El rellotge climàtic marxa ràpidament - EU Reporter\nLa majoria coincideix que cal adoptar mesures urgents per fer front a la creixent crisi causada pel canvi climàtic. És per això que líders de 196 països es reuneixen a Glasgow al novembre per celebrar una important conferència sobre el clima, anomenada COP26. Però l’adaptació al canvi climàtic també té un preu, escriu Nikolay Barekov, periodista i antic eurodiputat.\nUna part important de les polítiques d’adaptació és augmentar la consciència sobre els costos econòmics de no prendre mesures d’adaptació al canvi climàtic. Els costos econòmics dels resultats del canvi climàtic i els costos de no prendre mesures seran els més importants a l’agenda de Glasgow.\nHi ha quatre objectius de la COP26, el tercer dels quals es troba sota el títol de "mobilitzar finances".\nNikolay Barekov, periodista i ex eurodiputat.\nUn portaveu de la COP26 va dir a aquest lloc web: "Per complir els nostres objectius, els països desenvolupats han de complir la seva promesa de mobilitzar almenys 100 milions de dòlars l'any en finançament climàtic l'any 2020".\nAixò significa, va dir, que les institucions financeres internacionals han de jugar el seu paper i, afegint, "cal treballar per desencadenar els bilions de finançament del sector privat i públic necessaris per assegurar el zero net global".\nPer assolir els nostres objectius climàtics, cada empresa, cada empresa financera, cada banc, asseguradora i inversor haurà de canviar, diu el portaveu de la COP26.\n"Els països han de gestionar els impactes creixents del canvi climàtic en la vida dels seus ciutadans i necessiten el finançament per fer-ho".\nL’escala i la rapidesa dels canvis necessaris requeriran totes les formes de finançament, incloses les finances públiques per al desenvolupament d’infraestructures que necessitem per transitar cap a una economia més ecològica i més resistent al clima, i finançament privat per finançar tecnologia i innovació i ajudar a transformar els milers de milions de diners públics en bilions d’inversions climàtiques totals.\nEls analistes climàtics adverteixen que, si continuen les tendències actuals, el cost de l’escalfament global vindrà amb un preu de gairebé 1.9 bilions de dòlars anuals, o l’1.8 per cent del PIB dels Estats Units l’any 2100.\nEUReporter ha analitzat el que quatre països de la UE, Bulgària, Romania, Grècia i Turquia estan fent –i encara han de fer– actualment per fer front al cost d’abordar el canvi climàtic, és a dir, complir els objectius de l’objectiu número tres de la COP26.\nEn el cas de Bulgària, diu que necessita 33 milions d'euros per començar a assolir els principals objectius del Tracte Verd de la UE durant els propers deu anys. Bulgària podria ser un dels més afectats per la descarbonització de l'economia de la UE. Representa el 10% del carbó utilitzat a la UE i el 7% dels llocs de treball del sector del carbó de la UE. Al voltant de 8 persones treballen a la mineria del carbó a Bulgària, mentre que els afectats indirectament es calculen en més de 8,800, amb uns costos socials d’uns 94,000 milions d’euros anuals.\nEn altres llocs, s’ha calculat que es necessiten més de 3 milions d’euros a Bulgària només per complir els requisits mínims de la Directiva de tractament de les aigües residuals urbanes de la UE.\nPer tal de completar el Tracte Verd, Bulgària haurà de gastar el 5% del PIB del país cada any.\nEn passar a Romania, les perspectives són igual de greus.\nSegons un informe publicat el febrer de 2020 per Sandbag UE, es podria dir que Romania es proposa un èxit en la carrera de la UE cap a una economia neta per a l'any 2050. A causa de diversos canvis en l'estructura de l'economia després de la transició posterior al 1990 , Romania ha vist caigudes massives d'emissions, sent el quart estat membre de la UE que redueix les seves emissions més ràpidament respecte al 1990, tot i que encara no es troba en una trajectòria previsible i sostenible fins a zero fins al 2050.\nNo obstant això, l'informe diu que Romania és el país del sud-est europeu o centre-est europeu amb algunes de les "millors condicions habilitants" per a la transició energètica: un mix energètic divers, del qual gairebé el 50% ja no emet gasos d'efecte hivernacle, el parc eòlic terrestre més gran de la UE i un enorme potencial de RES.\nEls autors de l’informe, Suzana Carp i Raphael Hanoteaux, afegeixen: “Tot i així, Romania continua sent un dels països que necessiten lignit a la UE i, malgrat la seva menor proporció de carbó a la barreja que la resta de la regió, la inversió necessària per a la seva transició energètica no és per ser menystingut ".\nAixò, diuen, significa que a escala europea, els romanesos encara paguen més que els seus homòlegs europeus pels costos d’aquest sistema energètic intensiu en carboni.\nSegons l’informe, el ministre d’Energia del país ha estimat que el cost de la transició del sector elèctric per al 2030 serà d’uns 15-30 milions d’euros, i Romania, encara, té el segon PIB més baix de la Unió i, per tant, les necessitats reals d’inversió per a la transició energètica són extremadament elevats.\nDe cara al futur, l'informe suggereix que una manera de fer front al cost de la descarbonització fins al 2030 a Romania podria ser mitjançant "una utilització intel·ligent" dels ingressos ETS (esquema de comerç d'emissions).\nUn dels països de la UE que ja està greument afectat pel canvi climàtic és Grècia, que s’espera que incorri en efectes encara més adversos en el futur. Reconeixent aquest fet, el Banc de Grècia ha estat un dels primers bancs centrals del món a participar activament en la qüestió del canvi climàtic i invertir significativament en investigació climàtica.\nDiu que el canvi climàtic sembla ser una amenaça important, ja que “s’espera que l’impacte en gairebé tots els sectors de l’economia nacional sigui negatiu”.\nReconeixent la importància de l'elaboració de polítiques econòmiques, el Banc ha publicat "L'economia del canvi climàtic", que proporciona una revisió completa i avançada de l'economia del canvi climàtic.\nYannis Stournaras, governador del Banc de Grècia, assenyala que Atenes va ser la primera ciutat de Grècia a desenvolupar un pla integrat d'acció climàtica tant per a la mitigació com per a l'adaptació, seguint l'exemple d'altres megaciutats de tot el món.\nMichael Berkowitz, president de les '100 ciutats resistents' de la Fundació Rockefeller, va dir que el Pla d'Atenes és un pas important en el "viatge cap a la resistència de la ciutat davant dels innombrables reptes del segle XXI".\n“L’adaptació climàtica és una part crucial de la resiliència urbana i estem encantats de veure aquest impressionant pas de la ciutat i dels nostres socis. Esperem treballar en col·laboració per assolir els objectius d’aquest pla ”.\nUn altre país molt afectat per l’escalfament global d’aquest any és Turquia i Erdogan Bayraktar, ministre de Medi Ambient i Urbanització, adverteix que Turquia serà un dels països mediterranis més afectats, sobretot perquè és un país agrícola i els seus recursos hídrics disminueixen ràpidament ”.\nCom que el turisme és important per als seus ingressos, diu que "és una obligació per a nosaltres donar la importància requerida als estudis d'adaptació".\nSegons els experts en clima, Turquia pateix l'escalfament global des dels anys setanta, però des del 1970 es van disparar les temperatures diàries més altes, fins i tot les més altes de la nit.\nPerò els seus esforços per abordar els problemes es veuen actualment afectats per les autoritats en conflicte en matèria de planificació de l'ús del territori, conflictes entre lleis, la sostenibilitat dels ecosistemes i règims d'assegurances que no reflecteixen els riscos del canvi climàtic adequats.\nL'Estratègia i el pla d'acció per a l'adaptació de Turquia reclama polítiques financeres indirectes d'adaptació al canvi climàtic i mecanismes de suport.\nEl pla adverteix que "a Turquia, per tal d'adaptar-se als efectes del canvi climàtic, encara no es realitzen comptabilitats de cost-benefici quant a l'adaptació a nivell nacional, regional o sectorial".\nEn els darrers anys, les Nacions Unides i les seves filials han donat suport a diversos projectes destinats a adaptar-se al canvi climàtic per proporcionar assistència tècnica i participacions de Turquia en el Fons de Tecnologia Neta25.\nPerò el pla diu que, actualment, els fons assignats a la investigació científica i a les activitats d'R + D en activitats d'adaptació al canvi climàtic "no són suficients".\nDiu: "No hi ha hagut cap investigació per dur a terme anàlisis d'impacte del canvi climàtic dels sectors dependents del clima (agricultura, indústria, turisme, etc.) i la determinació dels costos d'adaptació.\n"És de gran importància construir informació sobre el cost i el finançament de l'adaptació de l'oportunitat climàtica i avaluar el full de ruta sobre aquestes qüestions de manera més completa".\nTurquia opina que els fons per a l'adaptació s'han de proporcionar sobre la base de determinats criteris, inclosa la vulnerabilitat als efectes adversos del canvi climàtic.\nLa generació de recursos financers “nous, adequats, previsibles i sostenibles” s’hauria de basar en els principis d’equitat i de responsabilitats comunes però diferenciades.\nTurquia també ha demanat un mecanisme d'assegurança multi-opcional internacional per compensar les pèrdues i danys derivats d'esdeveniments extrems induïts pel clima com sequeres, inundacions, gelades i esllavissades.\nAixí, doncs, amb el rellotge ràpid a l’esdeveniment mundial a Escòcia, és evident que cadascun d’aquests quatre països encara té feina per fer front als enormes costos que comporta la lluita contra l’escalfament global.\nTemes relacionats:el canvi climàticCOP26destacatNikolay Barekov\nUzbekistan adopta mesures sistèmiques per mitigar els efectes del canvi climàtic\nL'ONU sona una crida de clarió sobre els impactes climàtics "irreversibles" dels humans\nUn grup de joves es troba a la tercera setmana de vaga de fam a Berlín, afirmant que els partits polítics alemanys no aborden adequadament el canvi climàtic abans de les eleccions generals d’aquest mes, escriu Jenny Hill, Canvi climàtic.\nEls manifestants, de 18 a 27 anys, han promès continuar la vaga de fam fins que els tres principals candidats que competeixen per substituir Angela Merkel acceptin conèixer-los.\nEntre les petites tendes i les pancartes pintades a mà, hi ha un ambient moderat a prop de la cancelleria alemanya de Berlín.\nEls sis joves que porten més de quinze dies en vaga de fam diuen que se senten febles.\nAls seus 27 anys, Jacob Heinze és el més gran dels manifestants aquí (els organitzadors diuen que altres quatre persones s'han unit a la vaga de fam fora del camp). Parla lentament, lluitant clarament per concentrar-se, però va dir a la BBC que, tot i que té por de les conseqüències de la seva "vaga de fam indefinida", la seva por al canvi climàtic és més gran.\n"Ja els vaig dir als meus pares i amics que hi havia la possibilitat de no tornar-los a veure", va dir.\n"Ho faig perquè els nostres governs no aconsegueixen salvar la jove generació d'un futur que està més enllà de la imaginació. El que és horrible. Ens enfrontarem a la guerra pel que fa a recursos com aigua, menjar i terra i això ja és una realitat per a molta gent al món ".\nAmb menys de dues setmanes per a les eleccions generals d’Alemanya, Jacob i els seus companys de manifestació exigeixen que els tres principals candidats a substituir Angela Merkel com a cancellera alemanya vinguin a parlar amb ells.\nEl canvi climàtic és, sens dubte, el principal tema electoral aquí. Els polítics alemanys han estat influenciats per les protestes massives al carrer dels joves activistes del canvi climàtic dels darrers anys, però les inundacions mortals d’aquest estiu a l’oest del país també han centrat la preocupació pública.\nTot i això, asseguren els vaguistes de fam, cap dels principals partits polítics, inclòs el partit Verd, no proposa mesures adequades per abordar el problema.\n"Cap dels seus programes no té en compte els fets científics reals fins ara, especialment el perill de punts d'inflexió (canvis climàtics irreversibles importants) i el fet que estem molt a prop d'arribar-hi", diu la portaveu Hannah Luebbert.\nElla diu que els manifestants volen que Alemanya institueixi l'anomenada assemblea ciutadana (un grup de persones escollides per reflectir totes les parts de la societat) per trobar solucions.\n"La crisi climàtica també és una crisi política i potser una crisi de la nostra democràcia, perquè la creació de les eleccions cada quatre anys i la gran influència dels grups de pressió i dels interessos econòmics als nostres parlaments sovint condueixen al fet que els interessos econòmics són més importants que la nostra civilització, la nostra supervivència ", diu la senyora Luebbert.\n"Aquestes assemblees ciutadanes no estan influenciades per grups de pressió i no són els polítics els que tenen por de no ser reelegits, només són les persones que utilitzen la seva racionalitat".\nEls vaguistes de la fam diuen que cap dels candidats fa prou per prevenir una catàstrofe climàtica\nEls vaguistes de fam asseguren que només una de les candidatures a la cancellera –Annalena Baerbock, del partit Verd–, ha respost, però que els ha parlat per telèfon en lloc de satisfer la seva demanda de conversa pública. Els ha apel·lat perquè posin fi a la vaga de fam.\nPerò el grup, que atrau cada vegada més publicitat, ha promès continuar, tot i que reconeixen l’angoixa de les seves famílies i amics.\nTot i així, diu Jacob, la seva mare el recolza.\n"Té por. Té molta por, però entén per què faig aquests passos. Plora cada dia i truca cada dia i em pregunta si no és millor parar? I sempre arribem al punt que diem que no, cal continuar ", va dir.\n"És realment necessari despertar la gent a tot el món".\nHan passat més de cinc anys des de l’adopció de l’Acord de París i només queden poques setmanes per a la COP26. - La 26a conferència de l'ONU sobre el canvi climàtic, que tindrà lloc a Glasgow de l'1 al 12 de novembre d'aquest any. Per tant, aquí teniu un resum puntual dels objectius principals de la COP26: escriu Nikolay Barekov, periodista i antic eurodiputat.\nLa cimera vol posar l'atenció sobre el benestar del planeta i de les persones, és a dir, reduir els combustibles fòssils, reduir la contaminació de l'aire i millorar la salut a tot el món. Es centrarà l’eliminació progressiva del carbó a tot el món i l’aturada de la desforestació.\nUn dels quatre objectius declarats de la COP 26 és ajudar els països a adaptar-se per protegir les comunitats i els hàbitats naturals\nEl clima, per descomptat, ja està canviant i continuarà canviant fins i tot quan les nacions redueixin les emissions, de vegades amb efectes devastadors.\nEl segon objectiu d’adaptació de la COP2 busca animar els països afectats pel canvi climàtic a: protegir i restaurar els ecosistemes; construir defenses, sistemes d’alerta i infraestructures resistents i agricultura per evitar la pèrdua de cases, mitjans de vida i fins i tot vides\nMolts creuen que la qüestió del camp ecològic versus el camp ecològic és una qüestió que no es pot ignorar si es vol evitar el declivi de les espècies.\nRebecca Wrigley, experta en clima, va dir: "La recuperació fonamentalment tracta de connectivitat: connectivitat ecològica i connectivitat econòmica, però també connectivitat social i cultural".\nHe mirat els esforços que s’estan fent i encara s’han de fer a quatre països de la UE, Bulgària, Romania, Grècia i Turquia.\nA Bulgària, el Centre per a l’Estudi de la Democràcia diu que la manera més ràpida i rendible d’aconseguir una descarbonització completa de l’economia búlgara serà transformar el mix de subministrament elèctric. Això afegirà que requerirà l’aturada immediata (o més ràpida possible) de les centrals tèrmiques de lignit i el “desbloqueig de l’enorme potencial d’energia renovable del país”.\nUn portaveu va dir: "Els següents 3 a 7 anys seran de crucial importància per a la realització d'aquestes oportunitats i la realització de la transició econòmica verda a Bulgària, alhora que es millora el benestar i la qualitat de vida dels ciutadans búlgars".\nA finals de juny, el Consell de la Unió Europea va donar llum verda a la primera llei europea sobre el clima, després de l’adopció de la legislació pel Parlament Europeu uns dies abans. La llei està dissenyada per reduir les emissions d’efecte hivernacle en un 55% (en comparació amb els nivells de 1990) el 2030 i assolir la neutralitat climàtica en els propers 30 anys. 26 estats membres hi van votar a favor al Consell de la UE. L’única excepció va ser Bulgària.\nMaria Simeonova, del Consell Europeu de Relacions Exteriors, va dir: "L'abstenció de Bulgària sobre la legislació europea sobre el clima no només aïlla el país dins de la UE una vegada més, sinó que també revela dues mancances familiars en la diplomàcia búlgara".\nPel que fa a Romania, el Ministeri d'Afers Exteriors del país va dir que la nació d'Europa central "s'ha unit a la lluita contra el canvi climàtic i dóna suport a la implementació de les prioritats en el camp a nivell regional, internacional i mundial".\nTot i això, Romania ocupa el lloc 30 en l’índex de rendiment del canvi climàtic (CCPI) 2021 desenvolupat per Germanwatch, NewClimate Institute i Climate Action Network. L’any passat, Romania ocupava el número 24.\nL'Institut diu que, tot i el gran potencial del sector de les energies renovables a Romania, "les polítiques de suport dèbils, combinades amb incoherències legislatives, continuen contrarestant una transició energètica neta".\nContinua dient que Romania "no avança en la direcció correcta" quan es tracta de reduir les emissions de gasos d'efecte hivernacle i el consum d'energia ".\nUn estiu de calor rècord al sud d’Europa ha provocat incendis devastadors que han arrasat boscos, cases i han destruït infraestructures vitals des de Turquia fins a Grècia.\nLa regió mediterrània és vulnerable al canvi climàtic, sobretot per la seva sensibilitat a la sequera i a l'augment de les temperatures. Les projeccions climàtiques a la Mediterrània suggereixen que la regió serà més càlida i seca amb esdeveniments meteorològics més freqüents i extrems.\nSegons la superfície mitjana cremada per foc, Grècia té els problemes d'incendis forestals més greus entre els països de la Unió Europea.\nGrècia, com la majoria de països de la UE, afirma que dóna suport a un objectiu de neutralitat del carboni per al 2050 i que els objectius de mitigació del clima de Grècia es basen en gran mesura en els objectius i la legislació de la UE. Segons el repartiment de l’esforç de la UE, s’espera que Grècia redueixi les emissions d’ETS no comunitàries un 4% el 2020 i un 16% el 2030, en comparació amb els nivells del 2005.\nGrècia pot assenyalar millores en l’eficiència energètica i l’economia de combustible dels vehicles, augment de l’energia eòlica i solar, biocombustibles a partir de residus orgànics, fixació d’un preu del carboni i protecció dels boscos.\nEls incendis forestals ardents i les onades de calor rècord presencials a la Mediterrània oriental d’aquest any han posat de manifest la vulnerabilitat de la regió als efectes de l’escalfament global.\nTambé han estat pressionant Turquia perquè canviï les seves polítiques climàtiques.\nTurquia és una de les sis nacions, incloses l'Iran, l'Iraq i Líbia, que encara no han ratificat l'acord climàtic de París del 2015, que assenyala el compromís d'una nació de reduir les emissions de carboni.\nKemal Kılıçdaroglu, cap del principal partit popular republicà de l'oposició (CHP), diu que el govern turc no té un pla director contra els incendis forestals i afirma: "Hem de començar a preparar el nostre país per a noves crisis climàtiques immediatament".\nNo obstant això, Turquia, que s’ha fixat un objectiu de reducció d’emissions del 21% per al 2030, ha avançat significativament en àrees com l’energia neta, l’eficiència energètica, el malbaratament i la forestació. El govern turc també ha dut a terme una sèrie de programes pilot que intenten millorar l'adaptació i la resistència al clima.\nEl líder de la conferència COP 26 de les Nacions Unides a Glasgow a finals d'any ha advertit que la no actuació del canvi climàtic ara tindrà conseqüències "catastròfiques" per al món.\n"No crec que hi hagi cap altra paraula", adverteix Alok Sharma, el ministre britànic responsable de la COP26.\nLa seva advertència a tots els participants a la conferència, inclosos Bulgària, Romania, Grècia i Turquia, es produeix enmig de la creixent preocupació pel canvi climàtic.\nLes emissions van continuar augmentant en l'última dècada i, com a resultat, ara la terra és més o menys 1.1 ° C més càlida que la que es va registrar a la fi més tardana.\nNikolay Barekov és periodista polític i presentador, exdirector general de TV7 Bulgària i ex eurodiputat de Bulgària i ex vicepresident del grup ECR al Parlament Europeu.\nEl món, naturalment, encara se centra en la pandèmia sanitària en curs, però en un altre tema de vital importància: afrontar el canvi climàtic. L’escalfament global ja ha estat culpable d’aquest any d’una sèrie de desastres naturals a tot el món i un recent informe de l’ONU va advertir que el canvi climàtic s’està produint molt més ràpid del previst, escriu Nikolay Barekov, periodista i antic eurodiputat.\nAl novembre, el Regne Unit, juntament amb Itàlia, organitzarà un esdeveniment que molts creuen que és la millor última oportunitat del món per controlar el canvi climàtic fugitiu.\nAquest any serà la 26a cimera anual, que li donarà el nom de COP 26. Amb el Regne Unit com a president, la COP 26 té lloc a Glasgow.\nDe cara a la COP 26, el Regne Unit diu que treballa amb totes les nacions per arribar a un acord sobre com afrontar el canvi climàtic. Més de 190 líders mundials arribaran a Escòcia i, unint-se a ells, hi haurà desenes de milers de negociadors, representants del govern, empreses i ciutadans durant dotze dies de converses.\nL'esdeveniment ha establert quatre "objectius" clau en la lluita contra l'acció climàtica, un dels quals és assegurar el zero net global a mitjan segle i mantenir 1.5 graus a l'abast.\nEn virtut d’aquest objectiu, se’ls demana als països que presentin ambiciosos objectius de reducció d’emissions el 2030 que s’alineïn amb l’arribada al zero net a mitjan segle.\nPer complir aquests objectius d’estirament, els països hauran d’accelerar l’eliminació progressiva del carbó; reduir la desforestació; accelerar el canvi de vehicles elèctrics i fomentar la inversió en energies renovables.\nLa legislació de la UE obliga els estats membres a adoptar plans nacionals d’energia i clima (NECP) per al període 2021-2030 per tal de contribuir als objectius vinculants de clima i energia de la UE per al 2030. La Comissió Europea ha avaluat cada NECP final individual i les avaluacions es van publicar a l’octubre de 2020.\nUn dels països europeus més afectats pel canvi climàtic aquest any és Turquia, que ha vist des de grans inundacions fins a incendis forestals i sequera.\nTurquia està patint el pes de desastres cada vegada més freqüents culpables del canvi climàtic i els incendis forestals han provocat diverses morts des de finals de juliol a les regions costaneres del sud, devastant els boscos i convertint els pobles en cendres. En el que portem d’any, el país també ha experimentat inundacions mortals al nord-est després d’un àrid encanteri que va assecar les preses, posant en perill el subministrament d’aigua.\nEls experts i els polítics conscients del medi ambient situen la ratificació de l’Acord de París del 2015 adoptat per 196 països a la part superior de la llista de tasques de Turquia. Turquia és una de les sis nacions, incloses l'Iraq i Líbia, que encara no ha aprovat formalment l'acord.\nClimate Action Tracker, un grup de reflexió que avalua els plans nacionals de reducció d'emissions, va dir que l'esforç de Turquia per assolir els objectius de l'acord era "críticament insuficient".\nUn objectiu de la COP26 és l’eliminació progressiva del carbó, però els combustibles fòssils encara representaven el 83% del subministrament energètic de Turquia el 2019. Tot i això, l’Agència Internacional de l’Energia aquest any va elogiar els esforços d’Ankara per diversificar el seu mix energètic, amb un creixement “impressionant” de les energies renovables.\nEn altres llocs, Bulgària va presentar el seu NECP definitiu el març de 2020.\nEl NECP de Bulgària identifica diverses raons per a la reducció de les emissions totals de gasos d'efecte hivernacle (GEH). Aquests inclouen: canvis estructurals a la indústria, com la disminució de les empreses que consumeixen molta energia, una major proporció d’electricitat hidràulica i nuclear, implementació de mesures d’eficiència energètica al sector de l’habitatge i un canvi de combustibles sòlids i líquids a gas natural en energia. consum.\nNo obstant això, segons l'informe del país del Semestre Europeu del 2020, Bulgària és l'economia amb més consum de GEH a la Unió Europea i, com Turquia, el carbó continua sent la principal font d'energia.\nPer a Romania, es diu que els impactes possibles més rellevants del canvi climàtic són la modificació dels períodes de vegetació, el desplaçament dels ecosistemes, les inundacions de secà prolongades.\nLa resposta de Romania inclou la creació d'un fons d'inversió en eficiència energètica (FIEE) finançat amb fons privats, públics i de la UE.\nL’esborrany del pla nacional integrat per a l’energia i el clima s’estructura segons les dimensions de la Unió energètica de la UE i té com a objectiu un enfocament holístic.\nUn portaveu de la comissió europea va dir que "proporciona una bona base per al desenvolupament d'un pla final complet i coherent".\nUn altre país de la UE molt afectat els darrers anys pel canvi climàtic és Grècia.\nEl 2018, el país va patir un devastador incendi a Mati, a l'Àtica oriental, que va costar 102 vides. El primer ministre grec va dir aleshores que "la destrucció va sacsejar profundament el públic grec".\nEs va dir que les condicions extremes van contribuir en gran mesura a la ferocitat del foc i el govern grec ha advertit que el canvi climàtic no és un problema que es posposi durant algunes dècades.\nFins ara, la resposta del govern grec al problema ha estat adoptar una nova política nacional per a l'energia i el clima.\nAixò inclou una proposta de prohibició del plàstic d’un sol ús, l’aturada de les centrals elèctriques de lignit el 2028 i l’augment de la quota de recursos renovables fins al 35% el 2030.\nUn portaveu del govern grec va dir que ha posat la gestió de les conseqüències del canvi climàtic en la seva agenda política, en part perquè el futur econòmic de Grècia està lligat a la seva capacitat per protegir el seu entorn natural únic.\nVa assenyalar que Grècia està "plenament compromesa" amb els objectius de la COP26 i també amb l'Acord de París i l'Agenda de les Nacions Unides per al 2030, amb els seus 17 objectius mundials de desenvolupament sostenible.\nEl recent informe de l'ONU adverteix que probablement assolirem 1.5 graus d'escalfament en les pròximes dècades o dues, tret que prenguem mesures immediates\nAquest darrer informe publicat pel Grup Intergovernamental de Canvis Climàtics (IPCC) és una advertència absoluta de científics de tot el món que l’activitat humana està danyant el planeta a un ritme alarmant.\nAnne-Marie Trevelyan, campiona internacional del Regne Unit sobre adaptació i resiliència per a la presidència de la COP26, va dir: “Els impactes del canvi climàtic ja afecten les vides i els mitjans de subsistència a tot el món, amb una freqüència i gravetat creixents. A més de la necessitat de reduir les emissions, aquest informe fa sonar l'alarma per ajudar urgentment les comunitats vulnerables a adaptar-se i construir la resiliència, tant als països desenvolupats com als països en vies de desenvolupament ".


