Institut Juan Manuel Zafra - Intercanvi a França 2017\nPer Conchi Vecino, 3r ESO\nEl 18 de desembre del 2017 els alumnes de 3er d’ESO i alguns de 2on van gaudir de l’experiència d’anar d’intercanvi a França. És una activitat que complementa l’optativa de francès que es realitza a l’institut.\nEn què consisteix aquesta activitat?\nAquesta activitat consisteix en que els alumnes que vulguin, és a dir, és una activitat voluntària, poden anar de viatge junt amb les professores de francès a França. Cada any es realitza l’intercanvi amb la mateixa escola. Cada alumne de Zafra que realitza aquesta activitat té contacte com amb un alumne de França, a casa del qual anirà a dormir durant la setmana que dura aquesta activitat, de dilluns a divendres, i uns mesos més tard aquests alumnes de França vénen a Barcelona per estar una setmana a casa del seu contacte català.\nVa ser una experiència magnífica i crec que no l’oblidaré mai. He après moltes coses sobre els costums que tenen i estar sentint a la gent durant cinc dies parlant francès ajuda bastant, al final acabes entenent una mica el que diuen.\nCom va ser el viatge?\nEl viatge va ser bastant llarg, però ens distrèiem entre nosaltres, rèiem, jugàvem, etc.\nEn total va durar unes 7 o 8 hores tant d’anada com de tornada però dins d’aquestes vam fer dues parades, una per dinar i l’altre per esmorzar.\nQuè vau fer quan vau arribar allà?\nQuan vam arribar els francesos ens estaven esperant a la porta de l’escola. Els professors ens van emparellar. Cada alumne del Zafra amb el seu contacte. I després d’això cada alumne se'n va anar a la casa que li tocava.\nQuines activitats vau realitzar durant aquells dies?\nVam visitar diferents museus entre ells el museu de la xocolata, també vam anar a la ciutat de Lyon. Una de les tardes que els alumnes tenien lliure vam anar a Valence a veure les paradetes de Nadal i també vam pujar a la nòria.\nEn fi, l’experiència va ser molt divertida i profitosa en tots els aspectes.


Roses es manté fidel a la tradició de la Marxa Aquàtica - FEEC - Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya\nFoto: Cabirols Roses\nNotícies - 12/09/2021\nRoses es manté fidel a la tradició de la Marxa Aquàtica\nAlt Empordà Marxa aquàtica\nAQUÀTICAFEEC , Catalunya , MarxaAquàtica , Muntanya , Sentlamuntanya , Sommuntanya\nRoses ha acollit la segona aturada del II Circuit Català de Marxa Aquàtica. La localitat de l’Alt Empordà s’ha convertit ja en un clàssic de la Marxa Aquàtica del país. Roses va ser el primer lloc on va arribar la Marxa Aquàtica a Catalunya i la primera platja que va acollir una competició internacional.\nLa prova d’aquest cap de setmana, un cop més, ha estat organitzada des del Centre Excursionista Cabirols de Roses.\nEn total prop d’una trentena de participants han participat de la prova dividits en dos grups: iniciació i avançat. L’avistament d’algunes meduses ha fet variar el recorregut i les condicions de la prova, que s’ha acabat realitzant amb alguns canvis.\nCal recordar que el Circuit és no competitiu i que té per objectiu la promoció, el gaudi i la pràctica d’aquesta nova disciplina esportiva, alhora que es fomenten els valors de superació personal, germanor i solidaritat entre els participants.\nL’any passat tot i les dificultats de la pandèmia ja es va poder realitzar pràcticament la totalitat del que va ser I Circuit Català de Marxa Aquàtica així com el 1r Campionat de Catalunya de Marxa Aquàtica que es va fer en aquella ocasió a Cambrils.\nPrecisament la platja cambrilenca del Regueral, va ser l’encarregada de donar el tret de sortida a aquesta temporada.\nDurant els mesos de agost, setembre i octubre, diverses platges catalanes, des de la Costa Daurada a la Costa Brava, aplegaran un seguit de proves no competitives.\nEn total, cinc proves formen part del circuit d’aquest any:\n2a Marxa Aquàtica Ciutat de Cambrils del Centre Excursionista de Cambrils el 29 d’agost\n2a Marxa Aquàtica a Roses de l’Associació Excursionista de Roses (Cabirols) el 12 de setembre\nEl 2n AquaCEC del Centre Excursionista de Catalunya (CEC) el 18 de setembre\n2a Trobada Marxa Aquàtica de Creixell organitzada des del CE Aritjol el 26 de setembre\n2a Trobada de Marxa Aquàtica de Salou del Club Excursionista Salouenc el 9 d’octubre\nEl 2n Campionat de Catalunya de Marxa Aquàtica, organitzat pel Club Excursionista Arítjol, serà el 26 de setembre, i el 1r Campionat de Catalunya d’Aqua Beach Trail, organitzat pel Club Excursionista Salouenc, el dia 9 d’octubre.


Siberia Fest 2015, The Parrots, Kitai, Novembre Elèctric… | altaveu.cat\nSiberia Fest\tSiberia Fest\t Siberia Fest\tSiberia Fest\t Siberia Fest\tSiberia Fest\t Siberia Fest\tSiberia Fest\t Siberia Fest\tSiberia Fest\t Siberia Fest\tSiberia Fest\tSiberia Fest celebrarà la seua tercera edició l’11 i 12 de Desembre a València. En aquesta ocasió, el festival tindrà lloc al llarg de dues nits, en dos espais i formats diferenciats en el que suposa una aposta ferma i segura per la música immediata i directa, sent un dels últims festivals de l’any.\nLa nit de l’11 de Desembre, Siberia Fest tindrà lloc en la Sala Matisse en format elèctric des de les 22,30 hores amb la presència de The parrots, Kitai i Siberian Wolves. Tres bandes que durant l’últim any han sigut protagonistes de l’escena rock del nostre país i que pretenen trencar i girar del revés al públic.\nPer la seua banda, en la nit del 12 de Desembre, la sala Deluxe Pop Club es vestirà de gala per als concerts en format acústic de Tórtel, Novembre elèctric i Odd Cherry pie. Una nit que promet ser màgica, amb sons exquisits i boniques sorpreses.\nPels qui no els conegueu The Parrots són rock en estat pur. Líders espirituals del revival underground garagero que gaudeix el nostre país, la seua presència en tots els grans festivals nacionals és sinònim de qualitat, bon fer, diversió i frescor.\nKitai vindran a València, la seua segona casa musical, a presentar el seu primer disc “Que vénen”. Els seus demoledors directes són una experiència que tot amant de la música ha de viure alguna vegada en la seua vida. I irremediablament, repetir i repetir…\nTambé estaran els valencians Tórtel i les seues melodies fresques i netes, que tanquen una senzilla complexitat. L’explosió sonora i musical de Siberian Wolves és un fenomen únic en el panorama estatal. Amb el seu primer disc han demostrat un so madur, psicodèlic, eixelebrat, grungero i al cap i a la fi únic.\nPer finalitzar estarà al Siberia Fest la delicadesa i intimisme són dos conceptes bàsics per a entendre la música de Novembre elèctric. Bellesa en les seues lletres en valencià i en els seus concordes contagiosos.


Un cicle de conferències a la UB analitza la correspondència entre rostre i ànima – Lo Campus diari\nUn cicle de conferències a la UB analitza la correspondència entre rostre i ànima\nData publicació 13 març 2014 23 març 2014 per redacció\nS’acostuma a dir que la cara és el mirall de l’ànima. Però, i si el rostre fos la pròpia ànima emergida? Aquesta és la pregunta que plantegen les I Jornades Internacionals «El rostre humà: identitat i semblança», que es desenvoluparan de l’11 de març al 27 de juny a la Facultat de Belles Arts de la UB. Explorar i donar a conèixer fins a quin punt la fisiognomia i els accidents facials, malgrat la seva condició estructural, poden ser o no els encarregats de transmetre els estats emotius seran els eixos principals d’aquestes jornades. També s’hi abordarà la fisiognomia i la representació visual de les emocions des d’àmbits com ara el disseny, la publicitat i els mitjans de comunicació. El cicle, de caràcter multidisciplinari, reunirà artistes plàstics, historiadors, filòsofs de l’art, metges, científics i investigadors dedicats a la creació plàstica, en general, i a l’estudi del rostre humà, en particular. Entre els ponents, destaquen noms com el del comunicador Sebastià Serrano, el cirurgià plàstic Josep M. Serra Renom, o els artistes Antonio López i Francesc Artigau. La inauguració va ésser a càrrec de l’arqueòleg Jordi Serrallonga, mentre que el cineasta David Trueba i el pintor Josep Santilari tancaran el cicle, al mes de juny.\nAquestes xerrades estan organitzades en el marc del projecte de recerca El rostre humà: identitat i semblança, que dirigeix l’artista i catedràtic de Pintura de la UB Miquel Quílez Bach.\nUn total de divuit ponències de l’àmbit científic, humanístic i artístic\nPer abordar la unió íntima que existeix entre cos i ànima, el programa consta de divuit ponències, a càrrec de personalitats destacades del món de la ciència i l’art. «Deixant a banda l’especificitat de l’art oriental, l’expressió artística de les emocions constitueix un desafiament que recorre totes les etapes de la cultura europea des del Renaixement fins als nostres dies, i que interpel·la pintors, escultors, humanistes i científics», expliquen els organitzadors.\n«Darwin, simios y homínidos: ¿Biología vs. cultura de la expresión facial de las emociones?» és el títol de la primera xerrada, a càrrec de l’arqueòleg i naturalista Jordi Serrallonga, deixeble del primatòleg Jordi Sabater Pi, amb què va arrencar el cicle aquest dimarts, 11 de març, a les 12 h. Altres ponents destacats en el camp de la medicina són l’ecografista de l’Hospital General de Catalunya Joan Acosta, que parlarà sobre l’origen de les expressions en el fetus humà (dijous 13 de març, 12 h), i el cirurgià plàstic Josep M. Serra Renom, amb la ponència «Antes y después: la identidad operada» (dimecres 19 de març, 17.30 h).\nDe l’àmbit humanístic, hi participaran Jorge-Manuel Rodríguez Almenar, professor del Departament de Dret Civil de la Universitat Politècnica de València, especialitzat en el misteriós sudari de Torí (dimarts 18 de març, 17.30 h); el comunicador i catedràtic de Lingüística General de la UB Sebastià Serrano, que abordarà la seducció del rostre (dimecres 19 de març, 12 h); l’artista i teòric de la Universitat de Lisboa Hugo M. G. Ferrão, estudiós del rostre cibernètic (dimarts 25 de març, 12 h); Enrique G. Fernández-Abascal, catedràtic de Psicologia Bàsica de la UNED, que ha investigat l’efecte de les emocions en la salut (dimarts 1 d’abril, 12 h), i l’historiador de la Universitat Internacional de Catalunya Alfons Puigarnau, estudiós de l’estètica medieval (dimecres 2 d’abril, 17.30 h).\nEn el camp de l’experimentació artística, hi participaran escultors i pintors de renom, com ara Xavier Serra de Rivera (dimarts 18 de març, 12 h), Ramon Trias Torres (dimarts 25 de març, 17.30 h) o Francesc Artigau (dimecres 2 d’abril, 12 h), el fotògraf Pierre Gonnord (dimecres 21 de maig, 12 h) i l’artista Antonio López, considerat el pare de l’escola hiperrealista madrilenya (dimecres 28 de maig, 12 h).\nFinalment, la conferència «Documental El cuadro o el misterio de la creación artística», a càrrec del cineasta David Trueba, que estarà acompanyat pel pintor Josep Santilari, clourà el cicle el divendres 27 de juny, a les 12 h. La xerrada tractarà sobre el reportatge que Trueba va enregistrar entre el gener del 2008 i l’abril del 2009 sobre el procés creatiu d’un quadre de Santilari titulat Ell@.\nProjecte de recerca El rostre humà: identitat i semblança\nLes jornades estan impulsades pel projecte de recerca El rostre humà: identitat i semblança, finançat pel Ministeri de Ciència i Competitivitat.\nEls membres del projecte també participaran en el cicle de conferències per donar a conèixer les seves aportacions. Es tracta d’investigadors d’àmbits tan diversos com ara la medicina i les ciències experimentals, les humanitats i les belles arts: a banda de l’investigador principal del projecte, Miquel Quílez, en formen part el cirurgià Cosme Gay Escoda, catedràtic de Patologia Quirúrgica Bucal i Maxil·lofacial de la UB; el catedràtic de Lingüística General de la UB Sebastià Serrano; el crític d’art Donald Kuspit, professor honorífic de la Universitat d’Stoony Brook (Nova York) especialitzat en el llenguatge corporal del post-art; la professora de Dibuix de la UB Bibiana Crespo, i els artistes Oriol Vaz-Romero Trueba i Natàlia Quílez Cepero, doctors investigadors de la Fundació Bosch i Gimpera, els quals aporten una aproximació iconogràfica i infogràfica del rostre humà a través de la història de l’art europeu.♦\nNeix a Lleida un punt de trobada de talents emergents del cinema internacional / Fundació Sorigué


