscut la plena i fecunda vida democràtica infantil i juvenil.”; exhorta Josep als joves estudiants de mestre.\nAl 1946 Josep dirigeix el vell Reformatori de Maracaibo amb un criteri molt definit, “l’activitat dirigida és la base fonamental de tota acció educativa, però aquesta activitat ha de ser amena i útil, ha de tendir a (...) crear hàbits i normes de conducta i a l’educació del caràcter per mitjà de la disciplina del treball socialment útil.”.\nAl 1951 funden l’Institut “Cervantes” que imparteix tots els nivells no universitaris sota els principis de l’escola activa i on mitjançant l’associacionisme, el cooperativisme, els grups esportius, el teatre infantil, l’orfeó..., s’estimula la participació democràtica de l’alumnat. El ”Cervantes” arribà a tenir 700 alumnes; era un centre laic i amb praxis coeducativa, qüestionat per les escoles religioses de la ciutat que el denunciaren per no impartir ensenyament religiós i ser una “escola de rojos”, fins al punt que al Josep Barrull el detenen durant un mes del curs 56-57, acusat de comunista.\nCarolina Zavala morí el dinou de novembre de 1990 i enguany, deu anys després del traspàs del company, és just recuperar llur memòria; la d’aquells mestres que, com escrivien els professors Salomó Marquès i Juan J. Martin, al llibre “La tasca educativa dels exiliats espanyols a Veneçuela”, defensaren tenaçment “ ... l’educació democràtica, treballant per a què la cultura no fos un privilegi de les classes benestants”. Principis, segells identitaris dels homes i les dones de la FETE-UGT, avui més vigents més que mai.\nPublicat per CENTRE D'ESTUDIS DE LES GARRIGUES a 19:54 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Ajuntament de Juneda, Arbeca, Carolina Zavala, Castelldans, Cervià de les Garrigues, FETE-UGT, Javier Giménez, Josep Barrull, Juncosa, Juneda, la Granadella, la Pobla de Cérvoles\nARTICLE DEL MES DE JUNY AL 'SOMGARRIGUES': "UN FUTUR MOLT NEGRE?"\nUn futur molt negre?\nVivim dies de crisi, de retallades, principalment en sanitat i ensenyament. Per aquest motiu ja no podrem estar malalts i els nens ja veurem què aprendran a l’escola. I la cultura? Què passarà? Serà com sempre la més perjudicada? S’aturaran projectes iniciats i no en començaran de nous? Ja ho veieu: tot un seguit de preguntes per a les quals no sembla que hi hagi respostes a curt termini. A la nostra comarca hi ha tres grans projectes que anaven agafant forma: la fortalesa dels Vilars d’Arbeca, la Roca del Moros del Cogul i el Castell de l’Albi. I ara què? Tindran continuïtat? I els nous com el castell de l’Albagés o l’església de Sant Miquel de Granyena? En temps de bonança econòmica la nostra comarca ja va perdre l’Arxiu Comarcal. I jo em pregunto: ens podem permetre perdre més coses?\nTambé viuran dificultats els petits projectes com els forns de calç, les carboneres, el patrimoni industrial, les cabanes, els campanars i les campanes, que cal dir que són projectes la majoria dels quals són fets per gent de forma altruista. I ara, com que les economies familiars es veuran afectades, això, de retruc, comportarà que els esforços econòmics siguin mes difícils.\nSort encara que hi ha gent com el Xavi Moragues qui, després de dos anys de feina, ha pogut exposar a l’Albi 260 fotos dels soldats del poble, la més antiga de les quals és de l’any 1883, fent constar en totes les imatges el lloc on van fer el servei militar. Sortosament ha regalat tot el format digitalitzat a l’Ajuntament.