Indignació a la UIB per les especulacions sobre el substitut de Casas\n23 setembre 2020 22:45\nEls catedràtics de la Universitat Manera, March i Huguet consideren que no és el moment per parlar del relleu\nCristina Polls | 07 abril 2013\nCasas, durant el mes de desembre passat, en què llegí un manifest en contra de les retallades a la UIB.\nLa comunitat universitària està indignada per les especulacions que ja es fan sobre qui serà el substitut o la substituta de la rectora de la UIB, Montserrat Casas, que va morir dissabte passat, 30 de març, després d'una llarga malaltia.\nEl catedràtic d'Economia de la UIB, Carles Manera, que va ser entre 1996 i 2003 vicerector de Planificació Economicoadministrativa, assegurà que "no és l'ocasió per parlar d'això. La mort de Casas és molt recent".\nEl catedràtic de Sociologia de l'Educació i Pedagogia Social, Martí X. March, afirmà que "em sembla fora de lloc, tot això, estic de dol, no hi ha hagut el funeral i s'ha de respectar la seva memòria". I afegí que "no m'he plantejat si em presentaré a les eleccions, estic de dol. No m'agrada el que està passant, és una manca de sensibilitat absoluta".\nQui fou rector de la UIB entre els anys 1995 i 2003, Llorenç Huguet, indicà que "fins després de dimarts no faré cap tipus de pronunciament".