25è aniversari de la Comparsa Disbauxa (1992-2017) – Mediateca del Raval\n27 d'abril de 2018 MªCarme Arxiu Leave a comment\nFesta aniversari al local social de la S.C.Girasol\nSimpatíca foto de la Junta de la comparsa\nMembres de la comparsa amb la fotografia de record.\nRecord amb amics entranyables d’aquest dia\nPastís de celebració en el que vam bufar les espelmes totes les companyes.\nLa comparsa cantant l’himne de la S.C.A.Disbauxa. Dirigides per la compositora de la cançò.s\nDedicatoria i regal a la Presidenta de part de les companyes de la comparsa\nMoment de l’entrega , dels presidents de les dues entitats, d`una placa ,en record del 25è aniversari de la comparsa de part S.C.Girasol\nEl sopar de celebració amb amics, companys i familiars.\nLa sala del local social de la S.C.Girasol especialment guarnida, per algunes companyes, per celebrar aques dia tant asenyalat.\nFinal de festa entre companyes\nBallaruca de fi de festa\nCloenda i gresca .\nFesta intima de la comparsa\nFoto del 25è aniversar, fet amb fotografies de fet de la comparse durant tot aquest temps.\nFoto de grup amb amistats i amigues de la comparsa.\nMoment del sopar imtím de la comparsa.\nPastís de 25è aniversari\nObsequis a la presidenta per part de tota la comparsa\nEntrega del regal sorpresa a una excompanya.\nPulsera recordatòri amb l’anagrame de la comparsa.Sorpres record molt estimat per totes les companyes.\nLes companyes disfrutant de l’espectacle.\nMoments de gresca\nDiscoteca cloenda d’una festa amb intimitat.\nHi van haver moments molt emotius entre les companyes de la comparsa i les dues entitats, finalitzant amb un sopar de germanor. La comparsa també va celebrar els 25 anys en una festa intima entre companyes, en la que vam recordar tots els bons moments viscuts i valorant la tasca que cadascuna de nosaltres ha aportat a que aquest somni, perquè any rere any es fes realitat fins aconseguir arribar a aquests 25 anys.\nPrevious Post:11è- Programa de ràdio – Sant Jordi al Raval\nNext Post:La Flota Corsaria


El gravat o gravadura és una tècnica artística d'estampació, tot i que també reben aquest nom l'acció de gravar, la matriu i l'estampa. Pel seu tiratge limitat i la seva producció artesanal, l'estampa d'un gravat es troba entre l'obra artística única i la reproducció il·limitada per impremtes industrials. El gravat és una tècnica d'estampació d'imatges artístiques en paper ("estampes"). Es realitza amb planxes de diferents materials que donen nom a la tècnica mateixa: de fusta (xilografia), coure o bronze (calcografia), pedra (litografia), linòleum (linogravat), seda o niló (serigrafia).\nEl gravat o gravadura és una tècnica artística d'estampació, tot i que també reben aquest nom l'acció de gravar, la matriu i l'estampa. Pel seu tiratge limitat i la seva producció artesanal, l'estampa d'un gravat es troba entre l'obra artística única i la reproducció il·limitada per impremtes industrials. El gravat és una tècnica d'estampació d'imatges artístiques en paper ("estampes"). Es realitza amb planxes de diferents materials que donen nom a la tècnica mateixa: de fusta (xilografia), coure o bronze (calcografia), pedra (litografia), linòleum (linogravat), seda o niló (serigrafia). * A la xilografia es treballa la fusta (generalment cirerer o boix) amb un ganivet, gúbia, enformador o burí. Es buida de fusta els blancs i es deixa en relleu els negres, s'entinta amb un corró i s'estampa, a mà o amb el tòrcul. Amb els mateixos mètodes i instruments, l'ús de linòleum com a planxa s'anomena linogravat. * A la calcografia, s'anomena el tipus de gravat obtingut d'acord amb les diferents tècniques emprades per a rebaixar la superfície que serveix per crear el dibuix matriu. Entre els sistemes d'incisió directa hi ha el burí –un instrument amb punta romboide–, la punta seca –similar al burí però amb punta de diamant– i la mezzotinta o manera negra –en la qual s'aplica un rascador de diverses puntes que genera clarobscurs. Entre els sistemes d'incisió indirecta hi ha l'aiguafort, on el metall es grava amb àcid nítric diluït en aigua, i l'aiguatinta, similar a l'aiguafort però on la protecció de la superfície es fa amb resines que produeixen efectes semblants a l'aquarel·la. * En la litografia també es pot gravar la pedra calcària amb àcid, però cal protegir la superfície amb un llapis de matèria grassa per delimitar el dibuix. La serigrafia no és exactament una estampació de planxa vs. imatge, sinó que fa servir el procediment d'estampació mitjançant l'estergit, i s'obtenen impressions quan es filtren els colors a través d'una trama de seda o niló. (ca)\nEl gravat o gravadura és una tècnica artística d'estampació, tot i que també reben aquest nom l'acció de gravar, la matriu i l'estampa. Pel seu tiratge limitat i la seva producció artesanal, l'estampa d'un gravat es troba entre l'obra artística única i la reproducció il·limitada per impremtes industrials. El gravat és una tècnica d'estampació d'imatges artístiques en paper ("estampes"). Es realitza amb planxes de diferents materials que donen nom a la tècnica mateixa: de fusta (xilografia), coure o bronze (calcografia), pedra (litografia), linòleum (linogravat), seda o niló (serigrafia). (ca)\nis prop-ca:tipusDocuments of\nis prop-ca:tècnica of


Mena: “Presentarem una moció a tots els municipis dins de l’ATM per baixar fins a un 50% el preu dels bitllets del transport públic” | Catalunya En Comú\nMena: “Presentarem una moció a tots els municipis dins de l’ATM per baixar fins a un 50% el preu dels bitllets del transport públic”\nEl portaveu de Catalunya en Comú s’ha mostrat decebut amb la consulta dels JJOO d’hivern la qual ha titllat de ‘pegat’ on situa comarques de primera i segona.\nAquest matí el portaveu de Catalunya en Comú, Joan Mena, ha començat la roda de premsa fent referència a la proposta que presentarà, previsiblement demà, el Govern de la Generalitat per fer front a la crisi social i econòmica derivada de la guerra a Ucraïna. El portaveu ha començat fent referència a les propostes en matèria de protecció a la ciutadania i a les empreses que En Comú Podem va fer arribar al Govern fa dues setmanes i les quals ha desitjat que “el Govern les inclogui i les faci seves en el Consell executiu de demà” i ha volgut posar el focus en la que ha considerat com a “proposat clau” i és la d’un impost als beneficis de les elèctriques dirigit a rebaixar en un 50% el transport públic a tota l’ATM.\nMena ha volgut assenyalar a les grans empreses elèctriques, “és una qüestió de democràcia i de sentit comú: Endesa, Naturgy, Iberdrola o Repsol porten mesos disparant els seus beneficis a costa del patiment de les famílies que no poden pagar la llum,” i ha afegit que l’objectiu és que part d’aquests beneficis obscens retornin a les butxaques de les famílies a través d’aquest impost finalista que serveixi per baixar en un 50% el preu del transport públic.\nEn aquest sentit, el portaveu ha anunciat que des dels grups municipals es presentarà una moció a tots els municipis dins de l’ATM per seguir pressionant el Govern a impulsar aquest impost sobre el benefici de les elèctriques. “Ha de servir per baixar fins a un 50% el preu dels bitllets del transport públic durant, com a mínim, tres mesos,” ha apuntat el sabadellenc. Així, ha explicat que aquesta és una mesura que s’inclou dins l’ofensiva contra les elèctriques que s’està promovent des d’En Comú Podem amb la recollida de signatures a favor de l'impost i amb el registre de la proposició de llei que permetria modificar-lo.\nEl portaveu ha enviat un missatge al govern i els ha instat ha de decidir: “o s’està del costat de les elèctriques o s’està del costat de les famílies,” i h afegit que “les conseqüències de la guerra de Putin no les podem pagar el conjunt dels catalans i les catalanes”. Així mateix, ha interpel·lat a totes les forces a donar suport a les mocions municipalistes i a la llei que s’ha presentat al Parlament.\nEn un segon ordre, Mena ha fet referència a l’anunci d’aquest matí de la consulta dels JJOO d’hivern. “És una decisió decebedora que el que fa és retorçar el mandat del Parlament on s’especificava clarament havien de participar en la consulta en igualtat de condicions que la resta” ha començat situant el portaveu i ha afegit que finalment, amb el que ens hem trobat “és una consulta a mida, un pegat, que situa que a Catalunya hi ha comarques de primera i de segona,” ha conclòs.