\nLes fotografies son un patrimoni que a poc a poc desapareix. Seria interessant que des dels ajuntaments es fes un esforç per poder tenir un bon fons fotogràfic de cada poble digitalitzat, i com més prompte fem aquestes gestions culturals menys pèrdues tindrem.\nNo és cap novetat dir que al llarg dels anys molta documentació ha estat llençada. Hi havia gent que sortosament anava als abocadors i així s’ha recuperat part d’aquesta documentació. Avui si es llença als contenidors de reciclatge segurament ja no es recuperarà mai més. Seria bo que les persones que volguessin desfer-se de documents els portessin als ajuntaments per poder-los classificar i guardar-los esperant el dia en què degudament assessorats es puguin dipositar en un fons comarcal.\nTot som responsables que es pugui gaudir i utilitzar demà el patrimoni que tenim avui. Esperem que les dificultats econòmiques no siguin un impediment per conservar-lo com es mereix, i així el dia de demà qui el necessiti el trobi en condicions per poder-lo utilitzar. És l’herència que deixarem als nostres descendents. Només somio que mai no ens puguin recriminar l’estat de com l’han trobat.\nPublicat per CENTRE D'ESTUDIS DE LES GARRIGUES a 19:44 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Arbeca, article mensual del CEG, Granyena, l'Albagés, l'Albi, Ramon Miró, SomGarrigues, Xavi Moragues\nCONSTITUÏT EL CENTRE D'ESTUDIS COMARCALS DEL SEGRIÀ\nEl passat divendres, es va constituir a Lleida el Centre d'Estudis Comarcals del Segrià. L'acte va comptar amb la presència de diversos membres del Centre d'Estudis de les Garrigues.\nPublicat per CENTRE D'ESTUDIS DE LES GARRIGUES a 19:50 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Centre d'Estudis Comarcals del Segrià, Lleida\nCINQUENA TROBADA DE CENTRES D'ESTUDIS DE LES COMARQUES DE LLEIDA\nPublicat per CENTRE D'ESTUDIS DE LES GARRIGUES a 18:39 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: CCEPC, Grup de Recerca de les Terres de Ponent, Irmu, Joan Busqueta, Lluís Foix, Sant Martí de Maldà, Trobada de Centres d'Estudis de les Comarques de Lleida\nREUNIÓ DEL CENTRE D'ESTUDIS DE LES GARRIGUES AMB LA DIRECTORA DE CULTURA A LLEIDA\nEl passat dimarts 5 de juny, una representació de la junta del Centre d'Estudis de les Garrigues, formada pel president, Josep Rubió, i els vocals Judit Flix i Santi Arbós, es va entrevistar amb la directora dels Serveis Territorials de Cultura a Lleida, Carme Vidal. La reunió va tenir com a objecte la presentació de les activitats que realitza el nostre centre i l'exploració de les possibles col·laboracions que es puguin establir amb el Departament de Cultura en el context actual marcat per la crisi.\nDurant l'acte es va fer lliurament a la senyora Vidal d'una mostra de les publicacions del CEG.\nEtiquetes de comentaris: Carme Vidal, Departament de Cultura, Josep Rubió, Judit Flix, Santi Arbós\nARTICLES DEL MES DE JUNY (2) AL 'SOMGARRIGUES': "L...\nEL CENTRE D'ESTUDIS DE LES GARRIGUES PARTICIPA A L...\nACTE D'HOMENATGE A ISABEL ARQUÉ I GIRONÈS, DIMARTS...\nNOU ARTICLE DE JAVIER GIMÉNEZ: "MESTRES DE LA REPÚ...\nARTICLE DE JAVIER GIMÉNEZ GRACIA: "JOSEP BARRULL I...\nARTICLE DEL MES DE JUNY AL 'SOMGARRIGUES': "UN FUT...\nCINQUENA TROBADA DE CENTRES D'ESTUDIS DE LES COMAR...\nREUNIÓ DEL CENTRE D'ESTUDIS DE LES GARRIGUES AMB L...


