Ana Gili | diumenge, 28 de desembre del 2014, a les 15.02\nMaletes amunt i avall... aquests dies són molts els turistes que aprofiten les vacances de Nadal per visitar la ciutat. "Vaig decidir passar aquí el Nadal perquè és una ciutat preciosa que té molta cultura." "Intentarem visitar allò més amagat que no veus amb el bus turístic." Al centre, riuades de gent captant amb la càmera records que s'enduran a casa. I entre els punts amb més visitants, la catedral. I per descomptat, la Sagrada Família amb cues quilomètriques durant tot el matí. Aquests dies també tenen una activitat intensa altres atractius de la ciutat com el Parc del Tibidabo. I després de tanta visita, molts fan una petita pausa i aprofiten el bon temps. "Aquí no fa tant fred ni plou com a Anglaterra, m'encanta." "Yo vengo buscando el frío, me encanta." Les compres també són un bon atractiu de la ciutat, per això avui alguns estaven sorpresos per les botigues tancades. Tot i això, la majoria ja saben què compraran. "Souvenirs i coses típiques de Barcelona, segurament." ANA GILI / SERGI SORIANO/ LAURA OLIVER "Els qui més noten la intesa arribada de turistes aquests dies són els hotels, especialment els del centre, que tenen una ocupació que frega el 90%. Us ho ha explicat des del Portal de l'Àngel, Ana Gili.\nEl centre de la ciutat bull aquests dies amb l’arribada de milers de turistes, sobretot europeus. La majoria d’hotels del centre superen el 90% d’ocupació en els dies previs al Cap d’any. Nadal és una de les èpoques de l’any en què la ciutat registra més visitants. I això és nota a punts cèntrics com la plaça de Catalunya, on les cues davant dels punts d’informació i les parades de bus turístic són llargues. També hi ha més aglomeracions de les habituals a la Sagrada Família i altres monuments de la ciutat, com la Catedral.\nD’entre els atractius de la ciutat, els turistes en destaquen el bon temps. Molts vénen de països nòrdics i, tot i estar acostumats al fred i la pluja, estan satisfets de poder visitar Barcelona amb temperatures agradables i sol. La cultura és un altre dels punts forts de la la ciutat, i els turistes destaquen la possibilitat de veure de primera mà les obres del mestre del modernisme, Antoni Gaudí. Barcelona també és, sens dubte, una ciutat de compres i són molts els qui aprofiten la visita per comprar roba i complements, a més de records.\n— Catedral de Barcelona — compres — Nadal\nJornada d’activitat intensa a l’aeroport


El Pteropus alecto, conegut popularment com a “guineu negra voladora”, és un rat-penat de grans dimensions de l'ordre Chiroptea i família Pteropodidae\nTé el cos i el cap negre, amb un collar vermellós darrera el coll i un anell marró als ulls. Té les cames molt peludes fins al genoll, però per sota no té pèl. L'avantbraç sol medir de 153 a 191 mm i el pes mitjà és de 667 grams.\nAquest animal es troba principalment a les latituds tropicals i subtropicals australianes, de 0 a 29º sud. El seu hàbitat són principalment les selves, els boscos d'eucaliptus, els boscos de bambú i la sabana, tot i que se n'han trobat en coves també. Durant les estacions fredes viuen majoritàriament en boscos de bambú, i ben pocs habiten a les selves. En canvi, durant les estacions estiuenques i les humides, la majoria viuen a les selves.\nSón animals vivípars, dels qual es té molt poca informació relativa a la reproducció. Els pics de naixements estan correlacionats amb els períodes de màxima productivitat de plantes, així que varien amb el territori. Els intervals de reproducció són anuals i el nombre mig de descendència és d'1.2 rat-penats.\nLes femelles tarden de 14.8 a 17 mesos a fer-se adultes, mentre que els mascles en tarden de 16.3 a 18. Les femelles guanyen uns 2.56 grams de pes per dia i els seus avantbraços creixen uns 0.25mm per dia. Els mascles, en canvi, guanyen uns 2.28 grams de pes al dia i els seus avantbraços creixen uns 0,15mm al dia.\nNo se sap ben bé quant viuen, però es creu que les femelles han de viure uns 7 anys per poder mantenir una població estable. Una aproximació que s'ha realitzat és que viuen uns 4.5 anys en llibertat i uns 19.7 en captivitat.\nAproximadament un 30% de les femelles sobreviu a la maduresa, respecte un 37% de mascles. Però s'ha de tenir en compte que la taxa de supervivència depèn molt de quina hagi estat l'abundància de fruita aquell any.\nCom la majoria de rat-penats, són animals nocturns, que durant el dia descansen a un camp base. Els mascles són els que viatgen més durant aquelles hores (uns 6.8km respecte els 5.8km de les femelles), a excepció de les èpoques de cria, quan són les femelles les que viatgen més. Per buscar lloc per dormir es repeteix aquest últim patró, ja que les femelles viatgen una mitja de 10,9 km i els mascles un 6,2km. Ambdós viatgen més durant les estacions seques que les altres.\nAquests rat-penats s'alimenten bàsicament de fruites, pol·len i nèctar de 23 espècies de la selva (Carpentaria acuminata, Terminalia microcarpa, Diospyros littorea, Elaeocarpus arnhemicus, Ficus opposita, Ficus racemosa, Ficus scobina, Ficus virens, Eucalyptus miniata, Eucalyptus papuana, Eucalyptus polycarpa, Eucalyptus tetrodonta, Lophostemon grandiflorus, Lophostemon lactifluus, Melaleuca dealbata, Melaleuca viridiflora, Syzygium nervosum, Passiflora foetida, Grevillea pteridifolia, Nauclea orientalis, Timonius timon, Cupaniopsis anacardioides, and Gmelina schlechteri), però depèn molt de l 'estació de l'any i de la productivitat de les plantes.\nPaper a l'ecosistema\nEl Pteropus alecto juga un paper clau en connectar regions aïllades de la selva, transportant llavors i pol·len entre els camps bases. és un pol·linitzador molt important de dues espècies d'eucaliptus del nord d'Austràlia i també un important pol·linitzador i dispersador de llavors de l'espècie Syzygium.\nLa seva importància econòmica per als humans és en part positiva, ja que suposa una font d'aliment, però també negativa, ja que la indústria hortícola perd uns 20 milions de dòlars a l'any.\nD’altra banda és important destacar que els ratpenats, entre els quals s'inclou el Pteropus alecto, són els únics mamífers voladors. Aquest fet fa que sigui un animal molt exposat a patògens diferents, pels quals ha esdevingut resistent i s'ha convertit en un reservori d'aquests. Per exemple, és portador del virus Lyssavirus, semblant a la ràbia. Per tal de poder fer fronts als múltiples patògens s’han seleccionat positivament vies d’oxidació fosforilativa (OXPHOS). Ara bé, com a contrapartida això suposa un augment d’espècies reactives d’oxigen (ROS), que poden produir dany al DNA. Aquest últim fet, ha estat relacionat amb la selecció de gens implicats en la supervivència relacionada amb aquest dany genètic, com serien MDM2 o p53. Sabem que les selenoproteïnes també tenen un paper important en la protecció de les espècies oxidatives, de manera que esperem que Pteropus alecto presenti un bon selenoproteoma.\nEl seleni és un element traça de nombre atòmic 34, àmpliament distribuït a l'escorça terrestre. Malgrat que els seus nivells són molt baixos a l'organisme, juga un paper destacat entre els diferents metalls perquè és l'únic que requereix d'un sistema genèticament codificat per a la seva incorporació en les proteïnes.\nLes selenoproteïnes són aquelles proteïnes que contenen seleni. Aquest seleni es troba a un aminoàcid anomenat selenocisteïna, que es coneix com el 21è aminoàcid. La selenocisteïna s’abreuja com a Sec i té la mateixa estructura que la cisteïna però enlloc de tenir un àtom de sofre té un àtom de seleni.\nLes propietats químiques d’aquests dos aminoàcids també s’assemblen, però les selenocisteïnes tenen un pKa menor (5,3) i són més més nucleofíliques, per tant, tendeixen a reaccionar més.\nA la cèl•lula no trobem reserves de selenocisteïnes lliures i durant el seu catabolisme de seguida s’allibera el seleni. D’una banda és important que no hi hagi selenocisteïnes lliures ja que si n’hi hagués podria incorporar-se enlloc de la cisteïna, augmentant la reactivitat de la proteïna. D’altra banda, la presència d’aquests aminoàcids podria promoure la creació d’espècies reactives d’oxigen.\nActualment es coneixen 25 selenoproteïnes humanes i també se'n coneixen d’altres organismes. La meitat de les selenoproteïnes de mamífers encara tenen una funció desconeguda. Respecte a les proteïnes amb funció coneguda, la meitat estan involucrades en la regulació redox. Altres han estat relacionades amb el càncer, l’envelliment, el sistema immunitari i la reproducció masculina.\nLa selenocisteïna està codificada pel triplet UGA, que en la majoria de casos és un codó stop, però en alguns casos codifica per Sec. S'han identificat els diferents components clau de la maquinària de traducció de les selenoproteïnes, però el mecanisme pel qual el ribosoma incorpora una selenocisteïna en determinats codons UGA encara no està clar. Tot i així, se sap que per tal que la maquinària transcripcional interpreti aquest codó d'aquesta manera, és necessària la presència de diversos elements:\nElements en cis\nEl mecanisme mitjançant el qual aquest codó s’interpreta de manera diferent està mediat per l’extrem 3’ UTR (final del mRNA), on hi trobem l’estructura tridimensional anomenada SECIs (Selenocystein Insercion Sequence).\nProteïnes necessàries per sintetitzar l'aminoàcid selenocisteïna\nA diferència de la resta d'aminoàcids, la selenocisteïna es sintetitza en el propi tRNA emprant una serina com a intermediari, anomenat Sec tRNA[Ser]Sec. El procés d'inicia amb la unió de la serina al Sec tRNA[Ser]Sec donant lloc al Seril-tRNA[Ser]Sec per part de la tRNA seril sintetasa. A continuació, la fosfoseril-tRNA[Ser]Sec quinasa (PTK) fosforila especifícament el complex i la selenofosfat sintetasa substitueix el fosfat per un donador de seleni anomenat monoseleniofosfat (H2Se-P), que ha estat generat per la selenofosfat sintetasa 2 (SPS2).\nProteïnes que participen en la incorporació de la Sec en les selenoproteïnes\nEl procés de biosíntesi de selenoproteïnes requereix la cooperació activa entre diversos factors. Aquests poden presentar diversos dominis funcionals: - NLS. Senyal de localització nuclear - NES. Senyal d'exportació nuclear - RBD. RNA-binding domain - CRD. Dimini ric en cisteïna En els darrers anys s'han descrit npus factors implicats en la síntesi de selenoproteïnes, així com noves interaccions moleculars entre aquests.\nSECIS binding protein 2 (SBP2). és una proteïna de 854 aminoàcids i forma part d’un complex multiproteic format per EFSec, SECp43, SPS1 i SLA que està implicat en la síntesi i incorporació de les selenocisteïnes. Presenta dominis de localització i exportació nuclears, un domini d’unió al RNA, un domini funcional dispensable per la unió als elements SECIS però necessari per incorporar la selenocisteïna i un domini d’interacció amb els ribosomes.\nFactor d’elongació específic de Sec (mSelB/eEFSec). Interacciona amb totes les isoformes del Sec tRNA[Ser]Sec i també amb SBP2. El seu paper en la incorporació sembla ser complex, ja que implica tant la via de biosíntesis com la d’incorporació de la selenocisteïna i sembla que interacciona amb la majoria de components proteics i RNA de la maquinària de síntesi.\nProteïna ribosomal L30. és una proteïna de 43 kDa i pertany a la família de les proteïnes ribosomals L7Ae. Té un domini d’unió a RNA i és un component essencial del ribosom. és un component de la maquinària de reconeixement de les UGA en les selenocisteïnes i s’uneix específicament als elements SECIS. Sembla que SBP2 i L30 no s’uneixen a la vegada en els elements SECIS, sinó que competeixen entre elles i es desplacen.\nSLA. és un antigen soluble que es sintetitza al fetge. S’associa amb la molècula de tRNA[Ser]Sec i s’ha vist que funciona en el procés final de la via de síntesi de selenocisteïna.\nSecp43. Té dos dominis d’unió a ribonuceloproteïnes i forma un complex amb SLA i SPS1 important per incorporar el Sec-tRNA[Ser]Sec a la selenoproteïna. També s’ha demostrat que té un paper en la formació i estabilització del complex EFSec–SBP2– Sec tRNA[Ser]Sec\nGràcies a la predicció de gens i als mètodes de reconstrucció filogenètica ha estat possible descriure el selenoproteoma ancestral de vertebrats i mamífers. Malgrat això, l'evolució del selenoproteoma de vertebrats resta parcialment desconeguda.\nD'entre tots els vertebrats s'han pogut identificar fins 45 subfamílies de selenoproteïnes, 28 de les quals en mamífers. Aquestes selenoproteïnes que avui dia coneixem són el resultat d’un procés evolutiu que ha tingut lloc entre els diferents llinatges, que pot comprendre tres esdeveniment diferents: la duplicació gènica (20 events), la pèrdua de gens (10 events) i la substitució de la selenocisteïna per cisteïna (12 events).\nL’evolució del selenoproteoma ancestral no ha estat igual en el diferents llinatges. De fet, cada selenoproteïna sembla haver evolucionat d’una manera particular, podent estar present en determinades espècies o en tot un grup taxonòmic i, en canvi, trobar-se absents en un grup filogenètic proper. Els organismes aquàtics generalment presenten un selenoproteoma més gran que els terrestres ja que els mamífers mostren una tendència evolutiva cap al desús d’aquestes proteïnes. D’aquesta manera alguns dels esdeveniments que permeten explicar aquesta divergència evolutiva serien la duplicació gènica, com en el cas dels osteïctis, o la conversió de selenoproteïna a homòleg de cisteïna, com en el cas d’alguns mamífers. Així doncs, no és estrany que el selenoproteoma més gran hagi estat trobat en el peix zebra i que el menor ho hagi estat en la granota i en alguns mamífers.\nActualment encara falta anotar moltes selenoproteïnes en la majoria de genomes. Aquesta tasca no és fàcil, ja que quasi tots els programes interpreten el codó UGA com un codó STOP i no contemplen l’existència de selenoproteïnes. Per aquest motiu, cal utilitzar programes específics per trobar-les. Aquests programes es basen en trobar proteïnes que tinguin un codó UGA dins d’un perfil d’exó i un element SECI a la regió 3’UTR. Alternativament, també es pot fer a partir de l’alineament de seqüències, ja que s’ha vist que les selenoproteïnes estan força conservades al llarg de l’evolució i trobem homòlegs en diferents espècies i classes filogenètiques. Aquesta segona aproximació és la que seguirem en el nostre estudi. Partirem de les selenoproteïnes humanes, ja que són les més ben anotades, però també contemplarem selenoproteïnes que es troben en espècies filogenètiques semblants, en aquest cas el Pteropus Vampyrus.\nA la taula que hi ha a continuació hi ha totes les selenoproteïnes que alinearem amb el genoma de Pteropus alecto:\nSelenoproteina de 15KDa (Sel15)\nÉs una proteïna del tipus de les tioredoxines i forma part del control de qualitat en resposta a proteïnes mal plegades del RE, la via UPDR(unfolded protein response). Està regulada per aquesta via i pels nivells dietètics de seleni.\nGlutatuió peroxidasa (GPx)\nGrup de proteïnes que s’encarreguen de protegir-nos de l’estrés oxidatiu. Hi ha vàries isoformes, actuen a llocs diferents.\nIodotironina deionidasa (ID)\nS’encarreguen de regular el nivell d’activació de les hormones tiroidees.\nReductasa sulfòxid metionina A (MsrA)\nReverteix l’oxidació de les metionines, protegint-nos de dany oxidatiu, ja que redueix la sulfòxid metionina a metionina.\nQuinasa fosfoseril-tRNA (PSTK)\nSelenoproteïna H (SelH)\nSembla que està relacionada amb la protecció de radicals lliures. Es troba al nucli.\nSelenoproteïna I (SelI)\nNo té funció coneguda\nSelenoproteïna K (SelK)\nEs troba al RE de cèl·lules cardíaques, on es creu que té una funció antioxidant.\nProtegeix de l’estrès oxidatiu\nLa seva funció no està clara. Està molt activa en teixits fetals, en la miogènesi i la trobem vinculada en la correcta funcionalitat dels músculs (té dominis d’interacció amb el calci).\nGlicoproteïna extracel·lular amb un domini d'interacció amb la heparina que es troba a les cèl·lules endotelials. Té una funció antioxidant i està implicada en el transport de seleni en diferents òrgans i teixits\nS'encarrega de reduir residus oxidats de metionina a les proteïnes\nRegula la producció de citoquines i juga un paper essencial en la resposta inflamatòria\nFunció desconeguda. Està localitzada a l'aparell de Golgi i al Reticle endoplasmàtic. La seva deficiència altera l'adhesió cel·lular i millora la expressió de gens oxidoreductors. Es sospita que estigui implicada, doncs, en processos d'organització i ancoratge cel·lular.\nEs creu que actua com a antioxidant, resposta a estrès; està relacionada amb la immunitat i és un target específic pel metilmercuri (degut al poder tioreductor de la selenoproteïna).\nS’encarrega de reduïr la tioredoxina utilitzant NADPH com a agent reductor. Media el pas final de la transferència d’electrons per la reducció de nucleòsids difosfat\nQUÈ ESPEREM TROBAR?\nD’entre les 28 subfamílies de selenoproteïnes identificades en els vertebrats ancestrals, n'hi ha 21 que es troben en tots els vertebrats i que esperaríem trobar a Pteroptus alecto: GPx1-4, TR1, TR3, DI1, DI2, DI3, SelH, SelI, SelK, SelM, SelN, SelO, SelP, MsrB1, SelS, SelT1, SelW1 i Sep15.