Vídeo corporatiu - Màrqueting digital - Taller Audiovisual\nVídeo corporatiu – Màrqueting digital\nRevisió del nom de la Judit (sense «h»).\nAfegim els logos de «Sant Cugat Empresarial» i «Aijec» al final del vídeo.\nEliminem la caixa inicial i final de “Des de 2010 al teu costat” i substituim per un subratllat amb textura de pinzell.\nSubstituim plano desenfocat d’en Carlus per una nova presa (una tercera que no havíem vist abans).\nAfegim imatges d’autopista, retallant escena de cotxe vinilat, com a última transició.\nAfegim sintonia definitiva, sense «marca d’aigua».\nGuió definitiu i estructura audiovisual:\nVeu escollida: Anna.\nEstil audiovisual: Estils 1 i 6.\nFase 1 – Pre-Producció vídeo corporatiu Edeon\nArrenquem la fase de Pre-Producció del vostre projecte audiovisual, així que comencem a decidir coses. Som-hi:\n1. Guió i estructura audiovisual del projecte\nUs proposem en el següent arxiu editable, una possible estructura dels continguts del vídeo corporatiu, organtitzant-lo en «seccions»:Intro + Presentació + Testimonials + Tancament.\nEl deixem pendent de la vostra revisió.\nQuin tipus de veu us imagineu explicant el «qui sou i què feu»? Jo, no em feu dir per què, imagino més una veu femenina, però aviam què en penseu vosaltres.\nUs deixem dues mostres de veu masculines i dues de femenines, aviam si arribeu a un quòrum.\nVeu 1 – MASCULINA – Josep\nVeu 2 – MASCULINA – Lluís\nVeu 3 – FEMENINA – Anna\nVeu 4 – FEMENINA – Virgínia\nQueda pendent que decidiu, si voleu, la vostra veu en off escollida.\nTenim més mostres de veu si cap de les anteriors us escau. N’hem fet una pre-selecció per simplificar-vos la decissió.\n3. Estil audiovisual\nProposem 6 estils audiovisuals força diferents que podrien escaure amb els conceptes «tecnologia», «comunicacions», «actualitat», «professionalitat» i «motivació». Quin estil creieu més apropiat per al vostre vídeo?\nQueda pendent que decidiu quin estil imagineu que s’identifica més amb Edeon (no us fixen en colors i tipografies, més aviat en estil).\nData de gravació: dijous 11/3.\nLocalització de trobada: Oficina d’Edeon. Avda. Via Augusta, 15-25. Sant Cugat.\nHora d’inici: 9h.\nAmb tot això, ja comencem a tenir definit amb força detall el projecte. Seguim treballant-hi!\nPresentem en aquesta pàgina una proposta tècnica per a la producció d’un vídeo corporatiu per a Edeon.\nEl vídeo es dirigirá al client final. L’objectiu del vídeo és el de presentar a Edeon com a agència de màrqueting digital referent a Catalunya, mostrant els valors que regeixen el seu dia a dia, com són la seva professionalitat, l’esforç i la implicació en qualsevol projecte.\nA més a més transmetrà la projecció d’Edeon des de Sant Cugat i Girona, a la resta de territori català.\nTot això en un format de vídeo de caire tecnològic i de ritme dinàmic i motivador, pensat a ser difós, sobretot, mitjançant els xarxes socials.\nRequeriments tècnics de la producció de vídeo corporatiu\nEs proposa la creació d’un vídeo corporatiu d’una durada d’entre 2 i 3 minuts.\nEs produirá el vídeo a partir d’imatges de vídeo enregistrades a les oficines d’Edeon. Inclourà:\nImatges reals del dia a dia a l’oficina,\nTestimonials de l’equip en diferents espais relacionats amb Edeon (oficina, hall, exteriors, etc.). A priori, hi participaran: en Lluís, en Tost, en Joan Antoni, en Carlus i la Noèlia. Es proposa enregistrar els testimonials de manera que el missatge transmeti proximitat i empatitzi amb l’espectador.\nImatges de l’entorn (Can Sant Joan, autopista, etc.), i\nAnimació gràfica que combini els conceptes «tecnologia, xarxes, connexió, digital, etc» amb l’àrea geogràfica d’acció de Edeon («Catalunya i xarxes en moviment, de Sant Cugat i Girona cap a tot el territori català«).\nEs proposa una breu participació d’un locutor/a professional com a narrador/a del projecte, que condueixi el fil argumental del vídeo: introducció (el «qui som» i «què fem») i per al tancament amb «call to action«.\nEl vídeo anirà acompanyat d’una sintonia com a base sonora del projecte.\nFase 0 (dia 0)\nA Taller Audiovisual creem aquest espai dedicat a Edeon, on publicarem comunicacions i d’altre contingut rellevant per al projecte.\nResponsable de projecte: es designa un únic interlocutor entre Edeon i Taller Audiovisual, qui coordinarà la producció des de la Fase 0 fins al lliurament, intervenint entre el client i les diferents àrees de treball.\nFase 1 – Pre-producción (2-3 dies)\nUn cop acceptada la proposta, ens posem mans a l’obra.\nDefinició de el projecte: És imprescindible una bona definició inicial de la producció en una reunió virtual (trucada o vídeo-trucada) o presencial. La rectificació de possibles derives en una fase inicial agilitzarà el procés de producció i les successives revisions.\nGuió: Es detallarà en aquesta primera fase, l’estructura del contingut audiovisual de el projecte i el text a locutar. Així com, els elements gràfics en forma de títols, subtítols i grafismes que apareixeran en cada moment de el vídeo.\nMaterial gràfic: Edeon facilitarà continguts de foto (imatges, logos etc.) que hagin d’aparèixer en el projecte audiovisual.\nPlanificació de rodatge: En arrencar aquesta primera fase es reserva data per a la gravació.\nFase 2 – Producció (1 dia)\nEnregistrament: Es destinarà al projecte una unitat bàsica de gravació + càmera extra. Inclou una càmera HD Sony Alpha 7III, amb trípode, microfonia sense fils, kit d’il·luminació (si fos necessari), un operador i auxiliar / responsable de projecte.\nSintonia: Es proposa l’ús d’una sintonia musical de llibreria com a base sonora del projecte amb llicència per al seu ús comercial.\nLocució: En aquesta fase el realitza l’enregistrament del text locutat. Edeon podrà participar en la tria de locutor/a.\nFase 3 – Edició de vídeo i Post-producció (1 setmana)\nEdició de vídeo, àudio i elements gràfics: a partir de les imatges gravades durant el rodatge, i basant-nos en l’estil de projecte audiovisual escollit per Edeon, arrenca el procés de post-producció del projecte audiovisual.\nPublicació per a revisió: en aquest espai es publicarà una primera versió del projecte per a la seva revisió.\nAdaptació de formats i entrega: un cop realitzades les revisions i modificacions que escaigui, Taller Audiovisual adaptarà el contingut als formats de difusió escollits pel client. S’enviarà enllaç per a la descàrrega del continguts definitius.\nPropostes audiovisuals per al projecte Edeon\nA Taller Audiovisual ens agrada avançar-nos i proposar alguns estils de projecte audiovisual que considerem que podrien encaixar amb la imatge que projecta Edeon als mitjans.\nColors, ritme, sintonia, etc. són absolutament configurables.\nEstil de testimonial\nEs proposa enregistrar els testimonials en l’etorn de treball d’Edeon, jugant amb planos mitjos i curts, per transmetre proximitat, i jugant amb l’enfoc del protagonista i el desenfoc de l’entorn, de manera que, sense ésser el protagonista, es percep el ritme i ambient de treball d’Edeon.\nAlguns exemples d’estil:\nEstils d’animació gràfica\nEstil de projecte audiovisual\nLes propostes anteriors són, senzillament, «idees» per a un vídeo corporatiu de producte. La creativitat no té límits, tan sols és qüestió de seguir esprement la imaginació fins a fer confluir vídeo, música i missatge.\nContacteu amb nosaltres per ampliar detalls o realitzar qualsevol observació. Estem a la vostra disposició!


Desenes de milions de treballadors migrants, obligats a tornar a les seves llars per la pandèmia de coronavirus, enfronten la desocupació i la pobresa als seus països d’origen, mentre que d’altres es troben atrapats. Aquest és l’informe lapidari que va publicar aquest dimecres l’Organització Internacional del Treball (OIT).\nEt pot interessar : Migrantes y racismo en tiempos de coronavirus\nDesprés de la relaxació de les quarantenes i l’obertura de davanteres milions de treballadors migrants començaran a tornar als seus països d’origen a la recerca d’ocupació o una millor situació que la que sofreixen actualment enmig de la pandèmia. No obstant això, la OIT alerta sobre la multiplicació de la pobresa i de la desocupació en aquests països, que en la seva majoria ja travessaven situacions difícils abans del coronavirus. A més, assenyala que tant les famílies com els països veuran un minvament en els seus ingressos en acabar les remeses que en la majoria dels casos enviaven els migrants als seus familiars.\n"Aquesta és una segona crisi potencial dins de la crisi [que ja existeix]", va dir Manuela Tomei, directora del Departament de Condicions de Treball i Igualtat de la OIT.\nS’estima que hi ha 164 milions de treballadors migrants a tot el món, gairebé la meitat d’ells dones, que representen el 4,7 per cent de la força laboral mundial. Si bé no tots aquests treballadors tornaran a les seves llars, després de perdre les seves ocupacions o per altres raons, la recerca informal de la OIT en més de 20 països indica que s’espera que molts milions ho facin.\nL’informe de la OIT, centrat en els efectes de la pandèmia COVID-19 entre els treballadors migrants, refugiats o desplaçats forçosos, crida l’atenció sobre l’impacte social i econòmic potencialment greu si els retorns ocorren en un curt període de temps i si els migrants no estan inclosos en les mesures de protecció social o no reben ajuda per a reintegrar-se en els mercats laborals nacionals.\nSegons els informes uns 500.000 treballadors migrants ja havien tornat de l’Índia a Nepal, i s’espera que un número similar arribi des de Mitjà Orient i Malàisia. L’Índia mateixa ha repatriat a uns 220.000 treballadors, en la seva majoria dels estats del Golf Pèrsic.\nAquesta situació s’agreuja en diversos d’aquests països, com Catar, Emirats Àrabs o Kuwait, on entre el 80% i el 90% dels treballadors són migrants i estan sotmesos a la llei Kafala, per la qual les seves condicions de vida i residència estan directament relacionades amb els seus ocupadors. Això va fer que molts d’ells acabin o bé sent expulsats, o ben confinats a centres de detenció o treballant més hores per un salari menor o en condicions de servitud.\nUna enquesta de 300 treballadors migrants a Bahrain va mostrar que el 60% havia perdut les seves ocupacions, més del 60% no havia rebut els seus salaris i més del 80% estaven lluitant per a pagar el lloguer i el menjar, va assenyalar Ryszard Cholewinski, especialista regional dels Estats Àrabs en l’informe de la OIT.\nA Kuwait, més del 80 per cent de les treballadores domèstiques filipines van dir que treballaven més hores des de l’inici de la pandèmia i tenien menys probabilitats de tenir un dia lliure, i també van augmentar les denúncies d’assetjament i abús per part dels contractadors.\nAl mateix temps, la OIT assenyala que milions de treballadors migrants "s’han quedat encallats als països de destinació sense accés a la protecció social i sense diners per a aliments o allotjament. Fins i tot aquells amb treball poden estar rebent salaris reduïts i vivint en residències estretes en el lloc de treball on el distanciament social és impossible, la qual cosa els exposa a un major risc de contreure el virus".\nAquesta és la situació de treballadors i treballadores migrants que són considerats "essencials" per països d’Europa i als Estats Units, com els que recullen collita en el camp o en empacadoras de carn, i que viuen en condicions d’amuntegament i per salaris miserables. L’última setmana es va conèixer el contagi massiu de treballadors d’un frigorífic alemany en el qual tots els seus treballadors eren migrants subcontractats. Aquest dimarts organitzacions de migrants romanesos i organitzacions de gitanos van denunciar la discriminació, la xenofòbia i les condicions terribles d’aïllament i tancament en les quals es troben després del rebrot del virus a la fàbrica.\nCrisi coronavirus / Crisi soci-econòmica / #Coronavirus / Migrants / Immigrants / Crisi migratòria a Europa / Dones


Un festí de dibuixos de Lawrence Weiner\nEl Macba inaugura la primera antològica d'obres fetes amb paper de l'artista\nA.R.T. Barcelona 11/03/2013 00:00\n260x366 Lawrence Weiner al Macba davant un dels vinils que ha creat per senyalitzar la seva retrospectiva de dibuixos. / FRANCESC MELCION Lawrence Weiner al Macba davant un dels vinils que ha creat per senyalitzar la seva retrospectiva de dibuixos. / FRANCESC MELCION\nL'artista nord-americà Lawrence Weiner torna a l'escena artística barceloninapocs dies després d'instal·lar una escultura a la plaça del mercat de Santa Caterina de la mà de la fundació ArtAids. El Macba ha obert Escrit en el vent , la primera retrospectiva dels seus dibuixos. "És un artista que ha ampliat la manera de fer art i com es rep i s'utilitza. És un dels més rellevants de la segona meitat del segle XX i ha provocat canvis profunds en com l'art existeix en la nostra societat", va explicar Bartomeu Marí, el director del museu i el comissari de l'exposició, juntament amb Soledad Gutiérrez.\nLa matèria primera de l'obra de Weiner és el llenguatge, i els dibuixos, que adopten formats molt diversos, revelen el bressol del seu pensament i la intimitat de la seva poètica, més coneguda en l'espai públic a través de grans instal·lacions com la que hi ha a l'atri del Macba, titulada Alguns objectes de desig . "L'art representa una oportunitat per replantejar-nos el nostre lloc sota el sol i la relació que tenim amb els objectes", va dir el mateix weiner citant Ann Goldstein, la directora de l'Stedelijk Museum d'Amsterdam, que ha coproduït la mostra amb el Macba. La fragilitat del posicionament de l'home en el món -representada per l'estrella polar i la línia de l'horitzó-, els vaixells, les cartes de navegació, la línia, el paisatge i el pas del temps són algunes de les obsessions de l'artista, que també ha realitzat una vintena de pel·lícules i vídeos. Weiner considera que són dibuixos des de les obres sobre paper convencional fins als collages, peces fetes amb fusta, i pel·lícules amb textos animats. També s'exposa per primera vegada una selecció dels seus quaderns de notes. L'artista també s'ha fet càrrec de la imatge gràfica de l'exposició i ha creat 11 vinils que representen el primer gest de posar-se a dibuixar i "no saber on et portarà l'obra", va dir Soledad Gutiérrez.\nLa mostra està formada per 340 obres provinents, a més de la col·lecció de l'artista, d'una cinquantena de col·leccions privades i museus d'arreu del món com el MoMA de Nova York, la Tate Modern i la col·lecció de l'artista Sol LeWitt. Entre les obres hi ha un esbós del banc instal·lat a Barcelona i un altre de l'escultura que va instal·lar a l'avinguda Mistral a mitjans dels anys 90. Fins i tot els guions, amb fotografies incloses, de les tres pel·lícules pornogràfiques que ha realitzat.\nAmb tot, l'objectiu dels comissaris i del mateix artista no és només abordar el procés de creació de les instal·lacions de grans dimensions sinó crear "una experiència sensorial", va dir la comissària Soledad Gutiérrez, perquè els visitants naveguin i es relacionin amb les peces sense condicionaments. "El que no ha de tenir mai l'artista és autoritat. L'artista ha de mostrar, però no ha de dir a la gent com ha de pensar", va afirmar l'artista. A la fi, va subratllar Gutiérrez, el conjunt és com "un gran dibuix fet de dibuixos".\nL'artista en va donar una visió més lírica: "És com un bagul trobat dins un vaixell, on es poden veure les empremtes dels llocs on s'ha estat i el trajecte que s'està fent. Tracta més del viatges que de mi mateix", va dir sobre el conjunt d'obres exposades.\nPodem agraeix que el ministre Nadal parli de "congestió" turística


Mètode Glifing - Encaix | Logopèdia i Psicologia a Barcelona\nLes dades recollides durant l’avaluació i l’entrenament, s’actualitzen cada vegada que l’infant realitza una sessió, de manera que, tant el professional de referència com el nen i la nena i els seus pares, poden consultar les dades de manera immediata a través d’Internet.\nD’aquesta manera, no només podem visualitzar la millora del nen/a sinó que, gràcies al fet que aquestes dades són exhaustives i detallades, el professional obté informació molt precisa i actualitzada de les necessitats de l’infant.\nCom en qualsevol entrenament, quan entrenem la lectura, cal fer molta atenció a l’adaptació de les sessions a les necessitats i les possibilitats de cada individu. L’esforç ha de ser suficient però no excessiu.\nÉs per això que el mètode glifing s’aplica amb precisió numèrica però també amb la comprensió d’un professional que conegui l’infant i el seu entorn.\nLes claus per a l’èxit en un entrenament són l’adaptació, que sigui gradual i motivador.\nEls nens i nenes amb dificultats de lectura sovint tenen molt poca tolerància a la frustració.\nPer això, hem dissenyat el Mètode glifing fent especial atenció en el reforç positiu. Els materials d’entrenament no només són variats en la seva dificultat o en les estructures treballades, també hi varia la forma de les activitats per tal que l’entrenament no resulti monòton. Intercalem activitats de lectura directa amb jocs de velocitat, activitats de decisió i atenció.\nGràcies al format informàtic i lúdic del Mètode glifing, els nens i nenes es diverteixen entrenant la lectura a través d’un joc de base informàtica. Com quan practiquem un esport, la constància i la intensitat són la clau de l’èxit de l’entrenament.\nEl Mètode glifing s’aplica des de casa, amb dispositius informàtics\nI amb el suport dels pares que fan d’entrenadors amb una freqüència de 4 dies a la setmana. El primer que millora és l’actitud vers la lectura i l’autoestima. També descendeix el nombre d’errors de manera significativa alhora que va augmentant la velocitat de lectura.