GoodFooTex - Processos\nEl consorci GOODFOOTEX, format per 3 empreses, cobreix tota la cadena de valor tèxtil, des del procés de filatura (DEFIBER), passant per l'art de teixir, acabat i confecció (ARETEX-CONDOR, PUNT BLANC), i compta amb el suport del Centre Tecnològic de Recerca en Tèxtil FITEX.\nS'han establert 3 línies d'investigació que engloben tant l'estudi de materials com el dels processos industrials en què han de ser incorporats. Això comportarà tant treballs d'investigació en la fabricació dels fils que han de conformar les peces com en la pròpia teixidura o en la fase d'acabats:\nADDITIUS A FIBRES SINTÈTIQUES:\nNoves mescles i additivacions de materials per a la fabricació de filats de fibres sintètiques, reciclades i / o naturals amb propietats intel·ligents terapèutiques i cosmètiques.\nESTUDI PRESSIONS PRODUCTES A TEIXIDURA:\nOptimització i regulació del procés de teixidura per maximitzar el confort ergonòmic i terapèutic de les peces mitjançant control de pressió.\nNous processos de tintura, estampat i acabat naturals i respectuosos amb el medi ambient que incorporin i / o millorin les propietats intel · ligents terapèutiques i cosmètiques.\nS'espera que les empreses puguin obtenir una àmplia gamma de productes amb 4 requeriments bàsics aplicats específicament per a cada patologia que es vol tractar i que són:\nDes de la recerca de Superhidratación en alguns productes, a altres que evitin / redueixin l'excés d'aigua o suor generada pel cos.\nCONTROL de PRESSIÓ:\nNo tots els pacients de diabetis o isquèmia arterial necessiten baixa / alta pressió de la peça, de manera que es pretén ampliar la gamma de productes perquè el pacient diabètic / isquèmic / peu sec ... pugui trobar el producte que realment s'adeqüi a les seves necessitats i morfologia, gràcies als nous materials i l'estudi ergonòmic adequat de les peces.\nUn correcte estudi de materials i sistemes de teixidura ens permetrà oferir la transpiració adequada sense minva de la pressió exercida i, per tant, del tractament terapèutic associat.\nUn dels aspecte amb què el consorci es pretén diferenciar de la resta de productes existents al mercat és en l'aplicació del concepte Moda i confort als productes terapèutics aquí tractats, de cara a la millor integració i qualitat de vida dels consumidors de aquestes peces, per no semblar productes tipus "metges" on el disseny i el confort no es tenen en cuenta.\n® 2013. Projecte GoodFooTex


Acta de valoració de mèrits de la convocatòria d'una borsa de treball d'operari/ària de jardineria\nEl termini per a presentar al·legacions és de tres dies: del 27 al 31 d’octubre, ambdós inclosos.\nAnunci termini de presentació de mèrits de la convocatòria d'una borsa de treball d'operari/ària de jardineria\nEl termini és de deu dies hàbils: del 16 al 27 d'octubre de 2017.\nActa del tercer excercici, prova pràctica de la borsa d'operaris/es de jardins.\nTres dies per a presentació d'al·legacions: del 6 al 10 d'octubre de 2017, ambdós inclosos.\nActa de resolució de la revisió i al·legacions a la segona prova de la borsa d’operaris/es jardins.\nActa de la realització i valoració del segon exercici de la borsa d’operaris/es jardins.\nTres dies per al·legacions: presentació al·legacions del 29 de setembre al 3 d’octubre, ambdós inclosos.\nActa de la prova de català convocatòria borsa de treball d'operari/ària de jardineria\nActa de constitució de la comissió de valoració i prova català del procés selectiu per a la constitució d'una borsa de treball d'operari/ària de jardineria per cobrir amb caràcter laboral temporal necessitats urgents i inajornables de contractació a l'Ajuntament d'Eivissa, pel procediment de selecció mitjançant el sistema de concurs-oposició.