La Diputació inicia les obres per fer arribar la fibra òptica a cinc municipis més de l'Ebre - EbreDigital.cat\nLa Diputació de Tarragona ha iniciat les obres per fer arribar la fibra òptica a cinc municipis més de les Terres de l’Ebre. Es tracta de Darmós, la Palma d’Ebre, Caseres, Paüls i la Ràpita. També es farà arribar aquesta tecnologia a 36 municipis més de la demarcació.\nD’aquesta manera, la Diputació haurà executat el que estableix el ‘Conveni per al desplegament i la compartició d’infraestructures de telecomunicacions a la xarxa local de carreteres de titularitat de la Diputació de Tarragona i l’adquisició de compromisos de construcció d’infraestructures de telecomunicacions per al període 2021-2022’. L’acord es va signar el 21 de desembre de 2020 per la presidenta de la Diputació, Noemí Llauradó, i pel conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública de la Generalitat, Jordi Puigneró, a l’edifici Síntesi de la Diputació a Tarragona. Es tracta d’una acció conjunta que té com a objectiu que aquesta infraestructura arribi a tots els municipis de la demarcació de Tarragona. Es preveu una fase posterior, que implicaria la construcció de canalitzacions en 120 km més de carreteres per part de la Diputació, amb un pressupost aproximat de 4,6 M€. En total, la Diputació de Tarragona hi haurà invertit gairebé 13M€.


‘La Ricarda', al Loop | Opinió | El Punt Avui\n‘La Ricarda', al Loop ‘La Ricarda', al Loop ‘La Ricarda', al Loop ‘La Ricarda', al Loop + ‘La Ricarda', al Loop E-mail\n‘La Ricarda', al Loop\n‘La Ricarda', al Loop ‘La Ricarda', al Loop ‘La Ricarda', al Loop ‘La Ricarda', al Loop ‘La Ricarda', al Loop E-mail\nLa Ricarda és una joia de l'arquitectura moderna, que s'ha tornat inhabitable per l'impacte acústic del trànsit d'avions que aterren a la tercera pista del Prat recentment construïda. Envoltada de pineda, a cent trenta metres de la platja, i a només cinc-cents de l'aterratge, està molt integrada a l'entorn i manté tot el mobiliari modern íntegre dels seus orígens. Paradoxalment, els seus propietaris, l'enginyer i melòman Ricard Gomis i la seva dona, Inés Bertrand, la van fer edificar perquè fos una caixa de música. Els espais van ser pensats per a la música, el so i la seva reproducció. Va acollir concerts dels cicles de música oberta als anys 60 propiciats pel Club 49, la Suite Bufa, de Brossa, peces de Mestres Quadreny, debuts de Carles Santos. La casa era freqüentada per Miró, Tàpies, Joan Prats i altres famílies cultes de Barcelona que enfront de la programació cultural estèril del franquisme, construïen una alternativa intel·lectual de mecenatge privat. En una ocasió, també acollí John Cage, David Tudor i Merce Cunningham, que actuaren a Sitges.\nEl projecte arquitectònic es va encarregar a Antonio Bonet Castellana (1913-1989), arquitecte del GATCPAC, encapçalat per Sert i Torres Clavé, que vindicaven el racionalisme modular de Le Corbusier, a l'estudi del qual Bonet entrà a treballar per crear més endavant el grup Austral, amb qui propagà a Punta del Este, Argentina, els principis lecorbuserians. La Ricarda, que pren el nom d'un estany del Prat, és d'una sola planta i s'organitza a partir de l'agregació d'un mòdul i es caracteritza per la concatenació de voltes laterals. El projecte durà del 1953 al 1963. Antonio Bonet, a qui devem un altre dels edificis singulars a reivindicar que és el Canòdrom de la Meridiana, deia que un edifici és com un moble i que un moble pot ser com un edifici. La Ricarda respon totalment a aquesta idea.\nMatilde Obradors ha trigat quatre anys per fer un vídeo de creació de 4'40” sobre La Ricarda, que es presenta a la galeria Balaguer. La imatge descriu de manera minimalista els espais, en un recorregut pels punts principals de la casa, l'aire que respira, la llum, i recorda el seu moviment amb la figura de Ramon Cañeque, un amic del fill de la casa que sense ser actor s'ha prestat a il·luminar-ne la memòria amb la seva presència. Podríem dir que és un haiku videogràfic sobre l'espai i el temps, però també sobre el so: paradís de cants d'ocells, interromput pel soroll ensordidor dels avions i la memòria dels concerts haguts a la casa amb l'afinament dels instruments. Paradoxalment, ara La Ricarda és víctima del mateix progrés que la va fer néixer.


Servei de premsa, comunicació i fotografia\nHome \_ Serveis \_ Comunicació\tServei de premsa, comunicació i fotografia\nLa Federació Catalana de Vela, conscient de l’important esforç que els clubs realitzen per a la organització i divulgació de l’esport de la vela, està fent una aposta decidida i ferma per comunicar què fem i com ho fem. Tots sabem que tant important és fer realitat els nostres objectius com donar-los a conèixer. Tot allò que es fa i no es comunica, s’afirma, no existeix.\nTots plegats hem de fer un esforç per tal que el nostre calendari de regates i les nostres activitats siguin conegudes i, amb el temps, reconegudes pels amants de la vela i de l’esport en general.\nVela.cat ha creat el Servei de premsa, comunicació i fotografia amb l'objectiu de difondre la vela catalana. Aquest servei ja va fer les seves primeres passes abans i durant la celebració de la Setmana Catalana de Vela del 2011. Els mitjans de comunicació tant ONLINE com la premsa escrita, TV i ràdio respongueren positivament i vàrem tenir un ressò important.\nPerò fem un pas més, la fotografia. Una fotògrafa de vela.cat recorrerà diferents clubs de la costa catalana capturant les millors imatges d'algunes de les regates més importants que es celebren al llarg del territori català. Les fotografies són propietat de la Federació, qui en farà difusió, però les quals també estaran a disposició dels clubs per al seu propi ús.\nEl website, Facebook, Twitter, Youtube i Flickr de vela.cat són eines que estan a la disposició de tots els clubs i escoles de vela i que ens ajudaran a difondre el nostre esperit d’estimació i treball per l’esport de la vela.\nClubsDes de la Federació oferim els nostres mitjans per difondre tota la informació que els clubs, generen.\nD’una banda, ens encarreguem de fer arribar la informació als diferents mitjans tant ONLINE com OFFLINE i, d’una altra, hem arribat a un acord per aquest 2012 amb la productora PANORAMA que farà el seguiment audiovisual (gravació, editatge i divulgació) de més d’una vintena de regates amb la finalitat que les televisions catalanes i espanyoles en facin difusió.\nEscolesL’ensenyament de la vela és una part essencial de vela.cat, ja que no podem oblidar que els més joves constitueixen la base del nostre futur.\nEl servei de premsa, comunicació i fotografia tindrà una especial cura per informar de les activitats de les escoles catalanes de vela. A més, al llarg del 2012 es durà a terme una producció audiovisual de vuit de les escoles que, dia a dia, contribueixen decididament en el creixement del nostre esport.\nPer a més informació contacteu a e.puig@vela.cat o al 93 224 39 00


Masquefa aprèn a reciclar i aprofitar-ho tot a la cuina - Notícies de l'Ajuntament de la Vila de Masquefa\nLa campanya ‘Recicla’t a la cuina, aprofitem-ho tot’ ha obtingut una molt bona acollida entre els masquefins i masquefines. De fet, Masquefa ha estat un dels municipis de tota la comarca de l’Anoia on aquesta campanya del Consell Comarcal ha tingut més participació.\nLa iniciativa ha consistit en diverses actuacions per a inventar i difondre un tipus de cuina pròpia de la comarca, que sigui de baix impacte ambiental i econòmica, i que a la vegada contribueixi a no crear residus a la cuina i a fomentar la recollida selectiva dels residus domèstics.\nUna vintena de masquefins i masquefines es van inscriure als tres tallers de cuina gratuïts que es van fer al gener en el marc d’aquesta campanya. Durant les sessions se’ls va ensenyar a cuinar aprofitant el menjar i generant el mínim de residus.\nEls participants van aprendre a cuinar sense malbaratar recursos i reduint al màxim les deixalles. També van poder aportar les seves pròpies receptes de cuina econòmica i de baix impacte ambiental i fins i tot van tastar alguns plats que alguns d’ells havien preparat a casa d’acord amb aquests criteris, com ara la truita de poma aportada per una de les participants.\nDurant els tallers també se’ls va ensenyar a reciclar sobrant de menjar per a d’altres usos. Així, per exemple, se’ls va explicar com es pot convertir un codony en un excel•lent ambientador natural per als nostres armaris, o bé com abans es feien servir les peles de taronja i mandarina per ambientar la casa tirant-les al foc, entre altres aplicacions.\nTot i que ja s’han acabat els tallers a Masquefa, la campanya ‘Recicla’t a la cuina, aprofitem-ho tot’ continua recollint les receptes de tots els anoiencs i anoienques, amb les quals es farà un llibre de cuina de l’Anoia. Podeu enviar-les a reciclatalacuina@anoia.cat o entrar al bloc www.reciclatalacuina.cat i deixar-hi la recepta També es poden enviar mitjançant les xarxes social twitter i facebook.\nEntre totes les receptes se sortejarà un lot de productes de la terra valorat en 200 euros\nEl llibre de cuina de l’Anoia arribarà per Sant Jordi a l’Ajuntament i a les llibreries i parades. També el trobareu en versió digital al web reciclatalacuina@anoia.cat.