Afluents del Ripoll\nEts a: Viure a Sabadell > Natura i Medi Ambient > Rius i torrents > Afluents del Ripoll\nAfluents del Besòs\n"Un torrent important al marge dret del Ripoll és sens dubte el Torrent de Ribatallada, no pel cabal d'aigua que pugui aportar al Ripoll, sinó per l'abundància d'aigua subterrània que té. Durant molts anys la societat de Propietaris de la Mina d'Aigües de Sabadell, que fou fundada l'any 1842, hi tenia una de les principals captacions amb les que subministrava aigua a la ciutat de Sabadell. Encara s'hi pot contemplar el mur de contenció del que fou un antic embassament de l'any 1895. Té una capacitat de 10.000 m³, també podem observar els pous que, recullen l'aigua subterrània d'aquest torrent i és enviada a la ciutat per regar el barri de can Llonch a través de l'actual companyia d'aigües CASSA.\nD'aquí en amunt està format per dos torrents principals; el de la dreta porta el nom de Torrent de Can Font, amb el seu naixement més enllà de la Muntanyeta de Matadepera, sota el turó de Mont-rodon o de can Sallent, aquest torrent se'l coneix, també, amb el nom de Torrent de Gotelles, amb les seves mateixes característiques; tots dos s'uneixen quasi dessota la casa de Ribatallada. Aquest darrer neix més amunt de can Sales, passada la carretera de Castellar. Aquesta zona està tallada per una infinitat de torrenteres i xaragalls plens de bardissa i bruts de brolla.\nEl Torrent de Mornau, que té els seus orígens cap a Sant Julià d'Altura, passa per sota la masia de can Deu i entra al Ripoll abans de pont de can Pagès."\n"Al marge esquerra del Ripoll i a partir del pont de Castellar del Vallès, riu avall hi trobem menys afluents que a la banda dreta, el primer que hi trobem serà el petit Torrent de can Bages, que pren el nom de la masia.\nEl Torrent de Colobrers o de la Tosca, de curs curt però sinuós, neix a Castellar del Vallès i dóna les seves aigües al Ripoll a can Pagès. En aquest torrent podem trobar algunes de les fonts més importants i emblemàtiques del terme: font de Can Moragues, font de la Tosca i font de Can Pagès, també cal destacar l'indret de la Foradada. Aquest torrent tenia el lloc més bonic dels volts de Sabadell per no dir un dels millors del Vallès: el racó de la font de la Tosca.\nEl Riu Tort, un afluent més llarg que l'anterior, neix també sota el cementiri de Castellar del Vallès. Té un curs molt agradable en el seu començament, tortuós i cargolat de mig avall, cosa que li ha donat el nom de riu Tort.\nEl Torrent de Can Llobateres és l'últim d'aquesta vorera dreta del Ripoll, enfront de la Romànica de Santa Maria de Barberà."\n"Fonts i mines del rodal de Sabadell"\nRicard Molins i Romeu


Actes religiosos Sant Jordi – Confraria de Sant Jordi, Banyeres de Mariola\n19:30 hores: Trasllat de la imatge de Sant Jordi des de la seua ermita a l’església parroquial de Santa Maria\n10:30 hores: Ofrena de flors a Sant Jordi\n12:00 hores: Oració de l’Àngelus\n11:30 hores: Missa Solemne de Sant Jordi\n19:00 hores: Solemne Processó de Sant Jordi\n9:30 hores: Santa Missa pels difunts del nostre poble al cementiri\n18:00 hores:Trasllat dels Sant Jordiets\n20:00 (de dilluns a dissabte) hores i 18:30 hores (diumenge):\nSolemne Octavari de Sant Jordi pels difunts de les deu filaes que participen en les festes de moros i cristians, pels difunts de les bandes de música locals, Coral Mariola i grups de dolçaines i tabals, pels difunts del nostre poble i pels difunts de la Confraria de Sant Jordi.\nUna vegada finalitzat l’Octavari de Sant Jordi: Trasllat de la imatge de Sant Jordi des de l’església parroquial de Santa Maria la seua ermita.\nEls anys que coincideix la Setmana Santa amb les dades tradicionals de celebració de les festes, aquestes dates es modifiquen.\nL’any 1964 es van iniciar les processons que anomenem «del Trasllat de Sant Jordi». Va eixir la primera processó el dia 21 d’abril, a les 20:30 hores, des de la porta de la Capella, passant per la plaça Major i va entrar a l’església per la porta lateral del carrer Sant Jordi. El dia 3 de maig, acabat l’Octavari al sant, es va fer el mateix recorregut però en sentit invers.\nEn 1980, per la gran quantitat de fidels que assistien, es va canviar l’itinerari de les processons del Trasllat de Sant Jordi de la manera següent: Capella de la Comunió, plaça Major, carrer Àngel Torró, carrer Sant Jaume, carrer Felip IV, carrer Major, plaça Major i entrada principal de l’Església. La tornada del Trasllat es feia en sentit invers. Amb aquest recorregut es va recuperar, pràcticament, l’itinerari que fins la Guerra Civil feia la Processó el dia de Sant Jordi i la tradició que «sant Jordi vaja mirant sempre el castell».\nAixí mateix la Processó del Trasllat de tornada, en lloc de fer-se el dia 3 de maig, al finalitzar l’ultim Octavari, va començar a ferse el dissabte posterior a aquest dia, sempre que no fora dissabte o diumenge el 3 de maig, per a facilitar als devots la seua assistència a la mateixa.\nDes del 5 de maig de 1990, amb la reconstrucció de l’ermita dedicada al Sant, la imatge menuda de sant Jordi presideix la mateixa. I amb aquesta nova ubicació de la imatge menuda, al recorregut de les processons del Trasllat se’ls va afegir el carrer Sant Jordi. Des d’aleshores es fa el Trasllat d’anada de l’ermita a l’església i, a la tornada, de l’església a l’ermita.\nL’ofrena de flors a Sant Jordi\nAquest acte se celebra el 22 d’abril abans de l’Oració de l’Àngelus. Va ser incorporada a les nostres festes per iniciativa de la filà dels Maseros. En aquest acte són principalment els components infantils de les filaes els qui desfilen amb el tratje oficial portant rams de flors que dipositen a l’Altar de Sant Jordi. No obstant, a poc a poc, cada vegada són més els majors que també, vestits amb el tratje oficial participen en aquest acte i ofereixen flors al Sant.\nPosteriorment, amb motiu del 25é aniversari de l’Ofrena, es va obrir la possibilitat de participar també a la gent del poble que ho desitjarta. No obstant això, com a reconeixement a la fila dels Maseros, éstos desfilen en l’últim lloc, tancant l’Ofrena la Corporació Municipal.\nLa Missa Major\nLa Missa del Cementeri\nUna vegada concloses les festes de Sant Jordi de 1964, es va fer la primera celebració del solemne octavari en el seu honor. Cada dia es dedicava a una filà, començant pel bàndol cristià i alternant el bàndol moro, i la celebració es feia davant l’altar del sant, perquè els devots estigueren front la imatge del patró; actualment i aprofitant que la imatge de Sant Jordi (el xicotet) presideix l’Altar Major durant les festes, les misses dels octavaris se celebren front l’Altar Major.\nQuan es va fundar la Filà de Califes el 1977 es va passar d’octavari a novenari, afegint un dia més perquè totes les filaes tingueren el seu dia.\nEl 1980 es va fundar la filà de Jordians i es va decidir aleshores que es recuperara el tradicional octavari. Canviantse l’estructura, i es va dedicar cada dia a dues filaes, una de cada bàndol, i els tres últims dies a les entitats musicals locals, difunts del poble i a intenció dels difunts de la Confraria.\nLes Jornades Musicals de l’Octavari de Sant Jordi són les més antigues que es celebren al llarg de la Comunitat Valenciana de forma ininterrompuda.\nL’any 1978 la Confraria de Sant Jordi recupera els actes culturals que es celebraven antigament una vegada conclosos els actes de festes; i en 1980 adopten l’actual estructura de concerts.\nEn les primeres edicions els concerts tenien lloc després de cada una de les misses de l’Octavari, encara que amb el temps s’han minorat el nombre de concerts els quals es fan coincidir amb el dies del cap de setmana, generalment diumenge.\n2009-05-01, Preparatius per a les festes de Sant Jordi


INS Antoni Cumella – Granollers Projecte Handwork, seleccionat per la Fundació Bofill per a un Matchfunding - INS Antoni Cumella - Granollers\nEl projecte Handwork ha sigut dels 13 seleccionats per la Fundació Bofill en la seva crida oberta Fem Educació per a identificar les iniciatives per a millorar l’educació del nostre país.\nGràcies al projecte els alumnes milloren l’assistència al centre, la puntualitat, l’autoestima, el compromís mutu,… i descobreixen les seves capacitats, tot treballant els valors cooperatius; la responsabilitat, l’autoajuda, la democràcia, la igualtat, l’equitat, la solidaritat, l’honestedat, la transparència i la responsabilitat social.\nÉs per això que encetem aquesta aventura del micromecenatge. Volem explicar el projecte i per fer-ho, ens cal una plataforma web col·laborativa, una visió externa per a escriure el projecte i en una segona fase, enregistrar en format vídeo l’experiència d’èxit d’aquests joves.\nA partir del 7 de setembre llançarem la proposta a les xarxes amb Goteo i esperem arribar a tots els racons del territori contagiant amb la màgia del cooperativisme i amb unes bones recompenses a canvi de la col·laboració.