Ximo Puig apel·la a la coresponsabilitat i al sentit comú de la ciutadania per “preservar i gaudir” del territori de la Comunitat Valenciana | Notícies Dígitals\nXimo Puig apel·la a la coresponsabilitat i al sentit comú de la ciutadania per “preservar i gaudir” del territori de la Comunitat Valenciana\n13/04/2022 13/04/2022 territori, ximo puig\nEl president de la Generalitat, Ximo Puig ha apel·lat a la coresponsabilitat i al sentit comú de la ciutadania per avançar en el “gran objectiu” de preservar i alhora gaudir de la naturalesa, cosa que també incidirà en la “recuperació emocional” de els valencians i valencianes.\nAixí ho ha manifestat durant la seva intervenció a l’acte de presentació de la campanya contra incendis forestals ‘Stop al foc’ en què també ha participat la consellera de Justícia, Interior i Administració Pública, Gabriela Bravo, i la consellera d’Agricultura, Desenvolupament Rural , Emergència Climàtica i Transició Ecològica, Mireia Mollà.\nEn el transcurs de l’acte, el president ha destacat l’avenç experimentat a la Comunitat Valenciana “tant en equipament com en capacitat i professionalitat” en matèria de lluita contra incendis, així com la “major consciència col·lectiva” sobre la importància de preservar els espais naturals, la qual cosa ha contribuït que el trienni 2019-2021 hagi estat el període amb menor superfície cremada en els darrers 25 anys.\nTot i això, el cap del Consell ha subratllat la necessitat de “construir una aliança entre institucions” en la lluita contra els incendis i ha agraït l’esforç de les persones que “donen la cara” per la defensa del patrimoni natural de la Comunitat Valenciana, com a Forces i Cossos de Seguretat de l’Estat i la Unitat Militar d’Emergències, la Delegació de Govern, així com diputacions i ajuntaments.\nAlhora, ha apel·lat a la coresponsabilitat de la ciutadania, gràcies a la qual ha assegurat que la Comunitat Valenciana ha tingut menor incidència durant la pandèmia, i ha insistit a reclamar “sentit comú” per a “ser conscients del que no es pot realitzar en el territori i adoptar decisions que evitin desastres naturals”.\nIncrement a la dotació pressupostària\nPer la seva banda la consellera de Justícia, Gabriela Bravo, ha destacat que el 2021 els Bombers i Bomberes Forestals de la Generalitat van haver d’intervenir en 1.861 incidents i el telèfon 1·1·2 va rebre un total de 8.012 trucades relacionades amb incendis forestals i de vegetació i que, “gràcies a la promptitud i eficàcia amb què van ser ateses, no van tenir més conseqüències”.\nBravo ha insistit a demanar a la ciutadania la seva implicació en la “gran tasca col·lectiva de protegir les nostres muntanyes” perquè, segons ha assegurat, “la diferència entre un conat i un gran incendi pot estar en una simple trucada telefònica”. A més, ha reiterat que “de res servirà l’esforç i la preparació si la ciutadania no està implicada i compromesa en la tasca col·lectiva de preservar allò que, si es fa malbé no té remei i si es perd no té recanvi”, ha manifestat.\nFinalment, ha recordat que el valor del patrimoni natural valencià “és incalculable, però el cost de la seua protecció no ho és”. Per això ha assegurat que des de l’any 2016 el seu departament ha augmentat la dotació pressupostària per a l’extinció d’incendis en un 24% fins a assolir els 101 milions d’euros actuals.\nPer part seva, la consellera de Transició Ecològica, Mireia Mollà, ha avançat que el dispositiu d’aquest any compta amb 750 professionals dedicats a la prevenció i vigilància de l’espai forestal de la Comunitat Valenciana, que representa més d’un 55% del territori de la Comunitat Valenciana Comunitat. A més, ha destacat que el 45% del territori compta amb alguna figura de protecció, fet que suposa un 15% més del que demana la Unió Europea.\nPer a la consellera, “la prevenció d’incendis forestals és una feina que es desenvolupa 365 dies a l’any”, per la qual cosa ha destacat l’esforç del seu departament a “sumar capacitat i eines de bona gestió” com l’aprovació dels plans locals de Prevenció d’Incendis (PLPIF), que ja sumen 371, i pel que s’ha triplicat el pressupost, o l’actualització dels instruments de planificació dels Parcs Naturals.\nLa campanya #stopalfoc està impulsada per Presidència de la Generalitat i compta amb la col·laboració de la conselleria dAgricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, i la Conselleria de Justícia, Interior i Administració Pública.\nL’objectiu de la campanya és conscienciar els ciutadans de la importància de tenir actituds cíviques i mostrar de manera clara que els incendis forestals tenen conseqüències directes sobre les persones, béns i entorn natural, i que resulta necessari comprometre’s personalment i col·lectivament per evitar conductes de risc i prevenir incendis forestals.\nPer impulsar aquests plans, la conselleria destinarà durant el 2022 un total d’1,6 milions d’euros. A més, la setmana que ve es convocaran els ajuts per substituir l’ús del foc a mètode d’eliminació de restes agrícoles, i també s’ha previst destinar ajuts al voluntariat ambiental en prevenció d’incendis forestals.\nDescens del nombre d’incendis\nDurant el 2021 s’han produït 240 incendis forestals que han afectat 784 hectàrees, sent l’incendi de Soneja-Azuébar, a la província de Castelló, el de més superfície afectada, un total de 420 hectàrees forestals.\nL’any 2021 és, per tant, el tercer any consecutiu amb un nombre d’incendis forestals més baix des que hi ha estadística oficial, seguit del 2020 en què es van registrar 252 incendis i del 2019, quan el nombre d’incendis declarats va ser 273.\nAquestes dades contrasten amb els registres de principis dels anys 90, quan el nombre d’incendis anuals era superior a 750, i es deuen a les mesures adoptades en els darrers anys en matèria de prevenció i vigilància l’ús del foc.\n← Climent i Nomdedéu recapten les demandes de sectors econòmics de Benassal\nCastelló portarà al ple d’abril l’aprovació inicial del Pla d’Ordenació Detallada →