Top 10 llocs per al turisme rural a Barcelona | Somrurals.com\nTop 10 llocs per al turisme rural a Barcelona\nFugir de el soroll de la ciutat és fàcil. T’ho prometem.\nMolt a prop de la ciutat de Barcelona tens paratges naturals per gaudir sol, amb amics o amb família. D’aquests que et deixen renovat i amb l’energia recarregada.\nAvui et portem un top 10 de llocs per al turisme rural a Barcelona.\nPren nota i gaudeix.\nParc de l’Montnegre i el Corredor\nParc Natural de l’Foix\nT’avisem des de ja.\nLa província de Barcelona està plena de parcs naturals així que has plans rurals per als caps de setmana d’un parell de mesos.\nPerò, per molt àmplia que sigui l’oferta, no podíem començar per un altre lloc.\nEl Montseny és tot un símbol de la província i el parc que l’acull, una vista obligada.\nEn ell podràs, no només gaudir de parc a través de qualsevol dels seus itineraris i rutes, sinó que solen organitzar diferents activitats per posar als seus participants en contacte amb la natura; habitualment tallers, cursos i visites guiades per zones emblemàtiques de parc.\nPots consultar la seva agenda aquí.\nEl millor és que aquest parc natural pot ser gaudit per tota la família. A la xarxa d’itineraris tens informació sobre la dificultat de cada ruta i, gràcies a les activitats que ofereixen, pots anar amb els petits a passar una jornada diferent.\nPer als esportistes més àvids d’adrenalina també es pot gaudir de rutes en BTT.\nI és que el Montseny dóna per a molt.\nCanviant totalment de tema, ens movem fins al Parc Agrari del Baix Llobregat.\nEn aquest parc el que predomina és el paisatge agrícola.\nÉs perfecte per passar un dia en família i introduir als més petits de la casa en el món de l’turisme actiu.\nPer conèixer-n’hi ha prou amb fer un recorregut circular de poc més de 7 km i de dificultat baixa amb el qual gaudir d’un passeig relaxat per les antigues llacunes deltaiques.\nAmb aquest sender podrem observar l’activitat agrícola de la zona i els ecosistemes agrari i fluvial d’aquesta zona de Barcelona.\nEl Centre d’Informació de el parc forma part de l’recorregut. No et perdis res!\nUn altre imprescindible a la província de Barcelona.\nEl Montnegre i el Corredor són dues importants unitats de relleu que donen nom a aquest parc.\nPoques coses millor que el senderisme per gaudir dels seus 15.000 hectàrees d’extensió.\nEl millor és que en les seves rutes hi ha diversos senders inclusius preparats per a persones amb mobilitat reduïda.\nAra sí, tots podran gaudir de la natura en aquest parc natural.\nAixò sí, sigui quina sigui la ruta que escullis procura no deixar fora el Dolmen de Vallgorguina. Es tracta d’un monument megalític a què se li atribueixen orígens espirituals.\nSi pots escollir la data de les teves escapades, et recomanem visitar el parc al setembre i / o desembre. Durant aquests mesos s’organitzen, tant al seu interior com en els pobles propers, activitats plàstiques, musicals i literàries amb l’objectiu de difondre el patrimoni natural i cultural de la zona.\nUna cosa que no et pots perdre.\nA només 30 km de centre de Barcelona, se situa el massís més emblemàtic de Catalunya, el Montserrat.\nDe manera especialment brusca, s’alça aquesta zona muntanyosa a l’oest del riu Llobregat i, per donar-li encara més misticisme, es troba a la part alta el santuari i el monestir benedictí de Montserrat, dedicat a la Mare de Déu homònima.\nA més de l’obligada visita als temples religiosos, l’entorn permet admirar el paisatge des d’un mirador i explorar la muntanya amb certes rutes de senderisme.\nUna experiència diferent a un pas de la gran ciutat.\nUn incís que val la pena fer.\nSi ja t’està picant el cuquet de visitar Montserrat i el Montseny et vam avisar que hi ha una ruta de 106 km que uneix aquestes dues amb la visita a Sant Llorenç de la Munt. Un llarg recorregut que no té desperdici i la informació tens aquí.\nDeixem de banda per un moment els parcs naturals i et proposem un pla totalment diferent.\nFumanya és un jaciment paleontològic localitzat en el terme municipal de Fígols i que farà les delícies de tota la família.\nEn ell podràs admirar petjades de dinosaure de 65 milions d’anys d’antiguitat, ni més ni menys.\nA més, pots gaudir de més troballes en la seva exposició i realitzen tallers per a nens. No deixis de mirar la seva pàgina web.\nUna altra de les activitats que ofereixen és una visita guiada a el Museu de les Mines de Cercs sobre un curiós tren.\nEls nens a al·lucinar … i els pares també, per què negar-ho.


Més de 90 mil veïns de Terrassa ja tenen la pauta completa de vacunació de la Covid Més de 90 mil veïns de Terrassa ja tenen la pauta completa de vacunació de la Covid – MónTerrassa\nMés de 90 mil veïns de Terrassa ja tenen la pauta completa de vacunació de la Covid\nMés de la meitat dels terrassencs ja han rebut almenys una dosi de la vacuna però torna a pujar la xifra d'hospitalitzacions\nL.T. 6 de Juliol de 2021 13:25\nL’Rt ha superat el 3 i se situa aquest dimarts en el 3,30, quan fa 24 hores era de 2,99. El risc de rebrot també puja significativament, 303 punts de cop, i supera la barrera dels 1.000 fins als 1.281. El Departament de Salut ha declarat 5.847 nous casos de covid-19 confirmats per PCR o TA en les darreres hores, que situen el total des de l’inici de la pandèmia en 679.405. S’han declarat tres morts més i el total des de l’inici de la pandèmia és de 22.274, segons el darrer balanç de la conselleria. En paral·lel, els pacients ingressats a planta són 575, 31 més que dilluns, i hi ha 12 crítics més a l’UCI (133). La incidència acumulada a 14 dies passa de 337,97 a 401,51. El 14,92% de les proves de la darrera setmana han donat positiu.\nA Terrassa, el risc de rebrot és més baix que la mitjana catalana però és alarmantment alt, superant els 900 punts (963, una xifra que no superàvem des de mitjans d’octubre de 2020). També resulta preocupant, que la RT hagi arribat fins al 3,67, el que significa que cada persona positiva contagia a més de tres persones. De de l’inici de la pandèmia, a la nostra ciutat s’han registrat 20.873 casos positius per Covid, dels quals més de 500 han estat apuntats aquesta setmana. A data 5 de juny, hi ha 9 persones hospitalitzades, una xifra que ens fa tornar enrere fins al 20 de juny, després de la tendència a la baixa continuada. El 26 de juny va ser el dia en què es va registrar la darrera defunció per Covid a Terrassa. La xifra global de terrassencs que han perdut la vida des del mes de març per coronavirus és de 539.\nTanmateix, les bones notícies arriben per la banda de la vacunació, ja que més de la meitat d’egarenc ja han rebut almenys una dosi de la vacuna. En concret, 123.449. A més, un total de 90.057 terrassencs ja tenen la pauta completa i per tant estan totalment immunitzats, el que suposa el 41% del total de la població.


Country House Konak Pod Jabukom...Habitacions per nit per només155 EUR Villa Natural Wood...Habitacions per nit per només104 EUR Brvnare Bor...Habitacions per nit per només Hotel Zelenkada...Habitacions per nit per només Apartment Strahinja...Habitacions per nit per només Rudinehills...Habitacions per nit per només Més zones a Zlatibor\nMés de 1.225.000 propietats en tot el móns - cada dia n'afegim més Amb la confiança de més de 32.000.000 clients satisfets Garantia de preus més baixos 12 milions i més resenyes de clients d'Agoda Amb disponibilitat a més de 57.000 ciutats en tot el món Llocs històrics de Rudine Museus i galeries d'art\nRudine és el lloc perfecte per explorar les fascinants atraccions i llocs culutrals de Zlatibor. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Rudine està agraciat amb envoltatns plens de vida, bons restaurants, zones de compra i increibles atraccions. Gaudeixi de les millors ofertes d'Agoda.com quan decideixi estar a Zlatibor. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Trobi les més bones ofertes en hotels a Rudine emplenant les dates d'estada a la pestanya de recerca.\nHotels destacats a Rudine, Zlatibor\nDissenyat tant per oci com per negoci, Country House Konak Pod Jabukom està situat idealment a...\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Villa Natural Wood és una elecció...\nHotels a Rudine: Apartment StrahinjaBrvnare Bor\nLlocs d'interès a Rudine: Sirogojno


Inici Personatges Tots els secrets del faraó Tutankamon\nUs fa por sentir aquest nom? Us fa pensar en malediccions i morts misterioses? No patiu, Tutankamon només era un nen de 9 anys que, això sí, era la persona més important de tot Egipte. Us expliquem per què, encara avui, és el més famós de tots els faraons\n1 El descobriment de la tomba\nDesprés de setze anys d’excavacions, i quan l’arqueòleg Howard Carter ja estava a punt d’abandonar, a un treballador se li va enfonsar un peu a terra. Era el 4 de novembre de l’any 1922, el dia que es van descobrir les escales que menaven a la tomba de Tutankamon. A dins hi havia diverses càmeres i milers d’objectes de l’aixovar funerari. I també la mòmia del faraó, amb la seva famosa màscara funerària d’or i lapislàtzuli de 54 centímetres d’alçada i més de deu quilos de pes. Quina troballa més important! A partir de llavors, Tutankamon i la seva maledicció van ser protagonistes de llibres i pel·lícules. El petit faraó es va convertir així en el més gran. O com a mínim en el més conegut! Però qui era Tutankamon?\nEra el fill del faraó Akhenaton, un home amb molt de caràcter que va regnar a Egipte entre el 1350 i el 1335 abans de Crist. El petit Tutankamon va aprendre tot el que li calia per ser un futur faraó: per exemple, llegir i escriure, dominar l’àlgebra i la ciència dels estels, així com tota la saviesa que havien acumulat els egipcis al llarg dels segles. Una mica diferent del que estudieu actualment a l’escola, oi?\nEl nen caçador\nA Tutankamon li agradava molt sortir a caçar i també va aprendre a combatre, ja que en aquella època hi havia moltes guerres. Però la veritat és que no va tenir gaire temps de jugar. Quina llàstima, eh? Això sí, tampoc li va caldre treballar per mantenir la família, com havien de fer els altres nens egipcis. Quan tenia nou anys ja el van coronar faraó. I també el van casar amb una germana seva! Sí, tal com ho llegiu.\n2 Un faraó ben petit\nTot i ser tan jove, Tutankamon va tenir moltes responsabilitats. En aquells moments el seu país estava en guerra amb un enemic molt poderós, els hitites. El faraó tenia dos consellers que l’ajudaven a prendre les decisions més complicades. Eren el ministre Ay i el màxim cap de l’exèrcit, un general molt poderós que es deia Horembeb.\nPerò Tutankamon no va poder regnar gaires anys, ja que va morir quan en tenia divuit, no sé sap ben bé per què. Uns diuen que a causa d’un accident de carro, uns altres apunten que la causa va ser una ferida que se li va infectar, uns altres que va ser la malària (una malaltia molt perillosa) qui el va matar. Fins i tot n’hi ha que creuen que va ser assassinat... Quin embolic, oi?\nUna tomba secreta\nEl cos de Tutankamon no va ser dipositat en una d’aquelles piràmides tan precioses que hi ha a Egipte. Al contrari, el van enterrar a terra, a la Vall dels Reis, un lloc ple de vigilància contra els saquejadors de tomba. Per desgràcia, al llarg del temps, la majoria van ser saquejades igualment. La de Tutankamon va ser una de les darreres. Va resistir intacta fins que Howard Carter la va trobar! Va ser una de les descobertes més importants de la història de l’arqueologia.\n3 La maledicció de Tutankamon\nRecordeu aquell 4 de novembre del 1922 i recordeu l’instant precís en què a un dels treballadors del jaciment se li va enfonsar un peu i es van descobrir les escales que portaven a la tomba de Tutankamon i al seu sarcòfag d’or pur de més de cent quilos de pes? Aquell dia va començar l’anomenada “maledicció del faraó”, que va ser protagonista d’un bon grapat de novel·les i pel·lícules al llarg del segle XX.\nEls conjurs dels sacerdots\nAquesta maledicció parla d’encanteris i conjurs que a vegades feien els sacerdots egipcis i que amenaçaven amb la mort a tothom qui s’atrevís a profanar el descans etern del faraó. La feina dels arqueòlegs dins de la tomba de Tutankamon era tan i tan lenta que els periodistes, com que no tenien altres notícies, van decidir a omplir les pàgines dels diaris amb aquesta història carregada de misteri. Quina barra!\nVigileu amb els mosquits!\nLa llegenda es va anar fent més i més gran després de la mort de Lord Carnavon, el noble que havia pagat les excavacions gràcies a la seva gran fortuna. El comte anglès va morir a Egipte el 1923, a causa d’una infecció provocada per la picada d’un mosquit. Es diu que en el moment de la mort la ciutat del Caire es va quedar sense llum, mentre a la seva mansió anglesa el gos de lord Carnavon no parava d’udolar. Malgrat tot, no hi ha cap prova que això sigui veritat. Però, quina por!\n4 La tomba, en un interactiu\nInteractiu de la tomba de Tutankamon\nSi voleu entrar a l'interior de la tomba d'aquest faraó llegendari, mireu aquest interactiu: hi trobareu una explicació dels detalls i tresors més importants!