\nTres dies per a la presentació d'al·legacions: del 22 al 26 de setembre de 2017, ambdós inclosos.\nLlista definitiva admesos/es i exclosos/es convocatòria borsa de treball d'operari/ària de jardineria\nLlista definitiva de persones aspirants ADMESES i EXCLOSES del procés selectiu per a la constitució d'una borsa de treball d'operari/ària de jardineria per cobrir amb caràcter laboral temporal necessitats urgents i inajornables de contractació a l'Ajuntament d'Eivissa, pel procediment de selecció mitjançant el sistema de concurs-oposició.\n·Llista definitiva en pdf\nLlista provisional admesos/es i exclosos/es convocatòria borsa de treball d'operari/ària de jardineria\nEls interessats disposen d'un termini de tres dies hàbils a partir de l'endemà de la publicació d'aquesta resolució, per a reparacions i possibles reclamacions (data de publicació: 4 de setembre de 2017)\nConvocatòria de la constitució d'una borsa de treball d'operari/ària de jardineria\nConvocatòria de la constitució d'una borsa de treball d'operari/ària de jardineria per cobrir amb caràcter laboral temporal necessitats urgents i inajornables de contractació a l'Ajuntament d'Eivissa, pel procediment de selecció mitjançant el sistema de concurs-oposició.\nEl període de presentació de sol·licituds és del dia 14 d'agost fins el dia 28 d'agost de 2017, ambdós inclosos.\nA l'efecte de realitzar el pagament s'ha d'expedir una autoliquidació tributària en concepte de drets d'examen a les oficines del Servei d'Atenció al Ciutadà (SAC) o mitjançant la pàgina web de l'Ajuntament (http://www.eivissa.es); Servei d'Autoliquidacions; drets d'exàmens, i fer el pagament conforme l'autoliquidació expressa, a l'Entitat Caixa d'Estalvis i Pensions de Barcelona "La Caixa", o per Internet amb targeta de crèdit o dèbit.\nA aquest efecte la Comissió de Valoració establirà un termini de deu dies hàbils comptadors des de l'endemà de la publicació de la llista definitiva d'aprovats de la fase d'oposició, per tal que les persones aspirants presentin aquesta documentació en el Registre General de l'Ajuntament d'Eivissa juntament amb la documentació que acrediti complir els requisits exigits als apartat d), e) i f) de la base segona de les presents bases. Els mèrits al·legats i no justificats pels aspirants en la forma indicada no es valoren. En aquest cas, els mèrits es computen a data d'expiració del termini assenyalat per a la presentació de sol·licituds per participar en el procés selectiu. Les persones que no acreditin els requisits esmentats anteriorment seran excloses del procés selectiu.


25/11/2021 a las 16:19 - Paiporta recorda les víctimes i fa una crida a reconéixer i combatre totes les violències masclistes 25/11/2021 a las 16:19\nLa Regidoria d’Igualtat organitza l’acte institucional a l’Ajuntament, que ha comptat amb la participació de la corporació, el Consell de la Dona, el grup Creixem Juntes, alumnat de l’IES Andreu Alfaro i la ciutadania\nL’Ajuntament de Paiporta ha acollit aquest dijous l’acte institucional amb motiu del 25 de Novembre, Dia Internacional per a l'Eliminació de la Violència Contra les Dones. Han pres part en l’acte membres de la corporació, el Consell de la Dona, el grup de suport a dones en situació de vulnerabilitat Creixem Juntes i alumnat de l’IES Andreu Alfaro.