Sessió Contínua mostra les vides arrabasades de 'Matria' o 'Figurantes' - Castellonplaza\nSessió Contínua mostra les vides arrabasades de 'Matria' o 'Figurantes'\nCASTELLÓ. La segona cita de la 4ª temporada del cicle 'Sessió Contínua' se celebrarà el pròxim dijous 21, a les 20 hores, en el Menador espai cultural en la Plaça Hort dels Corders, amb entrada lliure. En aquesta ocasió la cita se centra en parlar de vides arrabassades. La realitzadora castellonenca Pilar Ramo, amb Ellas están aquí i Figurantes, explora les asimetries geogràfiques i de gènere inherents en totes les ciutats, posant el focus en les dones migrants temporals que solen exercir els treballs més precaris.\nLes obres combinen recerca, relat íntim i autoreferencialitat, i pertanyen a la videoinstal·lació que Ramo va desenvolupar en la seua residència artística a Berlín, a través de la Beca Hàbitat Artístic que anualment concedeix l'Ajuntament de Castelló.\nD'altra banda es projectarà el multipremiat curtmetratge del cineasta de Vigo, Álvaro Gago, Matria. El film és un retrat íntim d'un dia qualsevol en la vida de Ramona, empleada en una conservera de la costa gallega. La càmera es pega al seu cos i el seu rostre exhaustos, oferint a l’espectador la imatge d'una dona molt recognoscible en els temps que corren.


L'afer del 'vizconde de Cussó' (II): un desenllaç patriòtic - VilaWeb\nDesprés del viatge de Xammar a París, Joan Estelrich ja ha parlat amb Francesc Cambó i li ha donat tota la informació confidencial, 'amb fidelitat perfecta'. I Cambó actua amb determinació:\n«Amb la meva bomba a les seves mans Cambó no va perdre temps. Va establir contacte amb el senyor Domènec Sert, aleshores president del Foment de Treball Nacional, i amb tres ex-presidents d'aquesta entitat, els senyors Lluís A. Sedó, comte de Caralt i Josep Ferrer-Vidal. Hi havia encara un quart ex-president del Foment del Treball Nacional que, naturalment, no fou advertit: el mateix 'vizconde de Cussó'. Reunits un dia els quatre personatges representatius de la indústria catalana, responent a una convocatòria verbal de Francesc Cambó, van escoltar un capítol de novel·la d'espionatge que els va deixar, certament, esmaperduts, sobretot en veure que per a Cambó la realitat del fet denunciat no oferia cap mena de dubte. Amb caràcter estrictament confidencial Cambó va comunicar el meu nom als seus interlocutors i preguntat sobre el grau de confiança que jo li mereixia, la seva resposta, si les meves informacions són exactes, fou aquesta: 'Una confiança absoluta, sense cap mena de reserva.'»\nEls presidents de la patronal catalana van demanar a Xammar que, si us plau, anés a Barcelona per entrevistar-s'hi:\n«I així es va fer. Al despatx de Domènec Sert, una estança ombrívola i no gens gran de la Casa Sert Germans del carrer de Trafalgar, quatre senyors de la indústria catalana, tots ells persones d'una urbanitat exquisida, em van rebre dues tardes seguides del mes d'abril de 1926. Dues entrevistes curtes, una hora a tot estirar, dedicada la primera gairebé exclusivament a una exposició dels fets per part meva i la segona, a contestar les preguntes que em feren els 'quatre presidents', la curiositat natural dels quals mai no va prescindir de la discreció i la cortesia. El lloc on el 'vizconde de Cussó' es trobava amb els representants de la Confederació Industrial alemanya i les quantitats màximes i mínimes discutides foren les úniques precisions de detall que jo vaig poder donar. Els meus interlocutors les consideraren suficients i en la meva darrera entrevista amb Domènec Sert sobre aquest escandalós afer es va tractar exclusivament de quina havia d'ésser la meva remuneració. 'Tinc plens poders dels meus companys per a fer-li efectiva tot seguit la quantitat que vostè demani', em va dir el senyor Sert, i jo li vaig demanar tres mil pessetes, de les quals –li vaig explicar– la meitat eren per a despeses de viatge i l'altra meitat per a compensar-me, més o menys, de la pèrdua que per a mi representaven tres setmanes fora del meu lloc de treball.»\nLa petició de solament tres mil pessetes va deixar Sert una mica desconcertat. I va voler saber què havia mogut Eugeni Xammar a fer tot allò, si no eren els diners:\n«—Les informacions que vostè ens ha donat són d'una gran importància. Es tracta pels ex-presidents del Foment i per mi mateix, com vostè comprendrà, d'un afer tristíssim. Puc preguntar-li quins han estat els motius de la seva conducta?\n—Sóc català i catalanista. Assabentat per atzar, però amb certesa, d'una traïció als interessos de Catalunya he complert amb el meu deure tal com jo l'entenc.»\nLa manera de concloure el relat de l'afer Cussó és una mostra de l'estil Xammar:\n«Més tard Cambó em va dir un dia, a Berlín, que tots quatre [presidents de Foment] s'havien constituït en tribunal d'honor i havien censurat formalment la conducta del 'vizconde de Cussó'. I és cert que el 'vizconde' mai més no va tornar a ser res i que avui, després de mort, el seu nom, de tan oblidat, no figura ni a l'Enciclopèdia Espasa.»


Kenneth I d'Escòcia o Kenneth MacAlpin (gaèlic escocès Cináed mac Ailpín, 800-858) és considerat el primer rei d'Escòcia. Fou nomenat rei de Dalriada, i aprofità la seva condició de fill d'escot i picte per conquerir Fortriu i fer-se proclamar rei dels pictes, que havien vist el seu reialme destruït pels víkings el 844. Fundarà el nou regne d'Alba, nom gaèlic d'Escòcia, i en traslladarà el centre del regne a Dunkeld.\n(gd) Cináed mac Ailpín\n(en) Kenneth I\n8 febrer 858 (47/48 anys)\nIona Abbey (en)\n← Drest X – Donald I d'Escòcia →\nAlpín mac Echdach (en)\nVa establir la capital del regne a Forteviot (Perth), mentre que el centre religiós passava a ser Dunkeld. El gaèlic esdevindrà l'idioma oficial de manera que desallotjarà als dialectes pictes del Forth, i es mantindrà el sistema social de clans comunals. També fou el primer rei que es faria coronar sobre la famosa pedra del destí o Pedra de Scone, que segons la llegenda fou portada a Escòcia per Gathelus d'Egipte. Tot i que el regne tenia la finalitat de protegir-se dels noruecs, sovint va atacar els Lothians i Strathclyde per tal d'incorporar-los.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Kenneth_I_d%27Escòcia&oldid=26427475»\nDarrera modificació: 21 feb 2021 a les 17:11\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 feb 2021 a les 17:11.