Relat "LA TIA ADELA"\nInici > detall del relat: LA TIA ADELA\nLa tia Adela va morir com havia viscut: en silenci. Amb tres anys va perdre l’audició per una meningitis mal curada. No va aprendre a parlar i, amb la seva germana, l’àvia Teresa, van crear el seu propi llenguatge i el compartien com un dolç secret. Una senyora rica volia pagar-li l’escola, però a la Teresa li va fer por perdre-la i li va dir que, si passava el pont, la portarien a una escola i la tancarien. No la van tancar, però tampoc no va aprendre a llegir ni a escriure ni la llengua dels signes…I de vegades, l’àvia se’n penedia i plorava pel seu egoisme.L’Adela havia estat una jove bonica i bona balladora, amb molts pretendents. Mai no es va casar: no volia que els seus fillets ploressin i ella no els pogués sentir. I es va convertir en l’ombra de la germana, com una segona pell, i els nebots van ser la seva vida. Tots tenien un nom i, hàbilment, associava trets i gestos gràcils de les mans: la xata petita, el dels cabells arrissats, el de les pestanyes llargues…Suposo que hauria donat anys de vida per saber com es deien i poder-los cridar. Els portava al cinema, quan les sessions eren inacabables i conduïen al somni. Les seves pel•lícules eren diferents i els actors no tenien aquells noms impronunciables: eren el de les orelles grans, la que alçava el braç…i es barrejaven amb les olors i els sabors de la vida quotidiana.Jo la recordo pentinant-se i ensenyant-me a ballar el tango, que mai no vaig aprendre. El temps s’havia aturat i ella sempre era jove i bonica. Jugava a cartes amb nosaltres i s’enfadava molt quan perdia. Treia el geni i era capaç de recordar alguna paraula malsonant que havia après no sabem com. Havia treballat molt i tenia una salut delicada. Es va posar malalta i, a poc a poc, es va anar apagant.En un últim gest d’amor, l’Olga, la seva neboda, li va posar coloret a les galtes.“Sembla una nina”, deien les amigues de l’àvia. Segur que té un lloc entre les estrelles i, gentilment, Clark Gable la treu a ballar.\nMolt maco, emocionant, quasi m'ha fet plorar.\nOhhhhhh quina biografia tan delicada, la de la tia Adela! I com m'ha arribat al cor aquest "no volia que els seus fillets ploressin i ella no els pogués sentir" que va fer que no s'arribés a casar mai.\nM'ha agradat molt el teu relat d'aquest mes, Montse!\n...entranyable, i a més sabent que és real. M'agrada la manera que tens d'expresar els pensaments de la tieta Adela.\nUn magnific relat\nEntranyables tietes solteres[Ofensiu]\nMena Guiga | 05-12-2015\nDes de la de la cançó de Serrat passant per tantes i tantes.\nJo vaig tenir una tia Teresa soltera. Era grassa i regava les plantes de l'eixida, patia asma i va acabar amb cangrena en una cama i un atac de cor. Tinc un relat, 'La tieta de lluny' que no parla d'ella sinó d'una tia del meu pare, la dona d'un cosí -o cosí germà- seu. No hi tinc un tracte amb ella que no sigui de saludar-la pel carrer i xerrar-hi alguna estona...però em va arribar. El personatge mostra l'ànima.\nAllà on siguin, les tietes, segur que són molt estimades i des d'allà no deixen d'enviar amor. Com el que van ser i fer.


(TANCAT) Tècnic/a superior universitari especialitzat/da en gestió de projectes GESTPRO 0121 | FUNDACIÓ BIT\nportada Ofertes de feina\t(TANCAT) Tècnic/a superior universitari especialitzat/da en gestió de projectes GESTPRO 0121\n(TANCAT) Tècnic/a superior universitari especialitzat/da en gestió de projectes GESTPRO 0121\nde admin juny 8, 2021\nLa Fundació Bit és una empresa pública encarregada d’executar les estratègies d’I+D+i, com a instrument del Govern de les Illes Balears, mitjançant la recerca dedicada a l’anàlisi, desenvolupament i el foment de les noves tecnologies i de l’esperit emprenedor de base tecnològica.\nA l’Àrea de Projectes i Comunicació proveïm dels serveis d’innovació de la Fundació Bit, també ens encarregam de la part de comunicació i de la divulgació de la ciència i la tecnologia que se fa a l’ecosistema d’innovació de les Illes Balears.\nOn faràs feina?\nLes oficines de la Fundació Bit es troben al Parc-Bit, nosaltres a l’edifici Disset. Un entorn privilegiat de feina, rodejat d’altres empreses punteres en el sector TIC, la biotecnologia i les indústries culturals i creatives.\nL’àrea ofereix serveis de suport a la innovació a empreses, professionals i altres actors del sistema d’innovació de les Illes Balears, entès en el sentit ampli de ciència, tecnologia i innovació:\n1. Creació d’empreses basades en el coneixement;\n2. Suport a la incorporació de la innovació i les tecnologies de la informació i la comunicació en els processos empresarials;\n3. Suport a l’estructuració de projectes d’innovació;\n4. Assistència en els processos de cerca de finançament competitiu i no competitiu de nous mercats i de socis empresarials a través de xarxes estatals i internacionals;\n5. així com el lloguer d’espais per al desenvolupament d’empreses de base tecnològica o/i d’aquelles contemplades en la normativa vigent del Parc i el centre Bit i\n6. suport a les administracions públiques en la implantació i avaluació de plans i activitats relacionades amb el sistema d’innovació de les Illes Balears.\nEn l’àmbit de la comunicació se dóna abast a aquelles activitats i notícies relacionades amb els agents de l’R+D+i de les Illes Balears que resultin rellevants per a la ciutadania de les Illes Balears i s’alineïn amb l’estratègia del GOIB de les Illes Balears.\nTotes les tasques englobades en el suport a la innovació de l’àrea son dinàmiques i majoritàriament interrelacionades, per tant, necessiten d’una gran cohesió de l’equip.\nS’ofereix un contracte temporal fins dia 02-02-2023, grup de classificació A, remuneració bruta anual de 35.520,90.-€ distribuït en dotze pagues, per a una jornada completa, amb el següent horari general de dilluns a divendres de 08:00h a 15:30h i amb un règim flexible d’entrada i sortida. A més dels dies que pertoquen de vacances, el treballador disposa de 6 dies més de lliure disposició i la possibilitat d’adherir-se al pla de teletreball de l’empresa un cop transcorreguts sis mesos.\nQuina feina faràs?\nSeràs responsable de la gestió d’un projecte europeu sobre compra pública innovadora i les tasques derivades:\nSeguiment de pla de treball; gestió administrativa, econòmica i financera; control de riscos; gestió de la comunicació de l’equip de treball i en el sí del consorci internacional; ocasionalment participarà en tasques puntuals d’altres projectes. Absoluta disponibilitat per viatjar. Incorporació immediata.\nValorem la capacitat de treballar en equip, la capacitat d’autoaprenentatge i ràpida adaptabilitat al nou entorn, la teva formació i l’experiència laboral en llocs de treball anàlegs a l’ofert.\n• Nacionalitat espanyola o alguna altra d’acord amb l’article 57 de l’E.B.E.P.\n• Tenir 16 anys d’edat complerts i no haver arribat a l’edat de jubilació forçosa.\n• Estar en possessió de la titulació de: Llicenciatura o titulació equivalent en qualsevol de les següents branques de coneixement: Ciències, Ciències de la salut, Ciències socials i jurídiques Enginyeria i Arquitectura\n• Coneixements de català, nivell B2.\n• Coneixement d’anglès, nivell B2\nQuins beneficis podem oferir?\nOferim una sèrie de mesures per a que et puguis desenvolupar, tant a nivell personal com professional:\n• Unir-te a una empresa pública innovadora on podràs adquirir valuosa experiència laboral en l’àmbit de la innovació i la comunicació.\n• Un grup de treball multidisciplinar i cohesionat.\n• Formació continua en l’àmbit de la innovació.\n• Horari flexible i possibilitat d’incorporar-se al pla de teletreball de l’empresa, un cop passats sis mesos.\n• 22 dies de vacances i 6 dies addicionals de lliure disposició del treballador.\n• Facilitats per la conciliació de la vida laboral i familiar.\nLLISTAT DEFINITIU PUNTUACIONS FINALS_signed GESTPRO-01-21\nLLISTAT PROVISIONAL PUNTUACIONS FINALS signed\nCalendari V1 GEST0121 (NOU 29/06/21)\nLLISTAT PROVISIONAL ADMESOS_EXCLOSOS GEST0121\nBases tècnic superior universitari especialitzat en gestió de projectes GESTPRO 0121\nSol·licitud participació GESTPRO 0121\nAnnex I-Mèrits GESTPRO 0121\nLLISTAT definitiu ADMESOS_EXCLOSOS_signed