Els partits passaran pel despatx d’Aragonès amb la recuperació econòmica, el diàleg i el referèndum com a temes centrals – La Manyana\nEls partits passaran pel despatx d’Aragonès amb la recuperació econòmica, el diàleg i el referèndum com a temes centrals\nEl PSC vol pactar els fons europeus, Albiach insistirà en la taula de grups i la CUP demanarà el desplegament de la RBU\nACN / Pla general de l'hemicicle del Parlament, amb el candidat a la presidència de la Generalitat, Pere Aragonès, pronunciant el seu discurs d'investidura el 20 de maig del 2021.\nEl president de la Generalitat, Pere Aragonès, es reunirà la setmana que ve amb els grups parlamentaris, que aniran passant un per un pel seu despatx de Palau. Tal com han explicat a l’ACN, els partits portaran diverses propostes polítiques, socials i econòmiques. La recuperació post-covid, el diàleg i el referèndum seran els temes centrals de les trobades. El PSC-Units presentarà a Aragonès els acords que va marcar com a fites del “govern alternatiu”, com ara la petició d’un pacte pels fons europeus. Jéssica Albiach (comuns) insistirà en reunir la taula de partits abans de la represa de la taula de diàleg. La CUP-NCG demanarà concrecions per fer efectiva l’autodeterminació, així com el desplegament “immediat” de la Renda Bàsica Universal.\nAragonès rebrà dilluns, en primer lloc, els dos grups que donen suport al seu Govern: ERC i Junts. L’endemà es reunirà pel matí amb la CUP-NCG -l’altre partit que li va donar suport a la investidura-, i a la tarda ho farà amb els socialistes i En Comú Podem. Queda pendent concretar les trobades amb Cs i PPC, que apunten a divendres -ja que dimecres i dijous hi ha ple. El president no es reunirà amb Vox. A les trobades hi assistiran els presidents i presidentes dels grups parlamentaris.\nFons europeus i autodeterminació\nEl cap de l’oposició, el socialista Illa, presentarà a Aragonès els quatre acords que es va marcar com a primeres fites amb el seu govern alternatiu. D’una banda, vol aconseguir un pacte per la pandèmia. De l’altre, un pacte pels fons europeus. Un altre dels acords als quals aspira arribar Illa és per la renovació dels alts càrrecs designats pel Parlament. Finalment, un acord per al “pluralisme”, que inclou els mitjans públics i l’impuls d’una llei electoral catalana. Illa també expressarà al president del Govern la “urgència” de convocar una taula de partits a Catalunya.\nIlla va lamentar ahir que Aragonès decidís començar la ronda de contactes amb ERC i Junts, que donen suport a l’executiu. “Jo no ho hauria fet així”, s’ha queixat, i ha considerat que el primer que hauria d’haver fet Aragonès és reunir-se amb el cap de l’oposició.\nPer la seva banda, les diputades Dolors Sabater i Eulàlia Reguant representaran la CUP-NCG a la reunió de dimarts amb el president de la Generalitat. Els principals temes que traslladaran a Aragonès son el desplegament “immediat” de la prova pilot de la Renda Bàsica Universal; abordar com enfortir el sector públic i els serveis públics.\nLes anticapitalistes també volen parlar del desplegament dels Fons Europeus; demanar aclariments sobre l’enfocament de legislatura del Govern i el paper de l’executiu espanyol; concreció sobre els camins, fórmules i estratègies per fer efectiva l’autodeterminació; i mostrar la preocupació de la CUP sobre la recol·locació d’alts càrrecs.\nLa presidenta d’En Comú Podem, Jéssica Albiach, demanarà a Aragonès que convoqui la taula de partits abans de la taula de diàleg entre governs per anar-hi amb consens. La líder dels comuns ja ho va reclamar per carta aquesta setmana, i així ho tornarà a fer en la ronda de contactes que obrirà el president del Govern la setmana vinent.\nEntre els punts que plantejarà Albiach perquè s’abordin a la taula de partits hi ha la fi de la judicialització del conflicte polític; el reconeixement de la realitat nacional catalana i “dotar-lo de major contingut”; una millora de l’autogovern, blindatge i creixement del marc competencial; i un nou model de finançament.\nUn decàleg constitucionalista\nDe la seva banda, el portaveu de Cs, Nacho Martín Blanco, ha explicat a l’ACN que el seu grup mostrarà la disposició a tractar aspectes sobre la recuperació econòmica. Cs considera que Catalunya ha d’avantposar “qualsevol altre objectiu” per sortir de la crisi sanitària. Així, el president del grup, Carlos Carrizosa, reclamarà a Aragonès que “posi l’accent” en la recuperació econòmica.\nCs s’ha reunit els últims dies amb diverses entitats constitucionalistes. Es preveu que celebrin una nova reunió abans de la trobada entre Aragonès i Carrizosa, per redactar un “decàleg” amb les principals reivindicacions històriques del constitucionalisme a Catalunya. S’hi inclourien qüestions com ara el “respecte escrupolós” a l’estat de dret, a la Constitució i a l’Estatut, tal com ha explicat Martín Blanco. També s’hi abordaria la reforma del sistema electoral, i el reconeixement del castellà com a llengua pròpia.\nFinalment, JxCat encara no sap amb quins temes anirà a la reunió de dilluns, i el PPC no ha confirmat si hi assistirà, al·legant que no l’han convidat formalment.


Ajuntament de Sant Andreu de Llavaneres - Exhaurides les entrades per Fantasia Quintet, el concert de 'Can Caralt, obert per vacances' del divendres 21 d'agost\nNotícies | PUBLICAT 14.08.2020\nExhaurides les entrades per Fantasia Quintet, el concert de 'Can Caralt, obert per vacances' del divendres 21 d'agost\nDilluns vinent podreu tornar a reservar pel concert de divendres d'aquella setmana.\nJa han quedat exhaurides les entrades per Fantasia Quintet, el concert del divendres 21 d’agost del ‘Can Caralt, obert per vacances’. A partir del proper dilluns podreu tornar a fer la reserva pel darrer concert del cicle 'Can Caralt, obert per vacances' a l'apartat 'cita prèvia' d'aquesta web o bé trucant al telèfon 93 702 36 25, de dilluns a divendres de 9 a 12 h, fins que s'exhaureixin les localitats.\nFantasia Quintet és una formació que combina les interessants sonoritats d’una guitarra elèctrica i d’un quartet de corda clàssica. Els seus concerts ofereixen un recorregut per algunes de les bandes sonores del cinema més destacades de tots els temps. La música, a més de donar una força especial a les imatges, és capaç de captivar i fer sentir emocions més enllà de les paraules.


Videoguia retrospectiva del Festival de Cançó d'Autor Autúria de Reus\nTxaç Quartet i Carpaccio Bit toquen en l'edició d'enguany el 21 de febrer\nUn febrer més, i ja en van 9, arriba l’Autúria, el Festival de Cançó d’Autor de Reus que organitza l’Associació per a la Música Creativa i Actual (AMCA) de la capital del Baix Camp. Durant aquests anys pel festival hi han passat tota mena de cantautors. Des de primeres espases estatals a cantautors del territori, sigui quin sigui el seu estil. Enguany, però, per motius econòmics, el festival només consistirà d’un concert amb dues actuacions. Txaç Quartet i Carpaccio Bit seran per tant les bandes protagonistes d’una edició minsa però que evita que es perdi un festival que l’any que ve complirà una dècada d’existència.\n“Quatre músics, dos violoncels, un violí, un violoncel elèctric, una veu, un ordinador, petites percussions, una mica de reggae, una mica de swing, una cançó d’amor, un tango, petites històries, alguna dansa d’aquí i d’allà, algun somriure i bones vibracions”. Així es venen els Txaç Quartet, una banda formada per Ángela Moro al violí, Núria Piñol a la viola, Jaume Fraga als voloncels i a l’electrònica i Paula Caminals al violoncel i a la veu.\nI darrere de Carpaccio Bit hi trobem un històric dels escenaris tarragonins, en David Mas. A meitats i a finals dels 90 va ser el cantant dels Presidents de La Selva del Camp, una banda produïda pel Toni Urbano de Leño que va treure tres CD’s i que va arribar a tocar ni més ni menys que de telonera de The Bad Religion i de The Offspring. En aquell grup també hi havia en Jaume Blanch (El Toubab) com a baixista, amb qui després va editar dos discos més, un com a La Voz de los Nadie i l’altre com a Té Verde.\nDes de 2012, com a Carpaccio Bit, David Mas es mou a través de la cançó d’autor, el folk o el funk, amb un acompanyament de luxe: Laia Masdéu a la veu i al violí, Iván Sáez al saxo baríton, José Ramón Pacheco al contrabaix i Jordi Bravo a la bateria.\nAquí el teniu en plena acció en el marc del passat Vè Cicle de Jazz i Blues de Cambrils:\nAutúria, a un any del 10è aniversari\nJavier Krahe, Quico Pi de la Serra, Miquel Gil, Xavier Baró, Josep Thió, Miquel Abras, Roger Mas, Joan Masdéu, Mazoni, Sanjosex, Bikimel, Espaldamaceta, Joan Colomo, Anna Roig, Pau Alabajos, Cesk Freixas, Pepet i marieta, Menaix a Truà, Gallina, Fito Luri, Vilella, Kandi Álvarez, Fetitxe 13... són alguns dels molts noms que han passat per l’Autúria al llarg d’aquests nou anys.\nAquí us deixem vídeos d’algunes d’aquestes actuacions, tot i que us recomanem especialment la de Mazoni i Sanjosex cantant el ‘Volando voy’ tot improvisant o la d’Els Amics de les Arts que també van tocar al Racó de La Palma l’any 2007 quan encara no havien tret cap disc i no els coneixia pràcticament ningú.\nEls Amics de les Arts (2007)\nJosep Thió (amb la col·laboració de Joan Masdéu) (2007)\nMazoni i Sanjosex (2008)\nJoan Colomo (2011)\nMiquel Gil (2012)\nEl Toubab (amb la col·laboració de Fetitxe 13) (2012)\nBali Cejas (2013)\nJosé el Chatarra (2013)


700 dones han estat assassinades a Espanya per violència de gènere durant l'última dècada - Breus - Violència de Gènere - Dones en Xarxa\n700 dones han estat assassinades a Espanya per violència de gènere durant l’última dècada\nUn total de 700 dones han estat assassinades a Espanya en l’última dècada per altres tants homes amb els que mantenien o havien mantingut una relació sentimental. És el resultat estadístic d’una mitjana de setanta homicidis cada any, des que el 2003 es comencessin a comptar els crims amb vista a l’aprovació, un any més tard, de la Llei de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere .\nTot i que la Delegació Especial del Govern per a la lluita contra la Violència de Gènere , creada amb l’esmentada llei , és l’organisme que s’encarrega de la recopilació de les dades, són tradicionalment les organitzacions de dones que han vingut posant noms i cognoms a una realitat que , segons el Centre d’Investigacions Sociològiques , pateixen més de 600.000 dones cada any a Espanya , encara que menys de la quarta part es decideixin a explicar-ho. Aquest era el cas de Yaneth , llançada des d’un segon pis pel que era el seu nòvio a la localitat malaguenya de Fuengirola el 7 de gener de 2003. Va ser la primera a una estadística poblada d’històries de dones l’únic tret en comú és precisament la seva condició femenina. Ella tenia 28 anys , era estrangera .\nLa dona assassinada aquest dissabte a la localitat de Conca de Villanueva de la Jara , l’última a ingressar en l’estadística , era espanyola , rondava els 40 i tenia dos fills petits . Aquell any es va tancar amb 71 dones mortes , de les quals 62 eren espanyoles . La més jove tenia menys de 17 anys i el grup més ampli , 27 dones , eren trenta anys . Tanmateix , van morir quinze dones que comptaven entre 41 i 50 i altres set que , com Encarnación , octogenària assassinada pel seu marit a finals de gener , tenien més de 64 . En més de la meitat dels casos seguien mantenint una relació de parella amb l’home que les maltractava . Tots els experts coincideixen a destacar que no hi ha un perfil únic de víctima de violència de gènere .\nEn aquestes set-centes dones hi ha immigrants sense xarxa social de suport a Espanya , dones rurals i dones (s’estima que més d’un catorze per cent ) amb alguna discapacitat . Però també hi ha titulades superiors , candidates de partits polítics , estudiants , empresàries atrapades en el mateix cercle viciós . Segons les dades de l’ Observatori de Violència Domèstica i de Gènere adscrit al Consell General del Poder Judicial ( CGPJ ) , a Espanya es registren cada any unes 140.000 denúncies per delictes o faltes relacionades amb la violència masclista i el gruix de les sentències en els judicis que es generen en conseqüència són condemnatòries .\nEl 2003 l’estadística oficial no desgranava el percentatge de dones assassinades en crims de violència de gènere que havien donat en algun moment la veu d’alarma . La dada es va incorporar el 2006 , deixant veure que en menys de la quarta part dels casos constaven denúncies prèvies contra els agressors . Aquell any van morir 68 dones , de les quals 22 sí havien demanat ajuda a les autoritats . De tota la sèrie de dades, el que registra la xifra d’assassinats és 2012 , quan es van produir 52 homicidis d’aquest tipus.\nEl 2009 s’havien explicat 56 i , en 2005 , un total de 57 . Són les tres excepcions , els únics tres anys de la dècada en què la violència masclista s’ha cobrat menys de seixanta vides a Espanya . En el que va d’any es compten 42 , encara que podrien ser 46 , perquè la Delegació del Govern manté quatre casos en investigació ocorreguts a Orense , Astúries , Zamora i Saragossa durant els últims mesos , tot esperant que s’aclareixi si les morts s’ajusten o no a les particularitats de la violència de gènere .\n37 nens orfes\nDes de fa uns mesos , el recompte inclou a més als fills menors d’edat que els maltractadors van deixar orfes o que van passar a engrossir el recompte de víctimes mortals.\nSegons la ja esmentada enquesta del CIS , almenys 840.000 nens i nenes pateixen a Espanya la violència masclista que s’exerceix sobre les seves mares i més de mig milió són maltractats directament . L’home que ha assassinat a una dona a Conca aquest cap de setmana ha deixat sense mare a dos nens de sis i onze anys. Només en el que va d’any 37 s’han quedat orfes per aquesta mateixa raó.