L'EUCARISTIA, CIM I FONT DE LA VIDA CRISTIANA - Bisbat de Terrassa\nL'EUCARISTIA, CIM I FONT DE LA VIDA CRISTIANA\nL'EUCARISTIA, CIM I FONT DE LA VIDA CRISTIANA https://www.bisbatdeterrassa.org/ca/bisbe/cartes-dominicals/leucaristia-cim-i-font-de-la-vida-cristiana https://www.bisbatdeterrassa.org/@@site-logo/logo-bisbat-de-terrassa.png\nEl 4 de desembre de 1963 fou aprovada pel Concili Vaticà II la constitució Sacrosanctum Concilium, sobre la litúrgia. Fou la primera constitució aprovada i per tant el primer fruit conciliar, que tingué un acolliment immediat, visible i molt agraït del poble cristià. Quelcom semblant podem dir de la seva repercussió, que per als més joves és difícil d'imaginar. El bisbe que escriu aquestes ratlles era en aquells moments un escolà precoç que estava aprenent les respostes de la missa en llatí, llengua oficial de l'Església i la llengua en què se celebrava la missa. El meu aprenentatge es va veure interromput perquè a partir d'aleshores la celebració eucarística seria en llengua vernacla. Un altre canvi, dels més visibles, fou la celebració de l'eucaristia de cara al poble i no d'esquena.\nEl primer paràgraf del document fa una molt explícita declaració d'intencions. El Concili es proposa incrementar la vida cristiana dels fidels, adaptar les institucions, promoure la unitat dels cristians i enfortir els camins de la incorporació a l'Església. Per això desitja especialment propiciar la reforma litúrgica i el seu foment (cf. n. 1). Aquesta reforma i aquest foment de la litúrgia que té lloc en el Concili és la culminació del moviment litúrgic. Es tracta d'una llavor sembrada en el segle XIX amb la intenció i l'esperança d'acostar la litúrgia al poble, que va germinant durant el segle XX. El moviment litúrgic provoca la renovació de la litúrgia de l'Església i també va explicitant el lloc i la importància de la litúrgia en la vida de l'Església.\nM'agradaria recordar dos subratllats del document. El primer és el sentit i el caràcter central del Misteri Pasqual. El Concili situa la litúrgia en l'horitzó de l'obra de la salvació realitzada per Crist quan arriba la plenitud dels temps. Crist realitza la redempció principalment per mitjà del misteri pasqual, de la seva passió, de la seva resurrecció i de la seva gloriosa ascensió (cf. n. 5). Aquesta obra de salvació és continuada per l'Església i s'anuncia i es realitza per mitjà dels sagraments (n. 6). Crist està sempre present en la seva Església, sobretot en l'acció litúrgica. La litúrgia és l'exercici del sacerdoci de Jesucrist i les accions litúrgiques són l'acció sagrada per excel•lència, i són acció eficaç per excel•lència en ordre a la santificació dels fidels (cf. n. 5-7). La litúrgia "és el cim al qual tendeix l'acció de l'Església i, a la vegada, la font d'on brolla tota la seva força" (n. 10). "Per tant, la gràcia ens ve sobretot de l'Eucaristia com de la font i s'obté, amb la màxima eficàcia, aquella santificació dels homes en Crist i aquella glorificació de Déu on s'encaminen, com a fi, totes les altres activitats de l'Església" (n. 10).\nEn segon lloc, la recuperació d'una doctrina que està en la línia de la tradició més antiga i genuïna de l'Església: la comunitat cristiana o ecclesia com a subjecte integral de l'acció litúrgica. "Les accions litúrgiques no són accions privades, sinó celebracions de l'Església, que és sagrament d'unitat, o sigui el poble sant aplegat i estructurat sota el guiatge dels bisbes. Per això, pertanyen a tot el cos de l'Església, el manifesten i l'impliquen; però individualment els membres hi són interessats de maneres diverses, segons la diversitat dels ordes, de les funcions i de la participació efectiva" (SC 26).\nCommemorem els quaranta anys de la Sacrosanctum Concilium. Un aniversari que celebrem en un moment d'una major secularització i d'oblit del que és sagrat, i a la vegada en un moment que necessita espiritualitat i que, de forma conscient o inconscient, de forma directa o indirecta, està manifestant un desig de transcendència, una set de Déu. La litúrgia ens ofereix la resposta més profunda i eficaç per assolir la trobada amb Déu i amb els germans. Especialment en la celebració de l'Eucaristia. Que Déu ens ajudi a restar sempre atents al seu pas per la nostra vida.


II. Aspectes gràfics i tècnics del procés editorial | Manual d'estil\nEl capítol anterior ha fet atenció als aspectes relacionats directament amb les tasques que duen a terme les persones que es dediquen a la redacció de textos escrits, especialment de textos destinats a ser publicats.\nAquest segon capítol dóna una visió general, forçosament esquemàtica, d’altres aspectes més tècnics connectats amb la producció d’una obra. Uns quants coneixements bàsics sobre aquests aspectes col·laterals són necessaris, ja que en certa manera imposen unes condicions determinades al procés de redacció i correcció d’una publicació. D’altra banda, cal tenir en compte que les persones que fan aquestes tasques participen directament en la producció de l’obra i col·laboren estretament amb les que són les responsables de la redacció i la correcció.\nAixí doncs, farem un repàs general dels aspectes gràfics, tècnics i econòmics del procés d’elaboració i producció d’una publicació. Tenint en compte que, en principi, el llibre és la publicació que exigeix més fases o etapes, centrarem aquest estudi en la producció del llibre.\n2. Calibratge o càlcul de l’original\n3.1. Esbós i premaqueta\n3.2. Pàgines de prova\n3.3. Aspectes gràfics del projecte\n3.3.1. Dimensions de la pàgina\n3.3.4. Lletres inicials\n5.1. Composició manual\n5.2. Composició mecànica\n5.2.1. Composició en calent\n5.2.2. Composició en fred\n8.2. Parts interiors del llibre\n8.2.3. Finals 9. Autoedició\n10. Muntatge o imposició\n11.1. Sistema d’impressió en relleu: tipografia i flexografia\n11.2. Sistema d’impressió planogràfica: òfset i serigrafia\n11.3. Sistema d’impressió al buit: rotogravat\n11.4. Tipus de paper i de tinta\n12. Acabat i enquadernació\n12.1. Parts exteriors del llibre\n12.3. Enquadernació o relligadura\n12.3.1. Enquadernació en rústica\n12.3.2. Enquadernació mecànica\n12.3.3. Enquadernació en cartoné\n13. Aspectes econòmics i comercials\n14. Addenda de la tercera edició: nous sistemes d’edició i noves fonts d’informació\n14.1. El CTP\n14.2. La impressió digital\n14.4. El llibre electrònic\n14.5. La xarxa Internet\nII. Aspectes gràfics i tècnics\ndel procés editorial


Els olis d'oliva verge extra de les Terres de l'Ebre, els millors de les DOP de la demarcació\nUna imatge de l'entrega de premis.\nAjuntament de Reus i Diputació lliuren els Premis CDO\nActualitzada 17/12/2021 a les 19:12\nLa qualitat dels olis d'oliva verge extra de les denominacions d'origen protegides (DOP) de la demarcació s'ha vist recompensada, un any més, amb els Premis CDO que atorga el Centre de Desenvolupament de l'Oli, gestionat per l'Ajuntament de Reus i la Diputació de Tarragona. Enguany, les Terres de l'Ebre han estat les grans protagonistes dels guardons, que han anat a mans de les cooperatives Agrícola i Secció de Crèdit Sant Josep, de Bot (afruitat verd amarg); Agrícola del Camp de Santa Bàrbara SCCL (afruitat verd dolç), i Agrícola Catalana i Secció de Crèdit de Godall SCCL (afruitat madur). En aquestes mateixes categories, han obtingut un accèssit, respectivament, els olis d'Identitat Extra Virgin Olive Oil, d'Horta de Sant Joan; de Vallespí Vidal - La Gaeta, de Vilalba dels Arcs, i de la Cooperativa Agrícola i Secció de Crèdit Terra Alta, de la Pobla de Massaluca.\nEl lliurament dels premis, que enguany arriben a la 15a edició, ha inclòs un reconeixement a l'oli afruitat verd amarg de l'Escola Agrària de Gandesa, i un record per al qui va ser president de la DOP Baix Ebre - Montsià, Jaume Roé, que ens va deixar al febrer d'enguany. L'acte, en formats presencial i també telemàtic a través de Youtube, s'ha dut a terme aquest divendres al vespre al Palau Bofarull de la Diputació a Reus i ha estat presidit per la presidenta de la Diputació, Noemí Llauradó, i per l'alcalde de Reus, Carles Pellicer. Hi han assistit, a més, el diputat de Medi Ambient, Salut Pública i Territori de la Diputació, Josep Forasté i el regidor de Recursos Humans i Medi Ambient de l'Ajuntament de Reus, Daniel Rubio; els regidors reusencs Carles Prats, Montserrat Caelles i Teresa Pallarès; el director dels Serveis Territorials d'Acció Climàtica, Alimentació i Agenda Rural de la Generalitat a Tarragona, Àngel Xifré Arroyo; la cap del Panell de Tast Oficial d'Olis Verges d'Oliva de Catalunya, Àngels Calvo; el director d'aquest organisme, Xavier Vicens, i els presidents de les DOP Terra Alta, Josep Pere Colat; Baix Ebre-Montsià, Josep Lluís Cardona, i Siurana, Antoni Galceran.\nDurant l'acte, la presidenta de la Diputació ha destacat l'excel·lent qualitat dels olis que es produeixen a tota la demarcació, per bé que enguany els guardons es concentrin a les Terres de l'Ebre. Noemí Llauradó ha volgut deixar clar el compromís de la Diputació de Tarragona pel sector oleícola i per «un model de producció alimentària sostenible des dels punt de vista econòmic, ambiental i social». Així mateix, ha ressaltat el fet que les matriculacions a les escoles agràries catalanes hagin augmentat un 6,3% respecte al curs passat, i que d'aquest percentatge, el 25,5 % correspongui a dones: «Hem d'aconseguir que les dones siguem ben presents a tots els nivells, també a les gerències i a les DOP».\nPer la seva banda, l'alcalde de Reus, Carles Pellicer ha posat de manifest el treball conjunt i la unió d'esforços de les institucions i dels productors oleícoles i ha afirmat que «Reus és una ciutat compromesa amb els productes de la terra i els productors, que avui més que mai necessiten que tots sumem esforços per mirar cap endavant».\nEl Centre de Desenvolupament de l'oli (www.reus.cat/cdo), gestionat per les àrees de Medi Ambient de l'Ajuntament de Reus i la Diputació de Tarragona, treballa per al coneixement, promoció i revalorització de la cultura de l'olivera, mitjançant diferents iniciatives al llarg de l'any. Els Premis CDO n'és una de les més destacades. Consisteixen en la compra, per part del Centre de Desenvolupament de l'Oli, dels olis embotellats guanyadors, en ampolles de 250ml, per un import de 1.500 euros a cadascuna de les categories. D'aquesta manera, la Diputació de Tarragona i l'Ajuntament de Reus poden promocionar-los a través de diferents accions. Al mateix temps, les almàsseres guanyadores poden fer menció del premi a l'etiqueta dels envasos de l'oli d'oliva verge extra.\nAltres accions de suport vinculades als premis són la creació d'una capsa promocional amb les tres mostres guanyadores, que va acompanyada d'un pamflet explicatiu amb les característiques organolèptiques dels olis guanyadors i una breu explicació de la proposta de tast dels olis, que servirà per a fer tastos virtuals i/o presencials durant el 2022, a més de poder ser lliurats en actes que promouen el producte. Finalment, es realitzarà un vídeo promocional dels olis, les almàsseres, envasadores o comercialitzadores guanyadores per tal de fer-ne promoció.\nComenta el contingut : Els olis d'oliva verge extra de les Terres de l'Ebre, els millors de les DOP de la demarcació