Paluzie demana des de Westminster fer del judici contra el sobiranisme un segon Procés de Burgos\nL'ANC planeja emprendre una campanya de solidaritat internacional el dia que s'obri la vista oral\n3 min. Londres 07/06/2018 16:00\n651x366 Elisenda Paluzie, presidenta de l'ANC, i el diputat del Plaid Cymru Hywel Williams durant la intervenció al Parlament britànic aquest dijous / Q.A. Elisenda Paluzie, presidenta de l'ANC, i el diputat del Plaid Cymru Hywel Williams durant la intervenció al Parlament britànic aquest dijous / Q.A.\nElisenda Paluzie, presidenta de l'Assemblea Nacional Catalana ( ANC), ha demanat aquest dijous des del Parlament britànic "fer del procés contra el sobiranisme [que previsiblement començarà a la tardor a Madrid] un Procés de Burgos dos", en referència al famós judici que el franquisme va celebrar contra setze militants d'ETA el desembre del 1970. Aquell macrojudici va acabar, entre altres sentències, amb la condemna a mort contra sis dels membres de l'organització armada. El règim, però, va commutar-les finalment per trenta anys de presó davant l'onada de solidaritat internacional a favor dels presos i per la llibertat a l'Espanya de la dictadura que es va desfermar arreu d'Europa.\nPaluzie ha fet aquesta crida durant la seva intervenció davant del Grup Parlamentari sobre Catalunya, que aplega parlamentaris i lords de tots els partits amb presència a Westminister i que s'ha reunit per primer cop des de l'octubre passat, dies abans que s'apliqués l'article 155.\nLa idea, a les beceroles i encara per definir en termes exactes, arrenca de la visita que Paluzie va fer a Còrsega fa dues setmanes. L'hi va suggerir l'exeuroparlamentari per Còserga François Alfonsi durant la presentació del Comitès de Còrsega de Solidariat amb Catalunya. A França hi ha diversos comitès com el cors i Alfonsi pretén organitzar una reunió de tots els grups. "Va ser ell –afirma Paluzie a l'ARA– qui va esmentar que el judici s'ha de convertir en un nou Procés de Burgos, i que s'hauria d'aprofitar per fer manifestacions i concentracions el mateix dia d'inici del judici a moltes ciutats europees".\nLa logística de l'acció internacional de solidaritat encara s'ha de definir, però Paluzie veu moltes possibilitats en la iniciativa com un pas més en la difusió de la causa sobiranista i independentista tant a l'Estat com a l'estranger.\nElisenda Paluzie ha fet davant dels parlamentaris –entre els quals el número 2 de política exterior del Partit Laborista, Khalid Mahmood– i dels membres de la Casa dels Lords presents a l'acte una detallada explicació del procés català, des dels inicis, quan es discutia l'Estatut que seria anul·lat pel Tribunal Constitucional, fins a la declaració d'independència, quan "la societat catalana va quedar més o menys a l'espera d'instruccions".\nEscepticisme davant del nou govern espanyol\nNova moció del Parlament britànic en demanda de diàleg\nSobre la possibilitat que la presència d'un nou govern a Madrid afavoreixi el clima de diàleg polític entre l'Estat i Catalunya, Paluzie s'ha mostrat molt escèptica. "No espero cap canvi", ha dit, criticant alhora alguns dels nomenaments del nou consell de ministres. "Josep Borrell [el nou ministre d'Exteriors de Pedro Sánchez] és un jacobí català que parla de desinfecció. No hi veig cap possibilitat real de canvi polític. Però els partits independentistes van donar suport a la moció de censura perquè mantenir en el poder el màxim responsable de la situació a què s'havia arribat no s'hauria entès".\nLa reunió de Paluzie amb el parlamentaris i lords que donen suport o s'interessen per la causa del sobiranisme i l'independentisme que ha tingut lloc aquest dijous a Westminster ha estat el preàmbul de la publicació, demà divendres, d'una nova ' Early Day Motion' promoguda pel president del grup, el diputat gal·lès Hywel Williams. Segons ha pogut saber l'ARA, la moció fa una crida als dos nous governs que tot just han pres possessió a Madrid i Catalunya a iniciar una nova etapa en què el "diàleg" presideixi la relació entre les dues parts.


DUGi: Item | TDX - Compatir el mal. Sobre la justificación política del mandato de impedir determinados delitos en el derecho penal español\nDocument access: http://hdl.handle.net/10803/78985\nRevistes electròniques Geographic information systems Open source software Materials -- Testing Llengua segona -- Adquisició Turisme Resistència de materials\nBertrana, Aurora Universitat de Girona. Departament de Biologia Universitat de Girona. Departament de Psicologia Farjas Silva, Jordi Universitat de Girona. Departament d’Economia Vila, Ignasi Sagrera i Aradilla, Jordi


llunimusic: de març 2012\nEl nou proyecte i la tasca que ens quedava:\nHola seguidors, en altre post hi havia que fer unes cuantes tasques, per la qual en el altre post havia posat jo, la primera tasca de medi. Us vaig a dir: La segona, tercera i quarta.\nTambé despres us pusare els enllaços per ha que velleu més o menys com son i si us agraden. Ara us posare quals son aixes tasques:\n1): Tasca del dia: La segona que vam tindre va ser, posar un país de la Unió Europea en una tabla. Despres d'aixó com era molt facil, teniem que posar: la seua capital, la seua moneda, el idioma del país i quan es va posar en el any d'incorporació de la UE.\n2) Tasca del dia: teniem que respondre moltes preguntes amb la teua pareja, de la UE. Algunes eren molt facils i amb tots que has treballat t'ho sàvies, però altres eren més dificils i tenies que buscar o als enllaços que ens va posar la nostra profesora o per el llibre: D'atles.\n3) Tasca del dia: Despres de posar el país i fer les preguntes. La nostra profesora ens ha posat una presentació on tenies que posar el país, la capital, el idioma, el any d'incorporació de la UE i també ademés la bandera i si volies el seu himne de youtube.\nAixí que la nostra profesora ens va posar molta tasca, i demá farem les exposicions, espere que hem surten bé, perque si no.... Ara us pose els enllaços de les tres tasques, espere que us agrade, yo i els meus companys que hem treballat molt!\nLes preguntes ( La meua parella i jo)\nLa presentació dels paisos\nPublicat per Alexandra Moreno a 10:57 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Segona part de el nou proyecte\nInternet amb seguretat:\nHola seguidors, en la nostra classe ens hem posat les piles per ha fer un treball de la seguretat de internet, els seus perills i totes les seues coses. Els de religió, la seua professora de religió, es va anar per coses personals, per el qual tota la classe, vam fer un treball, el de seguretat. Vam comenzar elegint els grups de els casos. Per el enllaç de una pagina de seguretat de internet, que és una webquest. És aquest enllaç: Els perills\nVam veure alguns videos cadascú del seu grup, clar. Despres d'això teniem que veure la tasca que ens a tocat, al meu equip ens ha tocat: La Pornografía a la Xarxa. Ara estem fent la presentació i despres d'això farem una exposició alguns companys de cada classe. Donara molta vergonya però així aprenderan més coses sobre la seguretat en internet. I ara si llegiu aquest "post" podreu veure també la presentació. Espre que us agrade!\nPornografía a la xarxa.\nPublicat per Alexandra Moreno a 10:02 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Seguretat en Internet\nNou treball de Coneiximent:\nHola seguidors, ya hem comezat altre proyecte, però ara ya no anira del cos huma ni res d'aixó, anira de la: Unió Europea, per el qual la nostra profesora ens ha posat ya molta tasca en aquest dies i semanes. hem treballat en ratets lliures i en alguna asignatura per adelantar mes o menys. També hi ha molta gent que va molt adelantada i per aixó com la nostra profesora ens coneix molt bé, ens va donar un mapa per a posar els països i les capitals dells, també pintar-lo per supost. Els altres en el ordinador tenien que fer com el mapa de paper, però en TIC, es a dir, en internet. La meua parella i jo ya l'hem acabat, per aixo us vam a fer un adelant per a que veureu el que hem fet en aquest dies io semanes.\nEspere que us agrade! ens a costat molt!\nAra us vaig a dir unes instriciones per a que veureu el que es cada cosa:\n1) Marcador VERD: Sistema Muntanyos\n2) Marcador BLAU: Ruis\n3) Mrcador ROIG: Caps\n4) Marcador BLAU CLARET: Golfs\n5) Marcador GROC : Illes\nVer Mapa físic de Lluna i Claudia en un mapa más grande\nPublicat per Alexandra Moreno a 12:44 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: La unió europea\nHola seguidors, la nostra profesora ens va dir fa temps, que fem un análisis morfològic, per la qual el teniem que posar en el blog. Aqui teníu el meu podeu mirar-lo i també podreu si esteu estudiant aquest podreu veure-lo i podreu no se millorar. Si no voleu estudiar pos podeu mirar. Espere que us agrade, ah! se hem va oblidar esta fet en: Bubbl. us!\nSugerriment: Podeu donar-li a (+) Per apropar-lo i si voleu allunyar-lo podeu donar-li a (-).\nPublicat per Alexandra Moreno a 12:22 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Un mapa morfologic\nDia Internacional de la Dona:\nHola seguidors, el dia 8 de Març, es va celebrar el dia de la Dona, per el qual la nostra profesora ens ha ensenyat una cacera del tresor i despres ens va exolicar tot del que anava aquest dia i aixó. Despres ens va dir que teniem que fer un treball de eixe dia i de perquè anava i moltes coses més. També hi havia un traball voluntari, per a fer unes preguntes. També es va dir despres d'acabar aquest dia, ens va dir si voliem ensenyarselo a algú. Doncs ya us contare més coses!!!!\nPublicat per Alexandra Moreno a 7:30 Cap comentari:\nYa estem fent treball per a al: Fi de curs amb els Tic:\nHola seguidors, la meua professora Mª Carmen ens a fet com una WebQuest per a saber més coses per anar a Granada, en la qual cosa estem fent moltes coses amb els meus companys de classe, i ademes amb els companys de l'altra classe, amb la professora: Eva. Ens hem posat les piles i estem ya fent documents, presentacions de Google Docs i mirant tots el enllaços que ens han posat. Ara vam poquet a poquet per anar pillant tot el que puguem del viatge. Espere que ens agrade tot aquest treballs amb els altres companys i també per a saber més podeu entrar en aquest enllaç, on podeu entrar i veure el que estem veient i també les normes i etc. Ara doneu a....\nViatge. En el qual anireu a la pagina. Espere que us agrade!\nPublicat per Alexandra Moreno a 11:05 Cap comentari:\nEntenem i veiem tot el mateix?\nHola seguidors, volia diuros un exercici molt chulo que nos a ensenyat la nostra professora. Es molt divertit i gracios, i a demes costa un poc. Primer els de valors ya l'avien fet, però com els de religio no, voliem ensenyar-los a veure que passava. Ara us vaig a explicar de que anava:\nÉs de que alguna persona surt i te que ser com una professora o professor, doncs te que dir un dibuix que els altres companys tenen que dibuixar en la fulla, mentre estan el que ha surtit té que dir. Es molt gracios i la gent diu que es posa molt nerviosa. Fa molta gracia, i el que més, és que tots els companys han escoltat el mateix però no l'an dibuixat igual. Me encanta aquest joc, i espere que a vosaltres també. Jugueu amb els compays, familiars i amics. Va agradar molt!\nYa estem fent treball per a al: Fi de curs amb els...


Aux Délices d'Elise Dives-sur-Mer França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nAux Délices d'Elise10 Rue Paul Canta, Dives-sur-Mer, Dives-sur-Mer, França, 14160 - Veure al mapaExcel·lent8,3Basada en395comentarisAux Délices d'EliseVeure més fotos"Lovely host, huge breakfast and we even had a goody bag to t..."SusanFranceVestíbulVeure més fotosVeure totes les 40 fotosMolt bona ubicació 8,9Veure al mapa8,9UbicacióParticularitats que li encantaranProp de transports públics\nSobre l'allotjamentDescripcióPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Dives-sur-Mer, Aux Délices d'Elise és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Dives-sur-Mer. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix transport hotel/aeroport, lloguer de cotxes, caixer automàtic a l'espai, servei de llançadora. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, plat de dutxa, assecador de cabell per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Aux Délices d'Elise.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Comunicat mèdic de Messi: pateix una elongació a l'adductor\nBarcelona. Dimarts, 24 de setembre de 2019. 22:12\nActualitzat Dimecres, 25 de setembre de 2019. 23:05\nLeo Messi va haver d'abandonar el partit contra el Vila-real. L'argentí va sentir unes molèsties a l'adductor de la cuixa esquerra i va ser substituït per Ousmane Dembélé abans de començar la segona part al Camp Nou.\nEl Barça ha emès un comunicat mèdic aquest dimecres a la tarda i ha informat que Messi pateix una elongació a l'adductor de la cuixa esquerra i que "la seva evolució marcarà la disponibilitat". El més probable és que l'argentí no estigui pel partit contra el Getafe.\nValverde va treure Messi per precaució\nAquestes molèsties no tenen res a veure amb la lesió al soli de la cama dreta que el va deixar fora de combat en el tram inicial de la temporada.\nDesprés del partit contra el Vila-real, Ernesto Valverde va assegurar que l'argentí tenia unes molèsties en l'adductor i que per "precaució" han decidit que no seguís. "És un hàndicap els pocs entrenaments que ha fet Messi, la pretemporada ha estat curta per ell", ha afegit.\nLliga Santander Valverde: "Quan li passa alguna cosa a Messi es para tothom" Bernat Aguilar