\nDesprés de les declaracions institucionals, s’han llegit els noms i s’han recordat les 37 víctimes reconegudes oficialment de la violència masclista d’aquest 2021, i s’ha fet una crida a reconéixer tots els tipus de violències masclistes que hui en dia pateixen les dones.\nEn el seu discurs, l’alcaldessa de Paiporta, Maribel Albalat ha recordat que ja són 1.118 assassinades a causa de la violència masclista des de 2003, data en què es començaren a tindre dades oficials, I 44 els menors assassinats per violència vicària.\n«La violència contra les dones és una de les violacions dels drets humans més estesa, persistent i devastadora. Treballar per la igualtat real és cosa de totes i tots. Però no podem ocultar les dades. El negacionisme posa en perill la vida de les dones, de les seues filles i fills».\nL’alcaldessa ha posat l’accent en l’accés directe i cada vegada més primerenc dels joves a la pornografia. “Suposa un problema greu que se constata en l’increment de delictes de violència masclista en la nostra joventut. Per això hem d’ensenyar-li a tindre relacions afectives igualitàries, des del respecte a l’altre, com a mesura de prevenció contra la violència masclista”.\nLa regidora d’Igualtat, Esther Coronado, també ha posat l’accent en els diversos tipus de violència exercida pels homes contra les dones: «el patriarcat ha adaptat i trobat noves formes de vulnerar els drets de les dones amb la violència obstètrica i la vulneració de drets sexuals i reproductius, l'explotació sexual, l'explotació gestacional, la violència de segon ordre, la violència digital, la violència vicaria, la violència econòmica i la violència institucional».\nCoronado ha afegit que «les institucions hem de treballar més i millor, Deixar de mirar-nos el melic, escoltar a les dones amb humilitat i treballar per a educar en valors per la igualtat, per donar noves oportunitats a les dones més vulnerables, per defendre i protegir a les víctimes, saber reconèixer les diferents violències i no deixar que els agressors queden impunes».\nEl Consell de la Dona, òrgan integrat per dones representants de diferents sectors i sensibilitats de la localitat, també ha consensuat un manifest en què afirma que «davant de totes les violències masclistes tenim un gran repte: actuar de forma estructural, preventiva i comptar amb tota la poblacional i tots els territoris. Que les dones gaudeixin de vides lliures i dignes, en qualsevol dels espais i a?mbits ha de ser l’eix de qualsevol societat democràtica i les institucions que la componen».\nLa programació de la Regidoria d’Igualtat pel 25N va començar el passat dia 18 i continuarà el diumenge 28 amb la marxa dels pobles contra la violència masclista, amb cita a les 9.30 hores a la rotonda de la carretera de Benetússer amb Mestre Palau, el 3 de desembre, amb un taller sobre el sòl pèlvic i les seues cures, i el dia 15, amb altre taller sobre ‘Menopausa, el poder de renàixer’.


Byre Cottage Keswick Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDescompte a Byre Cottage\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Byre Cottage és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Bassenthwaite. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nByre Cottage ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Byre Cottage.