Alaska – voltant per la Kenai Peninsula | Northern lights\n← Alaska – Seward i els Kenai Fiords\nAlaska – voltant per la Kenai Peninsula\nPosted on 14 Juliol 2013\tby mahimata\nL’última part del nostre viatge l’hem dedicat a la Kenai Peninsula, just al sud d’Anchorage. Vam començar a Seward, tal com vaig explicar a l’última entrada. Després del tour a la Aialik Bay, vam decidir seguir rumb cap a Homer, ja que a Seward ens estava fent molt mal temps. Volíem, si o si, fer el trekking al Hardening Icefield, però no hi volíem anar amb tot cobert de núvols i boira… Així que vam decidir deixar-ho per al final.\nA Homer vam decidir prendre’ns-ho amb calma. Ens vam dedicar més aviat a fer vida de poble… Una volta pel Ocean Sealife Visitor Centre, un centre de visitants molt interessant, amb exposicions explicatives sobre la vida marina de la zona, vídeos, xerrades, caminades guiades, de tot! Després, una excursió fins a la platja passant pel bosc humit. A la tarda, visita al molt educatiu Pratt Museum, amb exposicions fixes sobre la vida marina de la zona i sobre la cultura nativa. I, per a acabar el dia, passeig pel Homer Spit.\nEl camí de pujada per a tornar cap a Seward ens va brindar paisatges preciosos. La carretera, a l’estiu, està flanquejada de flors, els rius tenen un color blau intens degut al desglaç de les glaceres i, a més, des de la mateixa carretera es veuen els volcans Illimana i Redoubt. Així que, un cop més, ens ho vam agafar amb tranquil·litat, parant quan ens venia de gust gaudir del paisatge o fer alguna foto.\nUn cop a Seward, finalment, vam poder fer l’excursió fins als Harding Icelfields. Uns 1000 metres de desnivell en 13,2 km (anar i tornar), és sens dubte una caminada que val la pena. Es comença als peus de l’Exit Glacier, fins al qual es pot arribar en cotxe. Es va seguint el camí al costat de la glacera, pujant amunt, fins que s’enfila per la muntanya que va a parar als Harding Icefields. Allà, es té una vista panoràmica dels camps de gel origen de totes les glaceres mil·lenàries de la Kenai Peninsula. És realment una visió espectacular!\nAra ja ens trobem a Anchorage, des de fa un parell de dies, a on hem estat fent totes les gestions per a vendre el cotxe i tot el material de càmping que portàvem. Finalment, després d’11 setmanes i mitja, o 80 dies de viatge, demà agafem l’avió per tornar a Barcelona, d’on vam marxar ara fa un any. Com diuen ells… See you soon folks!\nAquesta entrada s'ha publicat en Alaska, EEUU, Països i etiquetada amb exit glacier, hardingIcefields, homer, kenai peninsula, pratt museum. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\nIntrodueix el teu email a la casella i fes clic per a subscriure't a aquest bloc i rebre notificacions de noves entrades per correu electrònic.\nAlaska – Seward i els Kenai Fiords\nAlaska – Valdez i el Columbia Glacier\nAlaska – Wrangell – St. Elias NP\nEmigrar al Canadà\nInfo útil Canadà\nSeguir com a turista després de la WHV\nTreballar a Calgary\nViatjar en cotxe per Canadà\nViatjar en furgoneta\nviatjar per alaska\nViure i treballar a Calgary\nBlog de viajes de Jordi Bosch y Susanna Rodríguez


Familiars d’assassinats per ETA reclamen justícia per a les víctimes dels GAL\nLa plataforma B-Egiaz, creada per reclamar la veritat sobre els GAL, ha aconseguit fins ara més de 4.000 suports en poc més d’un mes. La iniciativa, impulsada per Pili Zabala, germana de Joxi Zabala, segrestat i assassinat per aquest grup criminal el 1983, ha rebut el suport de personalitats de tots els àmbits, entre les quals hi ha diverses víctimes d’ETA.\nB–Egiaz va néixer després que la fiscalia de l’Audiència espanyola refusés d’investigar els crims dels GAL arran d’una denúncia de la mateixa Zabala, que aportava com a prova documents desclassificats de la CIA que atribuïen la creació del grup al govern socialista de Felipe González. Segons el ministeri públic, els crims no s’han d’investigar perquè ja han prescrit.\nAra mateix hi ha quinze víctimes d’ETA que donen suport a les reclamacions de B-Egaiz, entre les quals Consuelo Ordoñez —presidenta de COVITE i germana del regidor del PP Gregorio Ordoñez—; María Jauregi Lasa —filla de Juan Mari Jauregi, governador civil de Guipúscoa i militant del PSE—; o el periodista Gorka Landaburu.


Calonge prova màquines de jardineria que no fan soroll • Ràdio Capital de l'Empordà\nCalonge prova màquines de jardineria que no fan soroll\nL’Ajuntament de Calonge-Sant Antoni ha adquirit vuit màquines elèctriques que funcionen amb bateries autònomes i que no fan, pràcticament, cap tipus de soroll. És una mesura que han près després de constatar la remor que fan les màquines que s’utilitzen per arreglar les zones enjardinades.\nDe moment s’estan fent servir en període de proves, però a ple rendiment, per tal de comprovar el seu funcionament real. En total s’estan provant vuit màquines, entre les quals hi ha tallagespes, desbrossadores, motoserres, bufadors i tallaverders. D’aquí a un mes, aproximadament, el tècnics de l’àrea d’Obres i Serveis valoraran amb els encarregats de parcs i jardins el resultat de la maquinària.\nEl govern assegura que és una manera d’avançar en la convivència entre els veïns i les molèsties que poden causar els treballs de manteniment. Aquesta maquinària elèctrica és resultat d’un procés d’Investigació i Desenvolupament dels mateixos fabricants de les màquines de gasoil.\nArticle anteriorConsells per començar a córrer. Quin tipus de petjada tens?\nArticle següentEn només sis mesos, tants morts a la feina com en tot el 2016


«A la Fiscalia li costarà treure una sentència condemnatòria contra Jordi Pujol» - Empordà\n«A la Fiscalia li costarà treure una sentència condemnatòria contra Jordi Pujol»\nDuran creu que l'actuació de les "clavegueres de l'Estat" farà que s'anul·lin actuacions\nA.G. 27.12.2018 | 06:30\nJosep Antoni Duran i Lleida manté escàs contacte amb Jordi Pujol i Artur Mas, els expresidents catalans i exlíders de Convergència amb els quals va compartir la cúpula d'allò que els informatius d'abans anomenaven «minoria catalana».\nA Mas, diu, el va trucar la setmana de tensió del gener de 2016, quan Carles Puigdemont va accedir a la presidència. El va telefonar «per veure si ens podia concertar a Miquel Roca i a mi una entrevista amb Puigdemont, que mai es va produir, perquè volíem promoure un manifest».\n«A Pujol –afegeix– vaig anar a veure'l un dia al seu nou despatxet i hi he coincidit després en algun acte, però no l'he vist més». Es declara sorprès amb el gir de la història amb l'expresident. «El vaig veure molt tranquil. Ell creia que no, però el vaig advertir que això serà llarg ». Què passarà «Jo llegeixo, veig, escolto i no jutjo, però estic convençut que li costarà a la Fiscalia treure una sentència condemnatòria perquè hi ha hagut molta actuació de les clavegueres de l'Estat i això pot anul·lar actuacions».\nSobre Vox diu que ningú s'esquinça les vestidures per dir que Le Pen, aliada de Vox, és extrema dreta, així que... Però «defensar carregar-se les autonomies no és menys que defensar carregar-se la monarquia. No considerem inconstitucionals a Vox i no a Podem», adverteix.


El Joventut es presenta oficialment amb una victòria important al Joan Creus | Revista de Ripollet\nEl Joventut es presenta oficialment amb una victòria important al Joan Creus\nPosted on 2 novembre 2018 by Redacció in Esports // 0 Comments\nPrimer partit a casa del Club Joventut Handbol Ripollet i la cita es va convertir en una gran festa de presentació per a Ripollet.\nAmb motiu dels primers partits com a local del Juvenil i del Sènior el club va preparar tota una festa perquè Ripollet conegués al Joventut. El matí va començar amb el partit del Juvenil. El Torró d’Agramunt va ser un dur rival i la igualtat en la pista es va traslladar al marcador amb un empat. En finalitzar el primer partit es va dur a terme la presentació individual de tots els integrants dels tres equips. La fotografia dels equips i una arenga entre tots va ser el preàmbul pel partit del sènior.\nEls homes de José García rebien al líder de Quarta Catalana, el Martorell B, que arribava imbatut al duel però la ratxa acabaria al Joan Creus (35-25). Durant els primers cinc minuts els atacs dels visitants van topar amb el porter Josep Juárez. La bona feina en defensa sumat a les actuacions de Joshua Cortés i Daniel Jiménez en la primera línia va fer que el domini en la primera part fos total i l’equip marxés al descans amb sis gols d’avantatge. A la represa Els ripolletencs van titubejar i el filial del Martorell va retallar distancies. Però va ser només un miratge, cap al minut 40 els morats van tornar al guió del primer temps i van firmar un gran partit.\nFotografies de Víctor Huerta i Sandra Martínez, facilitades pel Club Handbol Joventut\nDebut amb ensopegada tant per l’Handbol Ripollet com pel Joventut\nEls equips d’Handbol mantenen vides paral·leles a les respectives lligues\nJ. Cortés: ‘La il·lusió ens ha fet superar les dificultats i formar un club amb una filosofia diferent’\nL’Handbol juga la millor primera part del curs però llença el duel a la segona (31-41)\nClub Handbol Joventut