Quina és la calefacció més económica per estalviar en el 2021? - Itchart Clima\nQuina és la calefacció més económica per estalviar en el 2021?\nA l’hora d’analitzar quin sistema de calefacció és el més barat per a la teva llar, cal tenir diverses coses en compte. Bàsicament podem diferenciar entre 3 criteris diferents per classificar quant ens costen aquests sistemes de calefacció:\nPerquè no és el mateix tenir la instal·lació de la calefacció feta, que haver de instal·lar-la des de zero (i per tant es sumen els costos d’amortització als costos mensuals). Sigui com sigui, entrarem al tema i a analitzarem quina és la millor manera d’estalviar energia i diners aquest 2021 amb la calefacció.\nSistemes de calefacció més econòmics\nUn dels primers factors que podem comparar entre els diferents sistemes de calefacció és les ràtios de € / kWh, referint-nos a la unitat de calor generada (kWh tèrmics).\nEn aquest cas, el més car és sens dubte el de l’electricitat (0,142 € / kWh), seguida a força distància dels pellets i el gasoil (0,085 € / kWh). L’aerotermia i les bombes de calor són les més barates en aquesta comparativa (0,040 € / kWh aproximadament), així com la geotèrmia (0,032 kWh). I al centre de la taula tenim fonts d’energia com el gas (0,055 €) o els acumuladors (0,078).\nVeient això, clarament la geotèrmia és la guanyadora … però per descomptat aquest no és l’únic factor a tenir en compte, perquè precisament la geotèrmia és un dels sistemes de calefacció amb un cost més alt d’inversió inicial, tant per material com per instal·lació .\nSistema de calefacció més barat\nA més d’aquests costos, també hem de tenir en compte quins sistemes d’energia utilitzarem en la resta de la casa. És a dir, si ja comptem amb una caldera de condensació per a l’aigua calenta (gas natural) així com per a la cuina, serà molt més senzill instal·lar radiadors per la casa que instal·lar una bomba d’aire Split només per intentar estalviar uns euros. De la mateixa manera, si només comptem amb electricitat a tota la casa, potser és més òptim instal·lar radiadors elèctrics i controlar el consum a través de la nostra tarifa de llum.\nA més hi ha altres variables a tenir en compte, com la superfície de la llar en m2, el nombre de plantes, el nombre d’estades … no hi ha una solució única per a tothom.\nCalefacció elèctrica econòmica\nEn el cas de la calefacció elèctrica barata, el millor és analitzar la teva despesa energètica i treballar amb la teva companyia elèctrica per trobar una tarifa que s’adapti a les teves necessitats, o passar-te a una tarifa PVPC (tarifa del mercat regulat). També tenir en compte els períodes d’hores punta i hores vall (tarifes per discriminació horària). Controlant totes aquestes variables i encara que en la primera comparativa hem vist que l’electricitat és la font d’energia més cara, podem aconseguir preus molt similars a altres energies populars com el gas, i amb un cost d’instal·lació i manteniment molt menor.\nQuè és més barat la calefacció de gas o elèctrica?\nUn cop més, depèn de diversos factors. En general, el preu de el gas és més barat que el de l’electricitat, però com hem vist hi ha diferents maneres de fer que l’energia elèctrica sigui més barata, contractant una tarifa d’acord a les teves necessitats.\nSi vols que fem un estudi de la teva llar per contestar aquesta pregunta i instal·lar la calefacció a gas o elèctrica segons el cas, pots contactar amb Itchart Clima i estarem encantats d’analitzar el teu cas per fer-te un pressupost personalitzat.


Hostal Sant Maurici · Restaurant · Casanova Country Homes · Berguedà\nLa Quart, comarca del Berguedà.\nN 42º 4′ 51.54” E 1º 57′ 42.49”\n93 824 20 00 // 666 88 71 79\nRestaurant Hostal Sant Maurici\nL’Hostal de Sant Murici es troba al municipi de La Quar, a la comarca de Berguedà. És una fonda d’aquelles de tota la vida, on s’hi respira un ambient rústic i acollidor. Aquí, al nostre restaurant, podreu gaudir d’una cuina tradicional i de brasa, amb productes propis de la nostra finca Maria Escrigas i d’altres pagesos, ramaders i productors locals.\nÉs per això que la nostra carta varia segons la temporada; a la tardor podreu gaudir de deliciosos guissats amb bolets; a l’hivern podeu gaudir del trinxat de col kale del nostre hort ecològic i als mesos d’estiu podreu gaudir dels tomàquets de l’hort. Tenim també un Menú Especial pels amants de l’entrecot de bou (cal reservar).\nMolt aviat també tindrem a la vostra disposició les habitacions de l’hostal, amb esmorzar, mitja pensió i pensió completa.\nDilluns tancat · Dimarts tancat · Dimecres i dijous esmorzars i dinars de 8:30 a 16h · Divendres i dissabte esmorzars, dinars i sopars de 8:30 a 23h · Diumenge esmorzars i dinars de 8:30 a 16h\nL’Hostal es troba a 887 metres sobre el nivell del mar, en un indret pintoresc i tranquil i a la vegada ben comunicat. La casa està envoltada de serres, boscos, pastures, baumes i petits salts d’aigua ideals per gaudir d’espais únics de gran bellesa i misteri.\nLa seva situació el fa un lloc ideal pels amants de les caminades, les bicis, les motos i les rutes en cavall. La Quar s’estén a la dreta del Llobregat, ja en contacte amb el Lluçanès i amb la riera de Merlès, a l’esquerra, que el separa de Lluçà (El Lluçanès). Pel nord, limita amb Vilada i Borredà (Berguedà), que l’abraça a més per l’est on també limita amb Lluçà (Osona). Pel sud termeneja amb Sagàs i Olvan i a l’oest amb Cercs, tots pertanyents al Berguedà. La major part de la seva extensió correspon a la capçalera de la vall de la Portella, amb el pic de Salga Aguda de 1.171m i la serra de Campdeparets i el serrat de Sant Isidre de 1.121m, al sud.\nLa riera de la Portella, que travessa el terme de La Quar, desemboca al Llobregat davant la colònia de la Plana (Avià). El límit septentrional del terme és format pel Margançol, que corre en direcció est-oest cap al Llobregat i drenen encara el terme diversos afluents de la riera de Merlès, al sud-est.\nL’Hostal Sant Maurici es troba al municipi de La Quar, comarca del Berguedà, en un entorn de muntanya ben comunicat.\nEn cotxe, l’Hostal està a 7 minuts de Gironella i a 10 de Prats de Lluçanès, on es disposen de tots els serveis: Centre d’atenció primària, botigues d’alimentació o bancs; i a 15 minuts de Berga, capital de la comarca, que, a més, disposa d’Hospital.\nL’Hostal està a 1 hora i quart en cotxe des de Barcelona, aproximadament.\nIdeal per fer una parada de camí a la Cerdanya!


Buscant nous reptes: CURSA DEL PASTISSET\nSeguim sumant kilometres i hores, aquest diumenge i aprofitant que feien esta gran cursa a prop de casa vam aprofitar per seguir la posta a punt.\nDe la cursa diré que es de les més boniques del circuit ( tenen el terreny i el lloc ) i un punt majestuós, "la creu de santos".\nPel que fa a mi, em vaig trobant millor dia a dia, vaig anar cómodo tota la cursa i no vaig explotar-me fins a 700 mts de la meta.......intentava córrer tot el possible pujant i tranquilet baixant, ja que el turmell es va resentir de les xafades que vaig arrivar a fer dolentes. Vaig fer tota la cursa amb Xavi Alquezar al costat o...detràs! com diu ell, voliem arribar junts de la mà però Ahmed ho va impedir.\nXavi va tenir un detall que no li calia ja que va ser més ràpid que jo a l'esprint però em va deixar clicar a mi primer per que jo li vaig portar el ritme tota la cursa, un detall que diu molt d'ell com a persona i com a corredor, espero un dia poder-li tornar.\nL'organització de 10! Quan es reuneixen 450 corredors/es i una setmana abans es tanquen inscripcions alguna cosa vol dir.... perfecte tot! marcatge i tracte als corredors i el menjar......exquisit!\nFelicitar als "veteranos" de dni que se'n surten Kiko Marti, Joan Farnós, J.L Rubio..etc\nLa llàstima va ser que tot i això no vaig anar-me'n content, no! I no es per l'organització ni molt menys, ni per les meves sensacions, ni pel resultat, ni res d'això, vos ho explico ja que algú ho ha de dir i jo un dels molts defectes que tinc és que no m'amago i no em callo res i dir-ho a les esquenes tampoc va en mi, tindria que callar-m'ho... però no puc!\nEm fastidia tant l'anti esportivitat, la falta de respecte als organitzadors,corredors, a la muntanya! etc, que m'he dit que ja n'hi ha prou, a més com sols es una persona destaca molt per damunt de la resta i ja son massa els actes "feos" que li he vist fer i suposo que tots no els ha fet davant meu.....\n- TIRAR UNA TAULA D'UN AVITUALLAMENT\n-TIRAR EL XIP AL TERRA AL ARRIBADA\n- NO PUJAR AL PODI QUAN EL RECLAMEN ESTAN PER ALLI...( no era de primer )\n- NO PAGAR A UNA CURSA L'INSCRIPCIÓ NO ESTAN INVITAT.....\n- NO RESPECTAR A LA GENT DEL CONTROL DE XIPS\n- NO FER INSCRIPCIÓ DINS DELS TERMINIS\n- INCREPAR A GENT DEL PUBLIC PER NO ANIMAR....\n- ACUSAR ORGANITZADORS DE MAL MARCATGE QUAN SOLS ELL S'HA PERDUT\nSuposo que no cal ficar el seu nom i el seu cognom però que si cal no tinc cap problema, jo a la muntanya vaig a gaudir-la, a disfrutar-la, vaig per alliberar-me, per sentir-me viu i aquesta setmana em va tocar a mi un acte "feo" i per això he dit prou. Ara em sento millor, al contar-ho i si m'he de trobar amb aquest impresentable (que es únic) per les curses prefereixo anar a entrenar i gaudir de la muntanya.\nCursa de les 2 Torres


L'Aparador de Reus | Blog de Shopping i Lifestyle de Reus: La Canastreta de la Mar\nQuan vaig saber que esperàvem la Mar, vaig posar-me mans a la feina, aprofitant les classes de costura creativa de Dit i fet i la gran ajuda de la profe, la Silvia, per a fer-li tot el que necessitaria. 9 mesos de feina, i no només jo, sinó totes les àvies i les tietes! Tothom a fer coses per la Mar!\nPer fer totes les cosetes de la Mar vaig escollir una roba de cotó amb estampat de floretes en rosa vinatge. Un estampat que m’anava molt bé per l’habitació que vam decorar inspirant-nos amb Alicia al País de les Meravelles. Aquesta roba, la vam anar combinat principalment amb teixit el blanc de piqué ja que la Mar va néixer de cara el bon temps així que els teixits escollits eren més aviat fresquetes i, ens vam estalviar mantes, sacs i bressadores (arrullos) gruixuts.\nSón moltes les coses que pots fer per un nadó, algunes molt necessàries, d’altres menys i d’altres opcionals. Jo vaig voler fer la gran part de les coses amb la mateixa tela, perquè ho tingues tot igual: des de la roba del moisès i del bressol, passant per robeta, bosses i complements, fins als botonets de decoració de les cortines.\nComenço doncs pel que considero les dos “joies de la corona”: els dos projectes que requerien més tècnica i dedicació: el primer, fet per una de les tietes, el cobrellit i els protectors del bressol seguint el disseny de la Francesca Ogliari de l’Alicia al País de les Meravelles. Estareu d’acord amb mi que no té preu!\nLa segona “joia” ´és la roba del forro del moisés tallat per la Silvia de Dit i fet i confeccionat per una de les àvies feta amb roba de piqué blanc, punta de brodat suïs i detalls amb la tela de cotó de floretes. A més, també li va fer la robeta de llit a conjunt, el coixí antigir personalitzat amb el nom i una bosseta penjada a la part de l'estructura.\nSeguim amb les cosetes per a Viatges i sortides: la bossa per a l’hospital que desprès m’ha servit per posar la seva robeta i les seves cosetes per a les sortides i caps de setmana fora, les bosses de les mudes de l’hospital amb aplicació i amb el nom brodat a mà per l'àvia, que desprès em serveixen per posar-hi la muda de recanvi quan sortim i els necessers: per a ella amb piqué i la roba estampada i amb el nom aplicat, i per a mi, amb tons aiguamarina i estampat amb rellotges (seguint amb la temàtica d’Alicia al País de les Meravelles) i la bosseta per als bolquers, molt pràctica i útil feta amb roba de cotó per fora i plastificada per dins.\nPer a ella: el seu portadocuments, per tenir les targetes sanitàries, el llibre de salut i papeleo vari; un vestidet amb la calceta de conjunt i 4 bodies amb l’aplicació d’un motiu (inspirat també amb l’Alicia), un pitet, una tovalloleta per les babetes i una altra per al rotet fet per l’àvia i una cinta pel xumet amb una bosseta per guardar-los i, l’anella del tovalló amb la seva inicial.\nPer a l’habitació: La funda per al canviador, una cistelleta, el mòbil per al bressol, les banderoles amb el seu nom, un conillet per penjar als poms i diferents complements com els cors per penjar del tiradors o de cistelletes o els botonets forrats de les cortines. I una de les coses que més m’agrada són els coixinets en forma de maduixa de la Tilda i el conjunt de llençolets per al bressol fets per una altra tieta també inspirats amb l’Alicia al País de les Meravelles.\nCom veieu no li fa falta de res, i tot, ben conjuntat!\nPublicado por Judit G. a les 1:51:00