Experimentem amb els gustos dels aliments | Escola Sant Jordi\nExperimentem amb els gustos dels aliments\nTutoria 3r B26/01/18\nEls alumnes de 3r, ja que han estat treballant l’alimentació a l’àrea de medi, avui han gaudit de l’experimentació dels sabors de diferents aliments que ens trobem en la nostra dieta diària.\nEn parelles, un amb els ulls tapats i l’altre com a ajudant/guia, han tastat diferents aliments: xocolata, enciam, pastanaga, sucre, llimona, mandarina, sal, formatge…\nL’objectiu de l’activitat era prendre consciència de la diversitat de sabors i reconèixer els 8 aliments, tocant, olorant o mastegant-los.\nS’ho han passat molt bé! Només cal veure les fotos, en les que se’ls veu rient, ajudant-se uns als altres, confiant amb els companys o fins i tot, fent cares estranyes al haver provat aliments àcids.\nPodeu veure les imatges fent clic al següent enllaç:\n3r, 3r A, 3r B, 3r C, Cicle mitjà, General, Portada, Primària CM, Curs 2017-2018, experiments, tercer 0


Veure, trepitjar i admirar Petra és sens dubte el desig de tots els viatgers que s’hi apropen. Tots els viatges a Jordània l’inclouen en el seu itinerari. En el llenguatge actual diríem que és la perla.\nLa Mª Dolors ja hi ha estat i ,els demès heu vist moltes vegades en revistes les seves belleses. La meva intenció avui és comentar-vos les fotografies que vaig fer; com que són moltes m’ha sigut difícil triar i he optar per una petita cronologia.\nLa primera inicia el camí del tres quilòmetres i mig, sempre avall que cal fer pel Siq (nom que donen a Jordània al camí estret entre muntanyes), per una impressionant gorja estreta i fonda de gran bellesa natural,amb penya-segats de 80 metres d’alçada, on es van veient formacions geològiques estranyes, roques de colors, petits canalets d’aigua, i figures de divinitats dibuixades a les parets de des de fa mils d’anys.\nCada guia té un sistema per fer viure la visió del final de la gorja, el nostre Mohammad va optar per fer-nos tancar els ulls uns metres abans d’arribar, mentre ens agafava la ma per guiar-nos. Ja davant del final del Siq, ens va dir: ”podeu obrir-los” i de sobta em vaig trobar davant la meravella d’Al-Khazneh, que ells anomenen el Tresor, perquè la llegenda deia que a dins i havia quelcom valuós , cosa no veritable, ja que per més que han buscat mai s’ha trobat . Va ser excavat el segle I a,C. com a tomba d’un important rei nabateu, té 30 metres d’amplada per 43 d’alt. L’originalitat arquitectònica és que va ser construït de dalt a baix i la seva perfecció encara avui fascina. Les meves vibracions del moment em van fer caure dues llàgrimes, sort que les ulleres de sol no les van deixar veure pels altres, que estaven bocabadats vivint la seva pròpia experiència.\nL’última fotografia , agafa el millor moment del sol.\nDemà escriure l’últim reportatge d’aquest viatge, parlant de la pujada al Mont Nebo, el segon desig que em va portar a Jordània.\nmalole 15 de desembre de 2010, a les 10:54\nInsisteixo: Aquest viatge es mereix un llibre il.lustrat amb les magnífiques fotografies que ens has mostrat. Tenim ganes de veure la resta de fotos. La teva sensibilitat natural ens les has sabut trasmetre. L'enhorabona!


Hàssan Paixà - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nPer a altres significats, vegeu «Hàssan Paixà (governador de Bagdad)».\n1572 (Gregorià) (46/47 anys)\nHàssan Paixà (1525-1572) fou governador d'Alger del 1544 al 1551, del 1557 al 1561 i del 1562 al 1567. Era fill de Khair al-Din Barba-rossa i d'una dona algeriana.\nEncara no tenia 20 anys quan fou nomenat khalifa del seu pare, en el lloc de Hasan Agha. Va reforçar les fortificacions i va organitzar una expedició contra Tlemcen que oscil·lava entre la influència d'Alger i dels espanyols d'Orà, expedició que va tenir un èxit relatiu. El 1546 feia una segona expedició a Tlemcen quan va conèixer la mort del seu pare i va retornar ràpidament a la seva capital per assegurar-se el poder. Va agafar llavors el títol de beglerbeg (el mateix que com a governador tenia el seu pare).\nEl 1549 el sadita Muhammad al-Shaykh que dominava el sud del Marroc, va entrar a Fes i va esdevenir sobirà de tot el Marroc. Hasan va buscar una aliança amb aquest sobirà contra els espanyols d'Orà, però els sadites van aprofitar el moment per apoderar-se de Tlemcen on van entrar el 9 de juny de 1550. Hasan Pasha va reunir les seves forces, es va dirigir contra Tlemcen i va reconquerir la ciutat. Els marroquins es van haver de retirar cap al riu Muluya, que marcava la frontera, perseguits pels algerians.\nEl setembre de 1551 Hasan fou cridat a Constantinoble i nomenat al seu lloc Salih Pasha (Salah Raïs) un cap corsari. Després d'ocupar el govern del sandjak de Manisa fou retirat i per un temps no va ocupar cap càrrec fins que poc després de la mort de Salih Pasha (1556), fou nomenat altre cop governador d'Alger amb títol de paixà, el juny de 1557, substituint a Hasan Corso que mentre havia ocupat el govern (1556-1557).\nQuan va arribar a Alger es va trobar que els sadites marroquins havien reconquerit Tlemcen. Per segona vegada va organitzar les seves forces i va expulsar als marroquins de la ciutat i va avançar cap al Marroc però es va aturar per por que les seves línies d'abastiment fossin tallades pels espanyols. Va enviar agents turcs al Marroc, que es van fer passar per desertors, i van assassinar al sultà sadita el 23 d'octubre de 1557.\nEl 1558 va atacar Orà i va derrotar als espanyols a la regió el 26 d'agost de 1558. El 1559 va tornar a la zona, va aconseguir diverses victòries, i es va garantir el domini de la Cabília. Però quan va voler reclutar als cabilencs per lluitar contra el Marroc, els geníssers s'hi van oposar, es van revoltar i van deposar a Hasan, al que van enviar presoner a Constantinoble (setembre de 1561).\nHasan no va tenir cap problema per defensar la seva posició a la cort otomana, i fou reenviat a Alger (1562). Només arribar va començar a preparar una campanya contra els espanyols. El 1563 va iniciar el setge de Mers el-Kebir (3 d'abril) el qual es va perllongar durant dos mesos fins que finalment fou aixecat el 7 de juny de 1563, quan una flota espanyola de socors va arribar a la ciutat.\nL'any següent va rebre ordes de preparar una flota per participar en un atac a Malta. L'atac es va produir el juliol de 1565 però no va reeixir. El 1567 fou cridat altre cop a Constantinoble i el va succeir el-Euldj Ali Pasha. Se sap que va prendre part a la batalla de Lepant (1571).\nEl 2 de desembre de 1571 fou nomenat altre cop governador d'Alger però segurament ja estava malalt i no va arribar a sortir mai cap a Alger, morint el 1572. Va deixar dos fills, Mahmud i Mehmed, que foren funcionaris menors otomans.\nH- de Grammont, Histoire d'Alger sous la domination turque, París 1887\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Hàssan_Paixà&oldid=18594603»


Rigor Mortis (I): l'austeritat destructiva\nJa durant la crisi del Sistema Monetari Europeu de l’inici de la dècada dels 90 i els anys següents de convergència nominal prèvia a l’adopció de l’euro va fer fortuna l’expressió “Benvingut el rigor, mentre no sigui mortis” per a referir-se a l’obsessió d’algunes economies europees per afrontar els problemes d’ocupació, creixement iproductivitat per mitjà de polítiques restrictives que ajustessin ràpidament els desequilibris monetaris i fiscals que algunes economies evidenciaven, en termes d’inflació, dèficit i deute públic.\nEn aquell context, les fortes devaluacions de les monedes dels països amb més desequilibris monetaris van permetre una sortida àgil de la crisi a les economies més afectades que, en un primer moment, patiren una explosió de les seves taxes d’atur i, en conseqüència, també un empitjorament dels desequilibris existents als seus comptes públics. Però els mecanismes que, en aquell moment, ajudaren a una ràpida reacció i obriren pas a una època de creixement important …\nEsperpèntica setmana protagonitzada per la companyia Spanair, amb la cancel·lació sobtada de les seves operacions, l’amenaça d’acomiadament dels seus 2.000 treballadors i l’anunci de sancions milionàries per part del Ministeri de Foment, tot just 48 hores després d’haver anunciat un acord imminent per a l’entrada de la companyia Qatar Airways en el seu accionariat amb una participació del 49%.\nDes d'aquests dos enllaços podreu descarregar les intervencions de Ferran Soriano, el president d’Spainair, a RAC1 el dimecres i dijous passats. En la primera, a banda de parlar del seu futur professional i comentar l’actualitat del Barça, expressa la seva satisfacció amb l’evolució de la companyia i el seu optimisme en unes negociacions que en acabar el dia estaven trencades.\nhttp://rac1.org/blog/noticies/programes/el-mon-a-rac1/ferran-soriano-em-quedo-a-spanair/ (dimecres) http://rac1.org/elmon/temes/ferran-soriano/ (dijous)\nL’endemà, amb la crisi ja esclatada, nega la situació de fallida de …\n€sex and the City\nLa City londinenca fou una de les principals raons esmentades pels analistes econòmics a l'hora de justificar una reacció del primer ministre britànic, David Cameron, davant del seus col·legues a la cimera europea del mes passat que ha fet escriure nombrosos articles sobre la continuïtat del Regne Unit a la Unió Europea.\nLa transcendència del districte financer londinenc tant en l’economia britànica com en les finances globals és inqüestionable. Des d’aquesta perspectiva seria comprensible l’afany del primer mandatari britànic de defensar els interessos d’un dels principals centres del poder econòmic al seu país. Quin n’és l’entrellat?\nLa proposta d’introduir uns mecanismes bàsics de control de les transaccions financeres per part de les institucions comunitàries espantà el dirigent anglès, temorós probablement de la reacció furibunda del districte financer londinenc. Només cal observar quina ha estat la resposta de molts mitjans de comunicació de l’illa a l’episodi de la cimera per…\nThe harder they fall (Més dura serà la caiguda)\nAquest és el títol d’una pel·lícula dirigida per Mark Robson l’any 1956 i que fou traduïda en aquest Estat com Más dura será la caída. El film tracta del frau al mon de la boxa, amb l’ascens i final dolorós del boxejador Toro Moreno (en el seu moment es va comentar que la pel·lícula es basava en la història real de Primo Carnero). Aquest film és molt recomanable i, d’altra banda, és el darrer en el que va poder participar Humphrey Bogart, qui va morir poc temps després.\nEl nou any ha començat amb l’anunci d’un fort augment d’impostos per part del govern espanyol. En un context de recessió econòmica, avançat i reconegut fa pocs dies pel mateix Banc d’Espanya, la combinació d’un política fiscal més restrictiva junt amb una política monetària centralitzada a nivell de la zona euro i que actua a impulsos dels episodis recurrents de crisi al mercat del deute sobirà, no fa més que dir-nos a l’avançada precisament això: que hem decidit que la caiguda encara sigui més dura.\nJa hem parlat de la …


4 de maig de 2021 (17:45 CET)\nEl president de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig, ha visitat el Centre Municipal d'Esports de Cullera, una instal·lació d'avantguarda que finalitzà les obres recentment i està oberta completament des d'ahir. En la jornada, ha estat acompanyat pels consellers d'Esports i Hisenda, Vicent Marzà i Vicent Soler respectivament, l'alcalde de la ciutat, Jordi Mayor, i membres de la corporació local.\nAmb una inversió de la Generalitat Valenciana de 2 milions d'euros, sumada als més de 800.000 euros invertits per fons municipals, s'ha pogut completar aquesta segona fase. Una fase en què l'Ajuntament ha buscat fórmules coparticipades entre les administracions per acabar d'adequar l'exterior, condicionar la infraestructura, fer l'edifici sostenible, construir el pàrquing soterrani, habilitar i equipar sobretot la primera planta del centre amb la sala fitness, la sala d'activitats dirigides, sala per a cicle indoor, sala per a fitbox, i també amb l'spa situat en la planta baixa.\nCal ressenyar que aquesta infraestructura el 2015, després d'una gran inversió, es trobava en situació de bloqueig, i s'han hagut de trobar vies mitjançant la Generalitat per acabar de concloure aquest centre que estava aturat sine díe i en cert risc de deteriorament.\nDe fet, Mayor ha destacat que "el president es va comprometre públicament a finançar la finalització d'esta infraestructura i ara tenim unes instal·lacions del segle XXI preparades per a la prevenció de la salut perquè cap persona de Cullera ni de la comarca tinga cap excusa per a practicar esport. Perquè sense salut no hi ha res".\n"Érem l'única població de la Comunitat Valenciana de més de 20.000 habitants que no teníem una piscina coberta ni unes infraestructures com les que hui tenim, i això és gràcies a l'esforç de la ciutadania i a les polítiques actuals", defensa Mayor.\nPer altra banda, el cap del Consell ha agraït el treball de l'equip del conseller d'Hisenda i del conseller d'Esports "per fer possible acabar una obra que estava en una situació molt complexa. L'any 2011 començà aquesta obra i finalment s'ha posat en funcionament en 2021, però bé està el que bé acaba".\nPuig també ha fet relleu en l'alta qualitat de les instal·lacions per a la pràctica esportiva que "estic segur que la ciutadania de Cullera i de la comarca ho agrairà, participarà i tindrà més possibilitats de viure millor".\nEn el primer dia d'obertura completa de les instal·lacions (ahir 3 de maig), 229 persones usuàries ja han provat les infraestructures.