Eines - Coggle Diagram Coggle\nEines - Coggle Diagram\nEines 1. Eines per mesurar, marcar i traçar Link Title\nPuntes de senyalar Serveix per comparar i transportar distàncies.\nCompas de puntes Serveix per comparar i transportar distàncies.\nEscaire: És utilitzat sigui per verificar angles diedres rectes, sigui per traçar angles rectes plans.\nRegle graduat d'acer Els regles serveixen per mesurar distàncies curtes i al ser d'acer és molt més resistent a trencar-se o ratllar-se.\nStackphold.cort David Stockman\nNivell Instrument de mesura utilitzat per a determinar l'horitzontalitat d’una línia o d’una superfície o de determinar la diferència d’altura entre dos punts.\nFlexòmetre Consisteix en una cinta flexible graduada i que es pot enrotllar, fent que el transport sigui més fàcil. També serveix per mesurar línies i superfícies corbes.\nGoniòmetre Aparell que serveix per mesurar angles. (a la dreta de la fotografia)\nAparell que serveix per mesurar angles. (a la dreta de la fotografia)\nEines de tall Link Title\nLa serra de marqueteria: És una eina que s'usa per a tallar o serrar, principalment fusta o contraxapat, encara que també s'usa per tallar làmines de metall o fins i tot motllures de guix no gaire gruixudes.\nLa serra d'arquet: S’utilitza per tallar trossos de material, tan tous com durs i metal·lics del qual es desprenen serradures. És una eina de tall amb un full d'acer trempat.\nLa serra de vogir: El material que es treballa és la fusta, metall i plàstic. S'utilitza per fer corbes o talls especials en fusta o materials similars.\nEl xerrac ( a la imatge també es pot veure la d'arquet i de marqueteria): Consisteix en una fulla d'acer rígida amb una vora dentada, i un mànec de fusta o de plàstic .\nLes alicates de pelar fils: Són adequades per arrencar l'aïllament del fil elèctric. Possibilitat d'ajustar-se a diferents mides.\nLes tisores d'electricista: L'utilitzen els electricistes i aquells que treballen amb electricitat perque, per on s'agafen les tisores es aillant .\nLes tisores de planxa: Serveix per tallar planxa metàl·lica i tires primes de plàstic. Abans de tallar, s'ha de marcar el camí de tall.\nEs tracta d'una fulla metàl·lica molt esmolada col·locada dins d'un mànec, normalment de plàstic. És molt útil per tallar paper, cartó o plàstic fi\nEines de percussió Link Title\nEl martell de bola: La seva superfície és arrodonida en un extrem de la maça, que és el que s'usa per conformar o reblar metall, i una superfície plana per colpejar en l'altre extrem.\nEl martell de pena: La pena és l’extrem d'un martell oposat a la maça, generalment molt rebaixat de gruix. La pena serveix bàsicament per fer entrar les xarneres, perns o panys en el seu encaix .\nLa maceta de niló: Aixafa o modifica el metall sense deixar marques.\nMaçeta de goma: S'utilitza per colpejar peces o materials delicats, que es poden trencar o en els quals no volwm que hi quedin marques. Si el cap és de s'anomena maça de niló\nMartell d'orelles: És un martell especialitzat per a clavar claus. Si un clau es torça o doblega, és fàcil arrencar-lo si fem palanca amb les dues "orelles" que té al cap\nEines per desbastar i polir Link Title Link Title\nLlimes: Per ajustar hi ha una menys que per debastar i és la per a metalls\nc: La raspa és una eina de fusteria usada per perfilar la fusta. és una borra d'acer semblant a la de la llima.\nPaper de vidre: S'utilitza sempre amb l'ajut d'un tac de fusta i serveix per rebaixar una mica i polir el tall a la fusta i treure'n les estelles. N'hi ha de malts tipus, segons la gruixuda dels grans\nPolidora: Polir a mà una gran superfície és una feina molt pesada i requereix molt de temps, normalment s'utilitza una màquina-eina anomenada polidora. Hi ha molts tipus de polidores, a la foto pots veure'n una de les més utilitzades, la polidora orbital\nEines de subjecció Link Title\nUnes alicates universals són una eina per al treball manual. Es compon de dues peces de metall, connectades d'una manera similar a les tisores, formant una mena de pinces s'utilitzen per manipular l'objecte per sostenir-lo com si fos una mordaça, doblegar-lo, tallar-lo o per pelar-lo en el cas de cables elèctrics. L'interior del cap és aplanada i té una textura superficial rugosa, antilliscant. El cap té un forat ovalat i un tallador de cable, sovint utilitzat per pelar cables elèctrics. El mànec sol estar cobert amb plàstic o un altre material aïllant amb una forma confortable a la mà\nSerjant: Eina que serveix per per aguantar un objecte, o per mantenir premudes dues peces l'una contra l'altra, per exemple, dues peces de fusta encolades fins que s'hagin enganxat.\nCargol de banc: Eina que serveix per a subjectar fermament peces o components als quals se'ls vol aplicar alguna operació mecànica com llimar o foradar.\nAlicates de boca plana: Eina que serveix per doblegar i forçar filferros, i per subjectar petites peces.\nEines de perforació Link Title\nLa barrina: És una eina manual que serveix per foradar fusta. Té forma de T, i consta de tres parts: mànec, tija i punta. La part per la qual se subjecta l'eina és el mànec, que sovint és de fusta. La part metàl·lica consta de la tija que és cilíndrica i que uneix el mànec a la punta que té forma d'hèlix. S’utilitza per encetar el cargolament dels cargols .\nEl trepant portàtil: És una màquina que s'utilitza per perforar materials diversos. Els forats es fan per un procés d'arrencament de material mitjançant unes eines anomenades broques.\nEl trepant de sobretaula: Està collat a una taula o superfície plana. Disposa d'una plataforma que serveix per donar un límit al forat que es fa. Disposa de l'opció de posar-hi diferents broques. :\nTrepant de bateria: És més còmode de fer servir que el trepant anteriror, ja que no té cable, sinó una bateria on emmagatzema l'energia que necessita per funcionar. Per contra, no és tan potent com el trepant portàtil de cable


Barna Centre, Notícies, Informe sobre Mesures per Protegir el Comerç Històric\nInforme sobre Mesures per Protegir el Comerç Històric\nTots recordem l’esforç que va fer la nostra Entitat per aconseguir que la moratòria de la LAU s’ampliés dels 5 anys inicialment proposat als 20 finalment aprovats. Tot i així, des de la inquietud que representa l’acabament d’aquesta moratòria que va començar a computar al 1994, tant per les conseqüències per als establiments comercials afectats en els que no ha estat possible la negociació com per l’impacte que pot tenir en la fesomia comercial del nostre territori la desaparició dels seus locals, des de la nostra entitat ja es va promoure la creació d’una Comissió específica amb participació de l’Ajuntament de Barcelona i els diversos grups polítics així com entitats representatives, que analitzés les vies de protecció i ajut que es podien atorgar als establiments emblemàtics afectats. Aquesta Comissió, finalment constituïda a l’octubre de 2011, va ser la que va encarregar l’Estudi de Identificació de Botigues Emblemàtiques del qual ja us vàrem informar.\nBarna Centre, com a membre d’aquesta Comissió i amb l’objectiu de trobar les vies adients per donar continuïtat a aquests establiments, valuosos arquitectònicament i per les activitats de llarga tradició que podrien desaparèixer, continua demanant a les autoritats la recerca de solucions equànims que mantinguin el paisatge comercial urbà amb la personalitat que els caracteritza i que sens dubte, és un fet diferencial amb valor d’atracció pel visitant.\nEl passat 4 de juliol va quedar aprovat en el Plenari del Districte de Ciutat Vella, l’aprovació d’un cens que identifiqui els locals comercials afectats i permeti comprovar l’abast general al nostre Districte. A tals efectes, us demanem que si és el vostre cas, ens ho feu saber.\nTambé, des de l’Associació de Comerços Emblemàtics s’ha elaborat un estudi en el que es proposen mesures jurídiques, administratives i beneficis fiscals per la continuïtat d’aquests establiments. Aquest estudi, que també pren com a referència com s’ha abordat el tema en d’altres països com Itàlia o França, serà analitzat en la propera reunió de la Comissió. Us mantindrem informats.


Rita Court Apartment Limassol Xipre - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAfores de Limassol, Limassol, Xipre - Excepcional ubicació - Veure al mapa\nSituat a Afores de Limassol, Rita Court Apartment és el lloc perfecte per gaudir de Limassol i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Rita Court Apartment asseguren una estada plaentera als seus clients. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de transport hotel/aeroport, habitació familiar.\nL'ambient de Rita Court Apartment es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, escriptori, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Piscina exterior, jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Rita Court Apartment és una selecció idònia per a la vostra estada a Limassol.