Tag Archives: psicoterapeuta Barcelona\n16 junio, 2016 Apoyo durante el embarazo, Preparación del parto, psicología Barcelona, psicologia perinatal, Psicólogos adultos, psicoterapeuta Barcelona, Roles de padres y familia, Terapia de pareja\nPSICÒLEGS ESPECIALITZATS EN PSICOLOGIA PERINATALQuè és?Des de la Psicologia Perinatal a BarnaPsico oferim el suport psicològic necessari durant les etapes de concepció, embaràs, postpart i primers anys de criança. Són moments que tenen un gran impacte en la vida del subjecte i que deixen una petjada permanent. Aquestes situacions comporten grans canvis als quals pot resultar difícil […]\n22 abril, 2015 conductas violentas, déficit de atención, discalculalia, disgrafías, dislexias, especialistas en adicciones, psicología Barcelona, Psicología Clínica, psicólogo Barcelona, Psicólogos Barcelona, Psicólogos en Barcelona, psicoterapeuta Barcelona\nSantiago LuquePsicòleg clínic i de la SalutPsicologia d’adults. Especialitzat en conductes violentes i desadaptatives en la parella. Més informacióMª Elena MaestrePsicòloga General SanitàriaPsicologia d’adults. Especialitzada en Psicoteràpia Breu Estratègica i Centrada en Solucions. Més informació Encarna Galindo LorenzoPsicòloga General SanitàriaPsicologia Infantil i adolescent. Neuropsicòloga Més informacióMatías MiguelPsicòleg General SanitariPsicologia Infantil i Adolescència. Adults i Tercera […]


Aquest dissabte, fem SALUT: Ous contra les Retallades, i Caravana per la Salut! | Punts de Vista\n← Rosa Maria Artal y La Energía Liberada\nLos recortes cuestan vidas… que nuestro voto NO nos haga cómplices. →\nAquest dissabte, fem SALUT: Ous contra les Retallades, i Caravana per la Salut!\nInforma’t i participa al blog de Dempeus per la Salut Pública.\nPosted by angelsmcastells a 10 Novembre 2011 in Dempeus per la Salut Pública, Salut\n2 responses to “Aquest dissabte, fem SALUT: Ous contra les Retallades, i Caravana per la Salut!”\n10 Novembre 2011 at 20:50\nL’únic objectiu que persegueixen és crear “negoci” a la sanitat privada, i la resta són mentides. Amb l’agreujant que la sanitat privada és una simple botiga, que només pensa en la caixa. És una jugada molt cutre i molt malvada. I correm el perill que després vingui l’educació: a l’ajuntament de Barcelona ja han començat a abandonar les escoles bressol públiques per arribar a concerts amb les privades. La forma de fer-ho és molt senzilla: ara per a homologar una escola bressol privada hi ha la meitat de requisits: de metres quadrats, de ratio alumnes/educadors, de titulació, etc. Això és el que ens espera si no ens plantem.


Sala de premsa La Galera: novembre 2011\nEntrevista : Rafael Vallbona, autor de 'Camins damunt les dunes'\nL'autor de 'Camins damunt les dunes' ens explica en primera persona alguns dels secrets de la novel·la. :: Veure vídeo\nRecull de premsa : Jo, Elvis Riboldi a El punt - Avui\nRecull de premsa : Elvis Riboldi al Time Out\nActivitat : Taller d'il·lustració amb l'Òscar Julve\nNovetat :: El Giralluna\nNovetat :: Verd maragda\nLa Gwen i en Gideon, com a portadors del gen que els permet viatjar en el temps, segueixen complint amb les missions que els encomanen. Aquesta vegada, el comte de Saint Germain, un home enigmàtic, ha teixit fils en el passat que han esdevingut una xarxa perillosa en el present. Per seguir el rastre del secret, la Gwendolyn i en Gideon, aniran d'aventura en aventura a través de totes les èpoques. Mentrestant, viuen el seu amor i descobreixen els secrets d’aquest sentiment universal. Resistirà el seu amor qualsevol prova que els posi el destí?. Coneix el desenllaç de Verd Maragda, el final de la triologia “L’amor més enllà del temps”.