DECRET 159/2012, de 20 de novembre, d'establiments d'allotjament turístic i d'habitatges d'ús turístic. - DOGC. Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya - Legislació - VLEX 409416314\nData d'entrada en vigor: 25 de desembre de 2012\nLa Llei 9/2011, de 29 de desembre, de promoció de l’activitat econòmica, ha suposat uns canvis importants en la regulació de les empreses i activitats turístiques. S’han modificat dues lleis bàsiques per al sector de l’allotjament, que són: la Llei 13/2002, de 21 de juny, de turisme de Catalunya, i la Llei 18/2007, de 28 de desembre, del dret a l’habitatge.\nLa modificació d’ambdues lleis obliga no només a redefinir i reordenar alguns aspectes de la normativa que afecta els establiments d’allotjament turístic, sinó que també dóna peu a integrar en un sol decret la regulació dels establiments d’allotjament turístic i dels habitatges d’ús turístic, en el qual s’incorporin aspectes que fan possible una millor interpretació i definició de tot el marc jurídic dels establiments d’allotjament turístic i dels habitatges d’ús turístic. Així, es desenvolupen aspectes com la definició dels serveis i els establiments turístics, la nova concepció dels establiments d’apartaments turístics i la regulació dels habitatges d’ús turístic.\nLa regulació integrada que estableix aquest Decret comporta necessàriament la derogació del Decret 183/2010, de 23 de novembre, d’establiments d’allotjament turístic, i la del Decret 164/2010, de 9 de novembre, de regulació dels habitatges d’ús turístic, que és el que fins ara ha permès als ajuntaments l’habilitació d’aquesta figura d’empresa turística de creació recent per comunicació prèvia.\nEl present Decret segueix la sistemàtica de la Llei de turisme de Catalunya en la regulació de les dues activitats d’allotjament que preveu: els establiments d’allotjament turístic i els habitatges d’ús turístic. Ambdues es diferencien tant per la seva naturalesa i règim jurídic com pel sistema d’habilitació i inscripció. Per això, es regulen en dos títols diferents, i s’opta per aquesta estructura ateses les poques característiques que tenen en comú, com són l’opció de categoritzar-se voluntàriament, l’existència de fulls de reclamació i el fet de portar el registre de viatgers.\nEl títol I regula els establiments d’allotjament turístic, i conté dos capítols. El capítol I, “Disposicions generals”, és una regulació transversal dels elements comuns que caracteritzen els establiments d’allotjament turístic, amb independència dels seus grups i modalitats. Es tracta d’un tronc regulatori comú dels establiments d’allotjament turístic, on es determinen la seva naturalesa, els mecanismes i garanties respecte a la seva comercialització, els sistemes i processos de control de l’activitat, així com els instruments de coordinació de les administracions a aquest efecte. El capítol II, “Disposicions específiques per modalitats d’establiments d’allotjament turístic”, determina en cadascuna de les seves seccions la regulació tècnica específica que correspon a cada grup i modalitat.\nEn la regulació dels establiments hotelers s’ha suprimit la modalitat de “balneari” per tal d’adequar les modalitats del grup d’hotels al que preveu la Llei de turisme de Catalunya i s’han actualitzat algunes de les definicions de les unitats d’allotjament, com la d’apartament, estudi i suite. També s’han revisat els requisits tècnics mínims, que preveu l’annex I, així com també els barems de qualitat, que preveu l’annex III, per tal d’assolir una regulació adequada a la realitat actual del sector.\nPel que fa als establiments d’apartaments turístics, s’ajusta la definició al nou contingut de l’article 43 de la Llei 13/2002, de 21 de juny, de turisme de Catalunya, modificada per la Llei 9/2011, de 29 de desembre, de promoció de l’activitat econòmica, i es preveuen les característiques pròpies d’aquesta modalitat d’establiment d’allotjament turístic.\nAmb referència als establiments de càmping, la nova regulació, a diferència de l’anterior, no limita les persones usuàries perquè puguin ser propietàries d’albergs semimòbils situats en un càmping; una altra novetat consisteix en la supressió d’alguns requisits formals de la recepció del càmping, com l’exhibició de la llista de preus i de l’habilitació municipal, atès que tampoc s’exigeixen als altres tipus d’establiments d’allotjament turístic. Finalment, els requisits tècnics mínims no han sofert variació, si bé es fan constar a l’annex II del Decret per tal de millorar la sistemàtica de la norma.\nTambé s’introdueixen diverses modificacions en la regulació dels establiments de turisme rural, les quals tenen per objectiu eliminar barreres d’accés a l’activitat mantenint alhora les característiques intrínseques d’aquesta modalitat d’allotjament turístic. Cal recordar, tal com esmentava el preàmbul del Decret 183/2010, de 23 de novembre, que les característiques i els requisits d’aquesta tipologia d’allotjament responen a una oferta turística basada en la proximitat i autenticitat de l’oferta, la qual cosa obliga a garantir una atenció personalitzada i una relació directa i propera entre la persona titular i les persones usuàries. Per això, a més dels requisits de tranquil·litat i integració en el paisatge que cal exigir a aquest tipus d’establiments, també cal limitar l’explotació a un nombre màxim de places entre totes les modalitats, atès que aquesta mesura és necessària per garantir una relació pròxima i directa amb la persona titular de l’establiment. Les novetats introduïdes en la regulació que incideixen en l’objectiu de facilitar l’accés i el desenvolupament d’aquesta activitat són la reducció dels requisits de capacitat mínima, la possibilitat que les persones jurídiques puguin ser titulars d’allotjaments rurals, que pugui haver establiments de turisme rural dins nuclis de població de fins a 2.000 habitants, i, en les modalitats de masoveria i casa de poble independent, l’eliminació de l’exigència que la persona titular hagi d’estar empadronada com a mínim tres anys per poder accedir a l’activitat.\nEl títol II regula els “habitatges d’ús turístic”, com a modalitat d’allotjament en habitatges, i completa la plena integració de la figura en l’òrbita de la normativa sectorial turística. Així, arran de les modificacions introduïdes en la Llei del dret a l’habitatge per la Llei 9/2011, de 29 de desembre, de promoció de l’activitat econòmica, l’habitatge d’ús turístic es configura com un exercici o activitat econòmica de l’habitatge diferent del residencial. Idèntica disposició normativa integren en la Llei de turisme els nous articles 50 bis i 50 ter, de definició de l’abast d’aquesta modalitat d’allotjament, en el marc del capítol III, “Empreses turístiques d’allotjament”, del títol III, “Els subjectes turístics”, de la Llei. A través del nou títol II, el present Decret estableix els paràmetres tècnics i de servei mínims propis de l’activitat i determina els requisits per a l’accés a l’activitat, en el marc de la potestat municipal d’ordenació dels usos i el règim de propietat horitzontal definit en el Codi civil català, en els supòsits que sigui aplicable.\nEl present Decret preveu que també els habitatges d’ús turístic es puguin categoritzar d’acord amb el sistema de categorització voluntària i compatible amb els requisits tècnics de compliment obligatori que preveu el Decret, possibilitat que només preveia l’anterior norma per als establiments d’allotjament turístic. Aquesta categorització es porta a terme amb la col·laboració de la Taula del Turisme de Catalunya, d’acord amb la previsió de l’article 2.g) del Decret 420/2011, de 20 de desembre.\nEl Decret incorpora sis disposicions addicionals, tres de transitòries i una de derogatòria. Finalment, el Decret adjunta tres annexos; un primer annex referent a requisits tècnics mínims dels establiments hotelers, exigibles en funció de cada categoria concreta; un segon annex referent a requisits tècnics mínims dels establiments de càmping, i un de tercer referent a barems de qualitat.\nEl text s’ha sotmès a la valoració preceptiva del Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya, que ha emès dictamen sobre el Projecte de decret.\nDe conformitat amb el que disposen els articles 39 i 40 de la Llei 13/2008, del 5 de novembre, de la presidència de la Generalitat i del Govern;\nPer tot això, a proposta del conseller d’Empresa i Ocupació, d’acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, i amb la deliberació prèvia del Govern,\nDefinicions i processos administratius\nSon establiments d’allotjament turístic els locals i les instal·lacions oberts al públic on, de manera habitual i amb caràcter professional, les persones titulars ofereixen a les persones usuàries, mitjançant un preu, allotjament temporal en les unitats d’allotjament, així com d’altres serveis turístics d’acord amb les condicions que estableix aquesta norma.\nEls establiments d’allotjament turístic no es poden constituir en habitatges, amb l’única excepció dels establiments de turisme rural. Els establiments d’allotjament turístic no poden esdevenir residència principal ni secundària de les persones usuàries turístiques, en cap cas.\nQueden exclosos d’aquest Decret aquells establiments i instal·lacions residencials regulats per normativa sectorial pròpia, com ara, instal·lacions juvenils, residències per a gent gran, residències per a estudiants, així com establiments en els quals s’exerceixen activitats de naturalesa sexual o anàlegs.\nLes disposicions d’aquest Decret s’entenen sens perjudici de la normativa sectorial no turística que sigui aplicable.\nDECRET 106/2008, de 6 de maig, de mesures per a l'eliminació de tràmits i la simplificació de procediments per facilitar l'activitat econòmica.\nORDRE AAM/19/2014, de 30 de gener, per la qual s'estableix i es regula la declaració única agrària de 2014.\nREAL DECRETO 1442/2001, de 21 de diciembre, por el que se crean las Consejerías de Turismo de las Misiones Diplomáticas Permanentes de España en la República Popular China y en la República de Polonia.\nDECRETO 32/1988, de 26 de febrero, por el que se adecúa la composición del Consejo Asesor del Euskera.\nResolución de 26 de julio de 2005, de la Dirección General de Deportes, por la que se aprueba las normativa técnica de los deportes incluidos en las actividades «Campeonato Alevín de la Región de Murcia», «Campeonato Infantil de la Región de Murcia», «Campeonato Cadete de la Región de Murcia» y «Campeonato Juvenil de la Región de Murcia»,...