Signes que li agraden a través del llenguatge corporal - Aixafaments\nTrencamentsAssessorament En RelacióIdees De DatesCompatibilitatHabilitats Socials I EtiquetaReligiósVida SolteraAbúsRelacionsProblemes De Relació\nHome/Aixafaments/Signes que li agraden a través del llenguatge corporal\nSignes que li agraden a través del llenguatge corporal\nCom saber si a algú us agrada\nNormalment és difícil saber si algú t’agrada. La majoria de la gent no és prou directa com per sortir i dir què volen dir, de manera que cercar altres indicacions indirectes us pot ajudar. El llenguatge corporal sol dir tant, si no més, que les nostres expressions verbals, i una millor comprensió del llenguatge corporal us pot ajudar a esbrinar el que la gent pensa de vosaltres. Els consells següents us poden ajudar a esbrinar si algú us agrada o no.\nMoltes de les accions que s’enumeren en aquest article són neutres en matèria de gènere, però algunes d’elles semblarien sens dubte estranyes si provinguessin d’una dona. Les dones solen tenir maneres úniques de mostrar el seu interès romàntic o sexual als altres, i aquests senyals poden diferir de les indicacions que els homes solen proporcionar.\nRecordeu, fins i tot si algú us interessa, això no vol dir que estigui preparat per tenir una relació amb vosaltres. Si us agrada algú, proveu de fomentar les seves interaccions i de respondre en espècie. Si reaccioneu d’una manera neutral o indiferent, és probable que el vostre client potencial pensi que no us interessa. Si us agrada alguna cosa que algú fa, podeu animar accions similars amb un compliment. La comunicació és la clau per desenvolupar i mantenir relacions, i la majoria de la gent té el seu propi estil de comunicació.\nTingueu en compte que, a més d’expressions no verbals d’interès romàntic, moltes persones tenen un llenguatge amorós únic a les seves circumstàncies. Un llenguatge amorós és la manera que a la gent li agrada expressar i rebre afecte i amor. Aprendre sobre el vostre propi estil us pot ajudar a expressar millor les vostres necessitats i atraure una parella.\n25 signes que li agraden\nReflecteix els vostres moviments\nSomriu quan et mira\nL'atrapes mirant-te fixament\nPresta atenció a les vostres reaccions\nAlça les celles\nDiu el teu nom amb freqüència\nApareix als llocs que freqüenteu\nIntenta estar a prop teu\nEvita que altres nois us facin moviments\nEls seus peus apunten cap a tu\nT’ofereix la jaqueta quan tinguis fred\nIntenta agafar-se de la mà\nEt toca sempre que pot\nJuga a l’atzar amb els cabells\nEs recolza el cap a l’espatlla\nEs posa nerviós al teu voltant\nComença a arruinar-se els cabells\nActua amb més confiança\nIntenta cridar l'atenció\nEt parla sovint\nIntenta passar molt de temps amb vosaltres\nEt diu que t’agrada\nRiu quan tu rius. | Font\nFirma que un noi no us ha notat\nUn noi a qui t’agradi serà molt conscient de la teva presència i és possible que notis que es nota. Normalment mirarà cap a la vostra direcció, us somriurà i intentarà no mirar-lo. També es pot riure de les vostres bromes, parar molta atenció al que dieu i imitar conscient o inconscientment els vostres moviments.\n1. Reflecteix els vostres moviments\nUn dels aspectes clau que cal buscar és la sincronicitat. És un avantatge important quan els dos us fan gràcia o us interessen les mateixes coses. Quan beveu d’un got, ell beurà del seu. Si creus la cama, ell la creuarà. Si teniu les cames estirades, porteu roba similar, colors similars o teniu la mateixa postura, tots dos són bons signes que està notant coses sobre vosaltres.\n2. Somriu quan et mira\nPer descomptat, els homes poden somriure i actuar de manera amable en general, però si té un somriure addicional per a tu que no mostra a la resta de la gent, probablement estarà atret per tu.\n3. L'atrapes mirant-te fixament\nAquest és un senyal bastant evident que un noi està interessat. Un cop vaig decidir córrer a la pluja amb un dels meus amics perquè em sentia aclaparat en una festa. Això era una cosa totalment boja per fer i, quan passava per davant d’una finestra, definitivament vaig veure un parell d’ulls fascinat per l’entrenament del meu esperó del moment.\n4. Observa les teves reaccions\nSi us mira per veure si heu agafat alguna cosa estranya en un entorn grupal o si estudia la vostra resposta a les coses, vol estar a la mateixa longitud d’ona que vosaltres. Tant si creu en ESP com si no, voldrà estar a la mateixa pàgina que vosaltres.\n5. Alça les celles\nNo ho farà dramàticament, però aixecarà les celles el suficient per reconèixer que s’ha fixat en tu i que voldrà interactuar més.\n6. Diu el teu nom amb freqüència\nDir el vostre nom sovint (fins i tot quan no ho hagi de fer) és una indicació que vol que hi sigueu presents. Ja sigui en una conversa o quan està fora de casa, dir el teu nom li recorda a tu i serveix com a indicació evident que està pensant en tu.\nQuines pistes del llenguatge corporal solen revelar que algú us agrada?\nProximitat d’una altra persona a si mateix\nMoviments de mans o peus\nS’inclina cap a tu mentre parla. | Font\nSignes que intenta acostar-se a tu\nUn noi a qui t’agradi molt voldrà passar temps amb tu i estar el més a prop teu possible sense ser-ho massa evident. La forma més senzilla de saber si està interessat és jutjar la seva proximitat física amb vosaltres. Intenta aconseguir un seient al vostre costat a les quedades de grup? Apareix constantment en llocs on freqüenta? Tots són signes que li agrada.\n1. Apareix als llocs que freqüenteu\nSi apareix en llocs on solen passar l’estona, o bé intenta passar temps amb vosaltres o intenta familiaritzar-se amb els llocs que més us agraden. Aquest comportament demostra que vol estar a prop teu i que ha prestat atenció als llocs on t’ha vist freqüentar. És possible que vulgui topar-se amb vosaltres o que vulgui entendre per què certs llocs són tan especials per a vosaltres.\n2. Es queda a prop teu sempre que pot\nSi a un noi li interessa, es posarà a prop vostre. La proximitat us permetrà que tots dos parlin i puguin compartir una experiència més de prop.\n3. Evita activament que altres nois es connectin amb vosaltres\nTrobarà maneres de fer conèixer el seu interès per vosaltres als competidors potencials. També pot intentar dissuadir a altres nois perquè la vostra atenció només estigui en ell.\n4. Utilitza els seus peus per comunicar-se amb vosaltres\nSi està tocant els dits dels peus amb la música, pot gaudir d’una cançó en particular o pot estar intentant explotar una mica d’energia addicional per calmar-se. Això indica que està una mica emocionat. Si els peus apunten cap a tu, aquest és un altre indici del seu interès. El seu cos estarà posicionat cap a la cosa o persona que desitgi. Si els seus peus i el cos estan apuntats tot el temps, potser no li interessa.\n5. Intentarà impressionar-te\nPot actuar com si estigués especialment junt per intentar impressionar-te. Pot parlar subtilment dels seus èxits o habilitats per guanyar-se la seva admiració. També pot parlar de llocs on ha viatjat i coses que ha provat per despertar el vostre interès.\n6. Ofereix la seva jaqueta quan fa fred\nVoldrà sortir de cavaller quan sigui al teu voltant. Això vol dir que us obrirà les portes, us guiarà mentre camineu i us oferirà el seu abric si teniu fred. Us suggereixo conservar la jaqueta i retornar-la uns dies després, de manera que tindreu una bona raó per iniciar una interacció amb ell.\n7. Es posa més a prop teu\nQuan està assegut, és possible que us doni menys espai de l’habitual si està assegut al vostre costat. També pot inclinar-se en tu quan parles. D’aquesta manera, us pot escoltar millor i estar més a prop vostre. Pot tractar de semblar-te valent. De vegades, els nois saben que són intimidatoris, de manera que si intenten que semblin bonics intenten ser més accessibles per a vosaltres.\nS’acosta més a prop teu quan estàs assegut junt. | Font\nEl tacte és una indicació enorme del desig i un noi que t’agradi voldrà estar en contacte físic amb tu tant com pugui. A continuació, es mostren alguns grans signes d’interès romàntic o sexual relacionats amb el contacte físic i el tacte.\n1. Busca excuses per agafar-se de la mà\nTant si us ofereix una lectura de palma, com ajuda a baixar d’una escala o cinc cims, si intenta tocar-vos les mans d’alguna manera, és perquè vol agafar-vos de la mà.\n2. Busca oportunitats per tocar-vos de maneres no esgarrifoses\nVoldrà trencar la barrera física entre vosaltres i familiaritzar-vos amb els seus hàbits commovedors. Tingueu en compte que observarà el llenguatge corporal i les indicacions verbals per determinar si esteu còmode o no que us toquin. Voldrà ser proactiu a l’hora de formar una connexió, però també voldrà trobar-se com un cavaller. Pot apretar-se l’espatlla durant un moment emotiu o guiar-se per una multitud al costat de l’esquena. Si t’abraça per darrere, això és inusual, però probablement significa que està molt emocionat de veure’t i que ni tan sols pot esperar que et gires per mirar-li la cara. Si t’abraça a l’ós, et recull, et besa la mà, et fa un petó al front, balla amb tu o al teu costat o si envolta el braç al teu voltant mentre camina, definitivament t’agrada.\n3. Juga a l’atzar o et toca el cabell\nAls homes els agrada el cabell molt més del que es pensa, i és un gran senyal d’afecte si un home acarona els seus cabells de manera lúdica o suau. Com més temps li queden les mans al cap, més probable és que tingui alguna cosa per a tu.\n4. Deixa el cap a l’espatlla\nEvidentment, se sent prou còmode amb tu si recolza el cap sobre l’espatlla. Si posa el cap a la falda, vol dir que se sent molt còmode i segur amb tu.\n5. T’abraça sovint\nSi no pot deixar d’abraçar-se per cada petita acció, realment vol estar a prop teu.\nBusca excuses per tocar-te o agafar-te de la mà. | Font\nTots coneixem els sentiments ansiosos i aclaparadors que poden sorgir enamorats d'algú. Si un noi és una mica estrany i estrany al teu voltant, pot ser perquè li agrada i no sap com afrontar-ho. Si participa en alguna de les accions següents, pot ser que us agradi.\n1. Ajusta la seva zona d’entrecuix\nAixò hauria de ser fàcil d’entendre i interpretar.\n2. He Fidgets\nSi no pot mantenir-se quiet, probablement estigui molt emocionat i nerviós per passar temps amb vosaltres.\n3. Es fa els cabells quan es rodeja de tu\nQualsevol tipus de reacció al nuvi demostra que una persona vol tenir el millor aspecte, ja sigui per vanitat o perquè sou a l'habitació. Això és, en última instància, un senyal que vol quedar bé davant teu.\nLlenguatge corporal obert i segur\nSi a un noi li agrada molt, en lloc d’actuar nerviós, pot actuar amb molta confiança i alegria al seu voltant perquè simplement el fa sentir bé. Si utilitza un llenguatge corporal obert i sembla que realment es pot relaxar davant la vostra presència, aquest és un senyal que se sent còmode i lliure quan esteu a prop.\n1. Té una postura millor perquè li doneu un augment de confiança\nSi a un noi li agrada, probablement estarà al núvol nou sempre que estigui a prop. Si tots dos teniu una bona química i, òbviament, us sentiu atrets l'un per l'altre, pot ser que tingui més confiança quan estigueu junts. Es posarà dret i caminarà amb passos llargs i segurs. També pot bufar-se el pit o mostrar-se juganer per cridar l’atenció. La confiança és una qualitat atractiva i voldrà demostrar que posseeix un nivell saludable d’autoestima al voltant de la persona que li agrada.\n2. Estén les cames i el cos\nSi pot fer-se més destacat en un espai, és més probable que el ganeu. Essencialment, com més obert sigui el seu llenguatge corporal, millor. La seva obertura no només suggereix que es fa accessible, sinó que també suggereix que es troba còmode amb ell mateix i amb el seu entorn.\nSignes que no li agrada\nDe vegades, un noi pot no donar senyals clars sobre com se sent. T’interessa, però tímid? Li desagrada? Fins i tot sap que existeixes? Si no esteu segur de com se sent, però teniu por de preguntar-vos, busqueu aquests signes.\n1. No passarà temps amb vosaltres\nUn noi no perdrà temps ni energia connectant-se amb algú que no l’interessi. La seva energia es dirigirà cap a les coses i les persones que li importen.\n2. Se centrarà en altres persones\nSi no l’interessa, probablement passarà el seu temps amb amics o amb altres perspectives romàntiques.\n3. Estarà distanciat (emocionalment i físicament)\nSi algú t’agrada o t’interessa, estarà físicament a prop teu i intentarà establir una connexió emocional amb tu. Si no es veu enlloc i no teniu ni idea del que li passa, és segur suposar que no us agrada.\nAquests signes no són els únics indicis de desinterès. Aquest article mostra una gran quantitat de signes que mostren si un no us agrada o no.\nNo només llegeixi els signes.\nTot i que els signes us poden ajudar a determinar si algú us interessa o no, la millor manera de saber com se sent algú per vosaltres és preguntar-li directament.\nQuè significa quan un noi t’abraça primer?\nUna abraçada és una expressió física d’afecte. Una persona abraçarà algú perquè vulgui expressar físicament el seu afecte i familiaritat amb algú o perquè vulgui reconfortar i tranquil·litzar algú. Si un noi t’abraça i no estàs segur de què intenta transmetre amb les seves accions, pregunta’l per què t’ha abraçat.\nQuè significa quan un noi et toca molt?\nAlgunes persones en toquen d’altres per demostrar familiaritat o control. Altres fan servir el tacte per mostrar afecte i vincular-se. Penseu per què us toca una persona i si us agrada que us toquin. No tingueu por d’establir límits i feu saber a la gent si està bé que us toqui. Si estàs bé que et toquin, però no saps per què algú et toca, hauries de preguntar-los per què es comporten d’aquesta manera.\nCom podeu saber si algú no us agrada?\nUna persona que no us agradi o que no us interessi no passarà temps amb vosaltres, no us parlarà ni us farà cas. Si no esteu segur dels sentiments d’algú, només cal que ho pregunteu.\nEls nois són significatius per a les persones que els agraden?\nNo. Quan t’agrada algú, mai no hauries d’expressar els teus sentiments per ser maligne. La mesquinesa és perjudicial i no és saludable expressar l’amor de maneres que perjudiquen algú. Ser maligne només allunya la gent. Si a una persona li agrada de debò i vol connectar amb vostè, no posarà en perill la possibilitat de relacionar-se amb ella per ser malvat. No confongueu el comportament abusiu amb l’amor.\nPer què juga amb els meus cabells?\nPotser vol construir un niu i viure-hi? Totes les bromes a part, potser li agradaran o simplement els agraden els cabells.\nM’evitarà un noi si m’agrada?\nLa gent no sol evitar algú que li agrada, però encara passa. De vegades, una persona pot tenir sentiments d’atracció i afecte forts i positius per una altra persona, però pot resultar incòmode en agradar a algú. Pot ser aclaparador agradar a una persona. Tothom expressarà els seus sentiments a la seva manera i algunes persones responen a l'atracció retirant-se. Doneu a la gent el seu espai i entengueu que experimentaran i expressaran les seves emocions d’una manera única. Recordeu que agradar a algú no vol dir que vulgui començar a sortir o tenir una relació.\nEncara no estic segur.\nQuè signifiquen diferents formes de llenguatge corporal\nIntimitat Física / 2020\nJohn Gottman: quatre tipus de resolució de conflictes en el matrimoni\nHi ha alguna cosa com l’amor incondicional?\nCom la gent s’enamora i s’estima\nCites / 2020\n7 coses a tenir en compte abans de casar-se\nenfp carreres per evitar