Ferran Rosa, nou jugador del Noia Freixenet | CE Noia Freixenet\nBy CE Noia • On 20 de Maig de 2015 20 de Maig de 2015 • In Club\tClub freixenet, noia, noia freixenet, ok lliga, oklliga, primer equip, sant sadurní 0\nEl jugador de Palau-Solità i Plegamans, Ferran Rosa, defensarà la samarreta del Noia Freixenet durant la propera temporada.\nRosa va iniciar-se al club del seu poble i, des de la categoria infantil fins a la junior, va militar a les categories inferiors del FC Barcelona. Al llarg de la seva trajectòria esportiva també ha jugat amb el CP Vilafranca, al San Antonio, al GEiEG i, en aquestes darreres temporades, al Cafè Crem CP Calafell Tot l’Any.\nEn declaracions als mitjans oficials del Club, Ferran Rosa ha explicat que afronta aquesta nova etapa amb “moltes ganes i moltíssima il·lusió”; al mateix moment que ha reconegut que “el Noia Freixenet és un club amb llarg recorregut a l’Ok Lliga, que ve de guanyar un títol però, alhora, de fer una temporada irregular”.\nEl nou jugador del Noia Freixenet també ha manifestat que el projecte que vol impulsar el Pere Varias és semblant al seu, que s’hi entén força bé i que el coneix de la seva etapa com a entrenador del Calafell. Finalment, Rosa ha admès que el fet que Varias sigui el nou entrenador, ha estat clau a l’hora de fitxar pel conjunt sadurninenc.\nLuis Gil: un any més sota els pals de l’Olímpic


Rebenten de nou els vidres d'una òptica de Salt i en roben ulleres - Empordà\nRebenten de nou els vidres d'una òptica de Salt i en roben ulleres\nEva Batlle 16.01.2020 | 06:30\nEls lladres han tornat a actuar en una òptica de Salt, que ja porta almenys tres robatoris en els últims dos anys. Els Mossos d'Esquadra investiguen els fets. De moment no hi ha detinguts.\nEls fets van tenir lloc la nit de diumenge a dilluns en una òptica del carrer d'Àngel Guimerà de Salt. Un testimoni va alertar la policia que havia vist dues persones que a cara descoberta acabaven de trencar la vidriera de l'aparador i amb l'ajut d'un pal s'havien emportat material, bàsicament ulleres. Ràpidament s'hi van personar els efectius policials i no van localitzar ningú a lloc. Per la descripció que es va facilitar als Mossos i amb l'ajut de testimonis aíxí com de possibles empremtes s'espera poder localitzar els lladres.\nAquesta vegada van fer el forat a l'aparador amb un cop de pal però, anteriorment, els lladres havien actuat amb un sistema menys habitual: l'octubre passat es van armar amb una tapa de clavegueram, van destrossar tota la vidriera de l'aparador i es van emportar més d'una trentena d'ulleres que estaven exposades. En l'altra ocasió, els lladres van rebentar a cop de roc l'aparador de l'òptica i van robar els diners de la caixa i ulleres. Aquest seria l'únic cop, segons la policia, que els lladres van poder entrar a dins la botiga.


Els ebrencs Cinta Arasa, Yannick Garcia i Joan Todó, part de l'antologia 'Els caus secrets'\nMés de 500 pàgines i 61 noms formen aquest catàleg de narrativa breu d'autors dels Països Catalans\n580 pàgines, 61 noms i 1972 mil·ligrams de narrativa breu. Aquesta podria ser la composició química d’Els caus secrets (Editorial Moll, 2013) si fos un medicament. Però, ho és realment?\n“No ens agraden les generacions” és la primera frase que llegim a la contraportada i que, precisament, Joan Todó em recorda quan li pregunto la seva opinió sobre fer un recull d’aquestes característiques. Posant-li el matís, Todó té una sensació ambivalent apareixent a l’antologia: “A mi, aquestes operacions no m'agraden, però quan les fan i n'ets fora, quan no hi ets inclòs, si dius alguna cosa negativa et surten amb que et fa ràbia que no t'hagin inclòs, que tens enveja.” I comenta que segurament és un llibre més útil per a editors –com a bon senienc el compara encertadament amb un “catàleg de mobles”- que no pas per als lectors. Cinta Arasa, per la seva banda, explica: “que et proposin formar-ne part és com si et diguessin “ei, que sé que escrius” i prens consciència que algunes de les coses que escrius no sempre es queden tancades al calaix”. Yannick Garcia també se sent honorat sent-hi, però insisteix en què si bé és una mostra representativa, mai és exhaustiva: “Les antologies (o catàlegs) són, vull pensar, descriptives, no prescriptives”.\nAra bé, a mi em sembla que en tots tres casos, la proposta que un dia els va fer Sebastià Bennasar d’aportar un conte a Els caus secrets, els ha arrencat un relat que feia temps que vivia latent dins el seu subconscient i per manca de l’espai on fer-ho, mandra o perquè no era el moment, no havia aflorat. Nomes per això, ja us dic que ha valgut la pena fer una antologia dels Països Catalans on Cinta, Yannick i Joan representen les comarques ebrenques.\nI unes mitges de costura o el primer dia\nAmb aquest suggeridor títol, Cinta Arasa ens transporta al 1975: “M’interessava, centrar-me en la història d’una persona individual en el context d’aquell any, en aquell dia concret, el de la mort de Franco, i posar la seva història individual i la col·lectiva cara a cara.” En aquest sentit, podem pensar que el conte connecta amb la seva òpera prima Arran de l’Ebre i ens confessa que la protagonista del conte se li va aparèixer abans d’acabar d’escriure la novel·la i “com els personatges d’Arran de l’Ebre, és una víctima de la nostra història i no sap massa bé com gestionar aquest fet.” Víctima de la violència de gènere, en la seva quotidianitat, l’Angèlica –i també la seva amiga Catherine”- intenten escapar-ne. “La violència masclista, d’alguna manera, en situacions de guerra i de repressió, es converteix en una arma més en mans dels bàndols enfrontats”, explica Cinta. I aquest “primer dia” del títol és el primer dia d’una etapa de llibertat? “Volia parlar del primer dia d’un nou règim. Per al nostre país, el final de la dictadura no va ser el primer dia ni a escala democràtica –la constitució del 78 no va nàixer en una tabula rasa- ni –evidentment- a escala nacional”, ens aclareix l’autora.\nUn relat, el de Cinta Arasa, que va néixer a Berlín, en un pati interior d’una casa Art Déco i que en rebre l’encàrrec de participar d’Els caus secrets, va sortir cap enfora tibant dels records i imatges que havia acumulat viatjant per Europa: “el pati de la casa de Berlín, jardins particulars de Lubljana, algunes cases de París, un cafè de Varsòvia que es diu Art Déco i que havia estat tancat des del 1942 i que havia reobert cap al 2008...- ciutats plenes de cicatrius de la Segona Guerra Mundial". I cita també dos llibres que l’han acompanyat en el procés d’escriure: Una dona a Berlín (Anònim) i Verd Aigua (Marisa Madieri). Tal com ens explica la veu de la protagonista ha pesat molt en el relat ja que a partir d’aquí, diu, “l’Angèlica anava explicant la seua història i jo l’escrivia.”\nTambé sou dels que quan penseu en un poble submergit en l’aigua, us ve al cap la Mequinensa de Moncada? En aquest cas, Yannick Garcia ens situa a Schluchsee, un espai que d’entrada feia imaginari, però que amb una simple cerca a Google Maps vaig descobrir ben real. “L’entorn del relat és real, el llac existeix i es va buidar de veritat”, ens revela mentre afirma, com si res, que és una zona d’Alemanya on hi ha estat unes quantes vegades. El que Yannick vol explicar en aquest conte és que “totes les grans masses d’aigua (estanys, basses, llacs, ullals) tenen una certa connexió i parlen una llengua semblant.” Per això, trobem un personatge que llegeix un llibre on només s’hi distingeix la paraula “sirga”. L’autor confessa que efectivament és un joc de referències i després de mostrar la seua fascinació per aquestes «atlàntides» submergides, ens regala una imatge molt potent: “A diferència de les ciutats arrasades per un incendi o un terratrèmol, els pobles inundats semblen conservar-se en formol, com si el temps s’aturés”.\nM’imagino l’alcalde protagonista desfilant entre els Barbamecs de l’últim recull de relats de l’autor, tot i que se n’allunya una mica. En un inici se’ns presenta com un messies que ha de guiar al poble cap a un futur pròsper i ric, però... Yannick em comenta que el veu un «desencaixat», destaca la immaduresa del personatge i explica que “l’utilitzen els déus, però la seua condemna ens resulta molt humana.” A més, hi entra en joc un domini de l’estructura temporal no gens convencional. “Quan introdueixes conceptes mitològics en un relat aparentment costumista o realista, obres la porta a manipular el temps i l’espai.”, explica. Finalment, hi trobem alguns conceptes sovint enfrontats com ara religió i erotisme, però que connecten perfectament a L’última braçada. “Hi ha passió en la religió, hi ha devoció en el sexe; la moral ho empastifa tot, però en la base d’una convicció hi ha una força motriu que ens defineix com a humans”, amolla mentre insisteix que tot i semblar molt animal, no ho és gens.\nEn la primera lectura del conte de Joan Todó pot passar-te per alt, però en llegir-ne un fragment en veu alta, prens consciència que les set planes del relat són una sola frase, com diu ell “La frase”!. Todó ens explica que va escriure el conte expressament per al recull i que quan fa això sol associar un tema a un detall tècnic més o menys arbitrari. “L'estiu passat acabava de descobrir un novel·lista hongarès que es diu László Krasznahorkai (que és el senyor que fa les novel·les que després adapta Béla Tarr al cine) i concretament una novel·la que es diu Guerra i guerra, on cada capítol és una frase de 8 o 9 pàgines”, fa explicant-nos el motiu d’aquesta tria, a més de reconèixer que ja li agraden els escriptors “de frase llarga” com Proust, Sánchez Ferlosio, Juan Benet o Josep Palàcios. Es nota que va xalar durant el procés creatiu i ens explica quin era el seu arxienemic: les coordinades copulatives. Serà aquest l’equivalent en escriptura de “parlar a butxacades” [concepte que dóna títol al seu primer llibre de narrativa]?\nUna manifestació és el desencadenant de l’acció i és que Todó tenia aquest tema pendent de quan havia participat en el moviment antiglobalització i venia de la lluita contra el PHN Era una època sense tantes càmeres, però on ja es criminalitzava el moviment per part de forces de l’ordre infiltrades i recorda: “el Sant Joan del 2001: veies un individu trencant un aparador, mitja hora després te'l veies entre els uniformats... I l'endemà al diari no se'n deia res.” Com a escriptor, Todó sentia que tenia les eines per explicar allò que no expliquen els mitjans, però ha necessitat una dècada per saber com fer-ho. I ho ha sabut fer amb elegància, sense inferir en el lector una opinió concreta, sinó oferint al lector les claus per al seu propi judici. “Sempre m'han encuriosit, els antidisturbis, com a individus: què pensen quan són a l'altra banda, quina és la seva vida, si tenen mare, o fills, si van plorar quan van veure Bambi,...”, explica mentre destaca la lucidesa que va tenir l’autor de La taronja mecànica (ja sigui Burgess o Kubrick) en fer que els drugos d’Alex esdevinguessin policies. Dos germans – Todó ho atribueix a la curiositat que li desperten pel fet de ser ell fill únic- i el mocador palestí que dóna títol al conte que els separa, però alhora els uneix, segons la meua lectura. “Jo, personalment, sempre l'he trobat [parla de la kufiya] més aviat un element ridícul del típic uniforme antiglobalització”, ens confessa mentre assegura que quan va començar el relat no sabia que prendria aquest protagonisme.