\nNovetat :: La piràmide vermella\nLa piràmida vermella Rick Riordan\nNovetat :: Blood Magic\nEdat: a partir de 14 anys Per a en Nick Pardee i la Silla Kennicot, el cementiri és el centre de tot. En Nick és un noi de ciutat obligat a tornar al seu poble natal de mala mort, Yaleylah, a Missouri. No pot evitar recordar la seva mare i la màgia de sang que practicava. La Silla, en canvi, no vol oblidar el suïcidi en estranyes circumstàncies dels seus pares. De sobte, l'aparició d'un llibre de màgia escrit pel pare de la Silla respondrà a algunes de les seves preguntes, però també provocarà l'aparició del món de la màgia negra. Un món molt més perillós del que haurien imaginat mai.\nNovetat : Camins damunt les dunes\n:: Dossier de premsa :: Entrevista Publicado por\nRecull de premsa : Sònia Fernàndez Vidal a Singulars del Canal 33\nL'autora de La porta dels tres panys, Sònia Fernández Vidal, va ser la convidada del programa Singulars presentat per Jaume Barberà. El programa es va emetre ahir al vespre pel Canal 33. Us deixem l'enllaç.\nNovetat :: Supergol\nSupergol. Juga amb les Cebetes!\nLes aventures d'un grup de nois i noies que, dirigits per un cuiner exfutbolista, entrenen i juguen a futbol per divertir-se. Liderats per en Tomi (en Tomàs), el grup ajuntarà personalitats ben diverses. En Gaston Champignon, l'entrenador, i els jugadors i jugadores d'aquest equip tan especial estan preparats per jugar a futbol. De la mà de les Cebetes coneixerem la història del futbol, grans jugadors mítics i actuals (porters, defenses, migcampistes i davanters), anècdotes i entrenaments per millorar.\nNovetat :: Els secrets de la ballarina\nEscola de dansa 25 d'octubre de 2011\nPVP: 16,95 euros Idiomes: català i castellà\nUna nova aventura de la Violeta i els seus amics a l’Escola de Dansa. Els protagonistes, amb l’ajuda dels seus professors i la simpatiquíssima cuinera Anita, expliquen els ballets més famosos de tots els temps, la seva història, els seus meravellosos vestits, els intèrprets més cèlebres i els passos de dansa més difícils. I tot plegat intercalant-hi les aventures d’aquest grup d’amics.\nRecull de premsa :: Sònia Fernandez Vidal a Singulars del Canal 33\nSònia Fernàndez Vidal és la convidada de la propera edició del programa Singulars que emet el Canal 33 els dimarts a les 22.40. El dimarts 15 de novembre l'autora de La porta dels tres panys desvetllarà tots els secrets a la física quàntica en una conversa de prop d'una hora amb el periodista Jaume Barberà. No us ho perdeu! Hola a tots.\nPresentació Jo, Elvis Riboldi\nNovetat :: Jo, Elvis Riboldi\nJo, Elvis Riboldi Bono Bidari\n:: Vídeo Elvis - Facebook Elvis Riboldi\n:: Vídeo Bono - Facebook Bono Bidari Publicado por\nNotícia : Emilio Urberuaga, Premio Nacional de Ilustración 2011\nEmilio Urberuaga ha estat guardonat aquest dilluns amb el Premio Nacional de Ilustración 2011, un premi dotat amb 20.000 euros que concedeix el Ministeri de Cultura a la trajectoria d'un artista en l'àmbit del llibre i les lletres. A La Galera Emilio Urberuaga ha publicat els àlbums il·lustrats 'Dos fils' (Premi Hospital Sant Joan de Déu) i 'Un intrús a l'habitació'. Emilio Urberuaga va néixer a Madrid el 1954 i va treballar com a estampador i gravador abans de dedicar-se a la il·lustració de llibres infantils al 1982. La seva obra es caracteritza per un sentit del humor inteligent i és una referència nacional i internacionals en l'àmbit de la il·lustració. Publicado por\nNotícia :: Newsletters Quantic Love\nExplica’m… RONDALLES DE GRIMM\nEntrevista : Rafael Vallbona, autor de 'Camins dam...\nRecull de premsa : Jo, Elvis Riboldi a El punt - A...\nActivitat : Taller d'il·lustració amb l'Òscar Julv...\nRecull de premsa : Sònia Fernàndez Vidal a Singula...\nRecull de premsa :: Sònia Fernandez Vidal a Singul...\nNotícia : Emilio Urberuaga, Premio Nacional de Ilu...