Torró de carquinyolis – Els fogons de la Bordeta\n18 Desembre 2015 18 Desembre 2015\nPosted in: Postres, Rebosteria i brioixeria, Receptes | Tagged: Blanxart, carquinyolis, fet a mà, gastronòmics, gastroregal, gourmet, Nadal, paneres, productes, Quinyolis, recepta, Sra Catalana, Sra Dolça, Sra Panera, SraPanera, torró, torrons, videorecepta, videoreceta, xocolata\n2 pensaments sobre “Torró de carquinyolis”\n18 Desembre 2015 at 18:34\nM’encanta el vídeo, dinàmic i explicatiu! Tinc moltes ganes de tastar-lo, aquest diumenge serà el dia!\nJa podeu anar fent més vídeos com aquest perquè us queden de conya.\n19 Desembre 2015 at 23:46\nM’heu fet recordar que el primer torró que vaig publicar va ser per “La Recepta del 15”!\nAquest torró deu ser…exquisit! Jo en vaig fer un any de pastissets de Benifallet i…va triomfar!\nPetonets i…molt bones festes!


El blog de la Natàlia: Advent\nPublicat per Natàlia a 6:40\nLes tradicions són totes diferents segons dels països que es tracti, però segurament que els llocs en als que hi acostuma a fer més fred la força del Nadal és més potent. Aquí sembla que amb els anys el Nadal s'hagi fet una mica "descafeinat", i s'hagi convertit en puro consumisme. Només és la meva opinió. Tu podràs comparar perquè estaràs als dos llocs.\n27 de novembre de 2008, a les 8:34\nEstimada Amiga meva vigila amb totes aquestes conyes nadalenques o a la que et descuidis aquest "innocentets" i "lliberals" alemanys acabaran fen-te filla adoptiva numerària del Opus Dei.\nAixò es un dir en plan simpatic ja que tu ets prou intel.ligent per no deixar-te enlluernà per coses tan supèrflues com aquestes.\nTu com que t'has criat en una familia de ment oberte i vas néixer després de 1976 no estàs al corrent de totes aqueste collonades catòliques anomenades "tradicions".\nEn realitat son com "gabinets de doble full" creades per atordir a les ments dels distrets e intentar fer-se'ls seus, "al tanto que va de canto", a la Història més recent del nostra País et remeto.\nEl teu Para te'n pot fer 5 centims de tot això que tant ens va emboirà la ment a nosaltres de petits i que ara tan curiós i graciós resulta per els nostres fills.\nNo soc l'Au Fènix que ha ressorgit de las seves pròpies cendres, sinó el teu Amic Ateu Practicant i Apostata, reconegut oficialment per l'església catòlica, que de manera esporàdica i devant d'un tema tan provocador, per ell, ha volgut dir la seva.\nEt desitjo que siguis molt feliç aquestes festes i tots els dies de l'any, envoltada de tots els que t'estimes.\nUn Peto i una Abraçada molt forta.\n27 de novembre de 2008, a les 10:49\nNosaltres ja em comprat el calendari d'advent per al nebot del Juan, per la Maria i per a la meva mare (jeje) però que ningú li digui encara. A la Pça. Santa Anna ja estan posant les casetes. M'encanta el Nadal!\n27 de novembre de 2008, a les 16:31\nÉs curiós l`ho que arribes a aprendre d`un país, amb les seves tradicions . A Alemanya sembla que en tinguin o que les compleixin més que nosaltres, per ser més catòlics. A Espanya moltes llums, arbres, pesebres i els més catòlics van a la missa del gall, però la gent cada cop passa més de tot i això és una llàstima.\nAlemanya tot nevat, dona més vida a aquestas festes Nadalenques.\nNo facis massa cas del teu amic "ateu" Josep Mª, que com amí, tant ens encanta el Nadal.\n27 de novembre de 2008, a les 20:21


La gran festa de l’associacionisme es trasllada enguany a l’àmbit virtual | La Mercè 2021 | Ajuntament de Barcelona\nLa gran festa de l’associacionisme es trasllada enguany a l’àmbit virtual\nBarcelona, torna a la seva cita amb La Mercè, tot i que en aquesta edició, i a causa de les circumstàncies especials que vivim, ho farà de manera virtual.\nPotser enguany no serà possible, com era habitual, omplir la plaça de Catalunya d’activitats presencials, però l’Ajuntament de Barcelona i les entitats de la ciutat han treballat conjuntament per tal de trobar una alternativa que permetés celebrar la festa d’una manera segura.\nCom ja us imaginareu, l’oferta de la festa de l’Associa’t 2020 s’ha hagut de reduir i limitar i s’ha hagut de traslladar a l’àmbit virtual. Tot i això, les propostes en línia que us ofereixen continuen sent atractives i mantenen viu l’esperit de la celebració, una festa que visibilitza els valors i la tasca transformadora del moviment associatiu i comunitari de la ciutat.\nMentre durin les Festes de La Mercè, esteu convidats a visitar l’espai web associat.barcelona, des d’on podreu compartir un seguit d’accions associatives, de comunicació i de sensibilització. Apunteu:\nRàdio Associa’t: Des del 24 fins al 27 de setembre, les ràdios associatives demostraran, des de les ones, l’energia comunitària que posseeixen i emetran un seguit de programes especials de dues hores de durada.\nEspot audiovisual sobre el teixit associatiu: Sou conscients del valor de l’associacionisme i dels grans avantatges que té treballar en comú amb algú que té els nostres mateixos interessos? Us ho explica una peça audiovisual que es difondrà mitjançant les xarxes socials. El missatge que es farà arribar a tots els racons de la ciutat és clar: “Associar-te et canvia la vida!”\nOff Associa’t: Finalment, al web també es donarà visibilitat a totes les activitats que, coincidint amb les Festes de La Mercè, impulsin i gestionin les entitats i associacions mateixes de la ciutat.


Un d’ells s’ha dut a terme al centre de la ciutat de Girona, a la plaça Miquel Santaló. Al llarg de tot el matí, desenes de persones s’hi han apropat per aprendre a actuar adequadament per socórrer algú que ha patit una aturada cardíaca.\nProfessionals de Dipsalut, del Sistema d’Emergències Mèdiques i de la Facultat d’Infermeria de la Universitat de Girona hi han ensenyat la cadena de supervivència, que inclou les maniobres de reanimació cardiopulmonar i l’aplicació d’un desfibril·lador extern.\nS'ha demostrat que realitzar aquestes actuacions, fins que arribin els serveis sanitaris especialitzats, augmenta entre dues i tres vegades les probabilitats de supervivència de la víctima i disminueix el risc de seqüeles. Actualment, però, només una de cada cinc persones que pateixen una aturada extrahospitalària rep aquesta actuació. Per això és clau que la població estigui preparada per a aquestes situacions.\nAquesta activitat ha estat organitzada per Dipsalut en col·laboració amb el Sistema d’Emergències Mèdiques, la Universitat de Girona i l’Ajuntament de la ciutat.\nLes persones interessades a aprendre a actuar en cas d’aturada cardíaca, poden participar a les formacions que oferim de manera periòdica i gratuïta a diferents punts de la demarcació de Girona. Per obtenir-ne més informació, cliqueu aquí.


L'Ajuntament de Massamagrell aconsegueix, per tercer any consecutiu, finançament públic per al seu projecte de Govern Obert "Massamagrell Obert".\nEnguany, com a novetat molt gratificant per a l'equip impulsor del projecte Massamagrell Obert, cal destacar que el projecte de participació ciutadana presentat per l'Ajuntament de Massamagrell ha sigut el millor valorat de els presentats pels ajuntaments i entitats públiques de tota la Comunitat Valenciana. A més el projecte de transparència presentat pel consistori és el cinquè millor valorat de tot el territori autonòmic.\nEl finançament obtingut s'utilitzarà, en el cas de la modalitat de participació ciutadana, per al disseny i l'execució d'un procés participatiu per a definir i dissenyar la "Marca Ciutat" del nostre municipi. D'altra banda, la quantia que es destina per a la modalitat de transparència serà assignada a mantindre actualitzat el Portal de Transparència de l'ajuntament i a la formació del funcionariat en matèria de contractació pública, transparència i procediment administratiu comú.\nAmb aquesta resolució de la GVA es legitima, un any més, per un ens supramunicipal el gran projecte que l'Ajuntament de Massamagrell porta treballant des de fa 2 anys en pro de la participació ciutadana, la rendició de comptes i la transparència pública.\n"Estem molt agraïts a la Generalitat per valorar el nostre treball quant a la participació ciutadana com el millor de la Comunitat Valenciana. És un orgull haver obtingut la puntuació més alta en Participació Ciutadana i els cinquens en la subvenció de Transparència. Això ens anima a continuar esforçant-nos durant els pròxims mesos per a dur a terme els projectes tant de participació ciutadana com de transparència de la forma més professional possible i així oferir-li als veïns i veïnes de Massamagrell un Govern Obert", explica la regidora de Participació Ciutadana, Raquel Gómez.\n"Cada any tractem d'animar a la ciutadania perquè prenga partit en tantes decisions com siga possible, i aquest reconeixement per part de la GVA ens anima a continuar treballant per aquest camí. Emprarem les subvencions per a continuar amb el nostre projecte de construir un ajuntament de cristall", afig l'alcalde, Pep Galarza.