Història del Club - Centre Atlètic Laietània\nDES DE 1925\nHistòria del Clubadmin2021-02-10T12:30:31+01:00\nEl Laietània és una de les entitats esportives d’aquest país amb més solera. Va néixer amb el nom de Grup Excursionista Layetània als anys vint del segle passat amb una clara vocació popular. Ben aviat la secció d’atletisme va guanyant protagonisme fins que, després d’esdevenir una secció autònoma l’any 1932, acaba fent del Laietània un club exclusivament atlètic el 1935.\nAquests anys el Laietània creix en prestigi i acaba sent un referent per l’esport mataroní i català. A les seves competicions s’hi apleguen gernacions atretes per les gestes dels atletes mataronins, amb el temps mítiques figures d’aquest esport.\nEls anys de la Guerra Civil (1936-1939) són especialment letals per als clubs esportius i el Laietània està a punt de desaparèixer, però gràcies al president del Centre això no acaba sent definitiu. Tot i la postguerra, amb el suport de socis i d’atletes que han sobreviscut el conflicte bèl·lic aconsegueix que segueixi bategant l’atletisme al Centro Atlético Layetana, amb el nom castellanitzat per les noves circumstàncies polítiques que es viuen al país.\nL’any 1948 i després d’uns anys en què es veu perillar la continuïtat del Centre per la manca d’instal·lacions esportives, es recupera l’Stadium o el popularment conegut camp d’esports Mossèn Plandolit. Després d’una gran inversió en costoses obres de condicionament, la perseverança de la gent del Laietània en la tasca de promoció dóna com a magnífic resultat la incorporació de tota una generació de joves atletes, que renoven l’equip i que proporcionen al club grans esportistes i triomfs.\nAls anys 40, també s’hi aplega una efímera representació femenina d’atletes que, a finals dels 60, irromp amb una gran força al club i sorgeix una representació d’esportistes d’una gran qualitat i vàlua.\nAra bé, no serà fins als anys 60-70 que la història del Laietània fa un gran gir. D’una banda, la pressió de la directiva a les autoritats locals perquè construeixin l’estadi d’atletisme a Mataró dóna els seus resultats el 1975. Però també i en paral·lel, la voluntat per donar un creixement al club perquè sigui no només centre per a la pràctica esportiva sinó també punt de reunió i de lleure familiar.\nLa tasca de tota una nissaga de directius culmina en la construcció del Complex Esportiu-Recreatiu. El bon nom del Club i el ple funcionament del nou Complex atreu un gran nombre de socis, que fan possible les expectatives de centre social i de lleure, i amb l’estadi municipal com a vertebrador de l’activitat esportiva, el club aconsegueix superar quant a nombre d’atletes practicants les seves fites històriques.\nDescarrega la normativa interna\ndel nostre Club\nEt mostrem les quotes de tots els nostres serveis i subscripcions.\nEstatuts del nostre Club\nJordi Arderiu i Marsol President\nRicardo Alvarez Mera Secretari\nMiquel Gilabert Lloveras Tresorer\nJoan Josep Herraiz Martinez Vocal\nMercè Calpe Duran Vocal\nBerta Losada Gonzalez Vocal\nMiquel Just Linares Vocal\nPere Moya Ruiz Vocal


Riberaonline.info - Priorat, Ribera d'Ebre i Terra Alta: Neus Sanromà (ERC), presidenta del Consell Comarcal de la Terra Alta\nNeus Sanromà és la nova presidenta del Consell Comarcal de la Terra Alta. Ha sigut elegida avui en la sessió plenària de constitució de l'ens amb el suport de 10 consellers comarcals dels grups d'ERC (6), Unió per la Terra Alta (2), Entesa (1) i Federació d'Independents de Catalunya (1). Neus Sanromà és regidora de l'Ajuntament d'Arnes i avui s'ha convertit en la primera dona que presidix la institució comarcal terraltina.\nEn les seues primers paraules com a presidenta comarcal, Sanromà ha destacat que el pacte que l'ha portat a la presidència implica 8 dels 12 alcaldes de la comarca, la qual cosa li garantix un ampli suport. La nova presidenta ha destacat Tot i això ha manifestat que el nou govern té la "porta oberta" a les aportacions que pugui fer el grup de Junts per Catalunya,a l'oposició. per a tirar endavant la comarca.\nNeus Sanromà ha assegurat que és persona de "conviccions clares" i identificada amb la filosofia del cooperativisme. Ha destacat els seus orígens humils per ser filla d'una família pagesa, senzilla, i que ha decidit viure a Arnes, a la comarca de la Terra Alta, a la qual se sent unida. Segons la presidenta, en aquesta nova etapa "no volem desacreditrar a ningú", si bé s'ha mostrat partidària de canviar les dinàmiques, les polítiques i les metodologies de treball després de trenta anys de governs convergents al Consell Comarcal.\nLa sessió plenària s'ha celebrat en un ambient de correcció i cortesia institucional. Tots els protaveus dels grups representats han fet els seus discursos en els quals han felicitat la nova presidenta i han assenyalat els problemes més aguts que afecten la comarca, com ara l'envelliment de la població i el despoblament dels municipis. El president sortint, Carles Luz (Junts per Catalunya), ha felicitat la nova presidenta i ha assegurat que el seu grup practicarà una "oposició constructiva, responsable, ferma i dialogant, ja que hem vingut per a treballar per a la gent de la Terra Alta".\nLa sessió plenària ha aplegat la pràctica totalitat de les autoritats de la comarca i un gran nombre de persones de públic, que no s'han volgut perdre una sessió històrica en què s'ha materialitzat per primer cop un canvi de govern en l'ens comarcal. En acabar la sessió, tots els consellers s'han fet una foto institucional per a immortalitzar el moment.


LA VALL ENS UNEIX: La Vall Ens Uneix agraeix que Compromís fique en valor el treball del Govern d’Ontinyent per captar subvencions autonòmiques\nLa Vall Ens Uneix agraeix que Compromís fique en valor el gran treball del Govern d'Ontinyent pel que fa a la captació de subvencions de la Generalitat Valenciana. Com ha recordat la portaveu de la Vall Ens Uneix i regidora d'Hisenda, Natàlia Enguix, els 13 milions que invertirà la Generalitat a Ontinyent responen a les gestions del Govern de la ciutat amb les distintes conselleries i a la presentació de bons projectes. Enguix ha valorat positivament que s'hagen acabat les ajudes a dit i el clientelisme i les ajudes arriben en base a criteris tècnics i en competència entre ciutats: "és per a estar molts satisfets que altres formacions polítiques posen en valor la capacitat del Govern de Jorge Rodríguez d'aconseguir ajudes externes que permeten seguir transformant la ciutat sense haver d'apujar impostos".\nPer altra banda, la portaveu de La Vall Ens Uneix ha lamentat que Fran Quesada aparega ara parlant d’una inversió milionària en el col·lector quan ni ell ni ningú de Compromís per Ontinyent estigueren a la ciutat al moment que la consellera Mireia Mollà va visitar la zona afectada i tractant les possibles solucions: "de tota manera, com a nosaltres no ens agraden les medalles, sinó el treball, si ara s'alegren de les inversions aconseguides, res a dir".\nLa també regidora d’Hisenda recordava que pràcticament la meitat de les inversions contemplades al pressupost aprovat per a 2020 provenen de la Generalitat Valenciana, el Ministeri de Foment, la Unió Europea o la Diputació de Valencia. En concret, i segons el pla d’inversions, dels 9’4 milions d’euros que està previst que s’executen l'any 2020, un poc més de 4’6 milions d’euros arribaran de la mà d’altres administracions i organismes públics, “una important inversió externa que, com diem, respon a la capacitat de l’Ajuntament d’Ontinyent per presentar bons projectes a les distintes convocatòries, tant de la Generalitat com de la resta d’administracions”.\nLa Vall Ens Uneix agraeix que Compromís fique en v...\nEl diputat de La Vall Ens Uneix participa a les fe...


Història de la Música del Romanticisme i del Segle XX - Resultats de la cerca - Dipòsit Digital de Documents de la UAB\nPàgina inicial > Resultats de la cerca: Història de la Música del Romanticisme i del Segle XX\n5 p, 35.0 KB Història de la Música del Romanticisme i del Segle XX  / Cortés, Francesc (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament d'Art i de Musicologia) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\n4 p, 201.6 KB Història de la Música del Romanticisme i del Segle XX  / Cortés, Francesc (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament d'Art i de Musicologia) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\n4 p, 79.9 KB Història de la Música del Romanticisme i del Segle XX  / Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\n4 p, 44.2 KB Història de la Música del Romanticisme i del Segle XX  / Cortés, Francesc (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament d'Art i de Musicologia) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\n4 p, 45.5 KB Història de la Música del Romanticisme i del Segle XX  / Cortés, Francesc (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament d'Art i de Musicologia) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\n7 p, 35.8 KB Història de la Música del Romanticisme i del Segle XX  / Cortés, Francesc (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament d'Art i de Musicologia) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres


L'Institut Geogràfic Nacional rebaixa la magnitud del terratrèmol registrat al golf de València - Diari La Veu\nEscriba el número 339272\nEs tracta del quart sisme registrat en el mateix lloc, a 48 quilòmetres al nord del Cap Sant Antonio, en els últims dos dies.\nL'Institut Geogràfic Nacional (IGN) ha rebaixat la magnitud del terratrèmol registrat aquest dimecres a les 04.51 hores al golf de València, encara que manté la profunditat del seu origen en 11 quilòmetres i la intensitat màxima percebuda per la població en III. Així, la magnitud passa de 4 a 3,8.\nEl portaveu de la Xarxa Sísmica Nacional de l'IGN, Emilio Carreño, ha explicat a Europa Press que es tracta del quart sisme registrat al mateix lloc, a 48 quilòmetres al nord del Cap de Sant Antoni, en els últims dos dies, després que el dilluns 15 es detectaren tres terratrèmols de magnituds 2,5, 2,8 i 2,9.\nEl tremolor s'ha deixat sentir a les localitats de Manises i Paterna (l'Horta Oest); Cullera i Sueca (la Ribera Baixa), i Alacant amb una intensitat entre V i III i en menor mesura a les poblacions d'Alboraia i Burjassot (l'Horta Nord); Alfafar (l'Horta Sud); a Gandia i a la seua platja (la Safor), i a València.\nNo obstant això, el portaveu ha afegit que els geògrafs han indicat que quan es produeixen sismes en eixa zona "generalment no hi ha rèpliques", de manera que encara desconeixen què pot suposar aquesta situació. "Hem estudiat les falles actives a la zona i no coincideixen amb cap d'elles. Hem calculat també com es mou i tampoc no coincideix amb les més pròximes", ha indicat Carreño.\nAixí mateix, ha apuntat que no es descarta que "senzillament" es tracte d'un lliscament submarí que haja provocat un alliberament d'energia de magnitud 3,8. "Hem d'analitzar si ha sigut provocat per una falla o bé per un gran lliscament de la plataforma continental", ha comentat. En tot cas, ha descartat que aquest moviment sísmic tinga "res a veure" amb els terratrèmols registrats davant les costes de Vinaròs en agost i setembre de 2013 a la falla d'Amposta, que està "molt més a dalt" d'aquesta zona.\nEscriba el número 428265


Manifest a Manacor en motiu del Dia Internacional per a la l’eliminació de la violència envers les dones | card.cat\nCada any, les dades de dones assassinades per violència masclista són esgarrifoses, de la mateixa manera que ho són les dades de dones que denuncien patir violència per part de les seves parelles\no ex parelles.\nDes de l’any 2003, que és quan es va començar el recompte oficial a Mallorca han estat assassinades 37 dones. A tot l’estat espanyol, 1.118 dones han estat assassinades pel fet de ser dones. A Mallorca, enguany fou Assassinada a Sa Pobla el 17 de maig Warda Ouchene i també el seu fill Mohamed de 7 anys. A tot l’estat espanyol, l’any 2021 han estat assassinades 37 dones i 24 menors han quedar orfes.\nLes xifres (cada dia més elevades) de dones assassinades no ens trasbalsen com a societat perquè, prèviament, el patriarcat no ha admès les nostres vides com a vides valuoses. Davant això, seguim\nDiu Judith Butler que percebre una vida no és el mateix que considerar que aquesta vida té un valor i que ha de ser emparada. La qüestió no és comptar vides, sinó analitzar si totes les vides\ncompten per igual. Mereixem un món on la nostra vida compti.\nLes víctimes resideixen en els nostres pobles. Construir-nos com a municipis cuidadors i protectors, ser veïnats i veïnades atents a les necessitats de les dones del nostres poble és un compromís\nineludible. Cal construir pobles feministes, perquè la millor prevenció és la igualtat.\nAquest article s'ha catalogat com a Educació, Sa Costa, Successos i s'ha etiquetat amb manifest per Magdalena Ordinas. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç.


La llibertat no es guanya a les urnes, sinó amb la lluita – Independència sense Estat\nComunicat del Secretariat Permanent del Comitè Confederal de la CGT de Catalunya, publicat el 7 de setembre de 2018, davant la Diada.\nFem doncs una crida a no oblidar que, com l’espanyola, també la burgesia catalana és el nostre enemic. Ja en el passat van acordar promoure a Catalunya, durant el primer govern d’Artur Mas, les privatitzacions i les retallades més grans mai vistes en els serveis públics, només superades per les realitzades a Grècia en termes quantitatius al pressupost disponible. Unes mesures que amb el temps s’han anat assumint sota la fórmula de pressupostos prorrogats o pactes per uns pressupostos excepcionals. Contra aquests pressupostos, la CGT va convocar una vaga al sector d’ensenyament fa un any i mig. També, a hores d’ara, moltes plantes hospitalàries continuen tancades mentre es deriven pacients a la privada i no s’han recuperat moltes de les inversions socials perdudes.\nIndependència sense Estat 7 de Setembre de 2018 9 de Setembre de 2018