Els tres equipaments cívics de la Generalitat a Igualada ja tenen a punt la programació trimestral. Les inscripcions per aquestes activitats, que s'adrecen a diferents ventalls d'edat, comencen el 14 de setembre.\nEl Casal del Passeig, Casal Cívic Montserrat i la Ludoteca Sant Miquel han presentat la nova programació per aquest nou curs. Es torna a les activitats presencials per a tothom. Els infants poden gaudir de la ludoteca i el programa 'Jugar i descobrir'; els joves tenen el seu programa específic al Casal Cívic Montserrat, on s'ofereixen diversos tallers, dansa urbana, espai de joc, tècniques d'estudi, cuina, etc.; pel que fa a adults i gent gran, hi ha disponibles activitats manuals, scrapbook, aquarel·la i pintura a l'oli, restauració de mobles, etc., activitats físiques, zumba, hipopressius, marxa nòrdica, ioga, taitxí, etc.\nPer a la població més gran hi ha activitats també de creixement personal, amb entrenament de la memòria, idiomes o de noves tecnologies amb mòbil o ordinador. Per consultar les activitats es pot fer per Instagram @civicsgencatigualada o a la pàgina web gencat.cat. També a les entrades hi ha el programa de mà i es pot fer la foto amb el mòbil a les activitats que interessin.\nLes inscripcions -excepte les activitats per a infants- seran a partir del 14 de setembre, de 2/4 de 10 a 1 i de 4 a 6 per via telefònica. A partir del 15 de setembre, de dilluns a dimecres de 10 a 1 i de 4 a 6, dijous i divendres del 10 a 1, telefònicament i presencialment. Es pot trucar indistintament al Casal del Passeig, 93 803 33 12, i al Casal Cívic Montserrat, 93 804 36 61. Les inscripcions d'infants per al programa Jugar i descobrir, al Casal Cívic Montserrat, seran els dies 13 i 14 de setembre, de 10 a 1 i de 2/4 de 4 a 6, telefònicament. A partir del 15 de setembre, de 2/4 de 4 a les 5. Per a les inscripcions a la Ludoteca Sant Miquel, cal telefonar al 938055734.


La GRAN pantalla, el Festival Internacional de Cinema de la Gent Gran de Barcelona, ret homenatge a Montserrat Carulla\nPublicat el Dimarts, 04 Juny 2019 15:30\nLa primera edició tindrà lloc del 6 al 9 de juny de 2019 als Cinemes Girona de Barcelona\nLa primera edició de "La GRAN pantalla", Festival Internacional de Cinema de la Gent Gran de Barcelona tindrà lloc del 6 al 9 de juny, de forma gratuïta, als Cinemes Girona. El festival vol oferir un espai per a la gent gran i, alhora, cerca convertir-se en un lloc de trobada cinematogràfica intergeneracional, que permeti desmuntar prejudicis i estereotips sobre les persones grans i la vellesa.\nEn el marc del festival, es retrà homenatge a l’actriu catalana Montserrat Carulla, membre de l'Acadèmia i reconeguda amb el Premi Gaudí d'Honor - Miquel Porter, que rebrà el Premi Honorífic a la Trajectòria La GRAN pantalla 2019, en reconeixement a la seva trajectòria professional i a la seva dedicació i implicació. L’entrega del premi tindrà lloc durant la clausura del festival, el diumenge 9 de juny.\nLa pel·lícula que inaugurarà La GRAN Pantalla 2019 és Muchos hijos, un mono y un castillo, el llargmetratge documental de Gustavo Salmerón, guanyador del Goya a la Millor Pel·lícula Documental 2018. Per la seva banda, el film que tancarà aquesta edició és Visages, Villages (Caras y lugares), el penúltim documental de l’Agnès Varda, nominat a Millor pel·lícula europea als XI Premis Gaudí.\nA la Secció Cinefòrum es projectaran les pel·lícules 80 días, de José Mari Goenaga i Jon Garaño, i Menopausa Rebel, d'Adelle Tulli, acompanyades per un col·loqui amb convidades i convidats del món de la cultura i de l’àmbit social, entre les quals hi haurà les acadèmiques Montse Majench i Montserrat Alcoverro, per parlar de temes com els drets de la comunitat LGTBI+ i el feminisme en la vellesa.\nConsulta tota la programació a lagranpantallafestival.elparlante.es