El “Pràcticum ODISSEU” es converteix en un referent per als joves universitaris que es volen establir al món rural — Associació d'Iniciatives Rurals de Catalunya\n/ El “Pràcticum ODISSEU” es converteix en un referent per als joves universitaris que es volen establir al món rural\nEl “Pràcticum ODISSEU” es converteix en un referent per als joves universitaris que es volen establir al món rural https://www.desenvolupamentrural.cat/actualitat/noticies/el-practicum-odisseu-es-converteix-en-un-referent-per-als-joves-universitaris-que-es-volen-establir-al-mon-rural https://www.desenvolupamentrural.cat/actualitat/noticies/el-practicum-odisseu-es-converteix-en-un-referent-per-als-joves-universitaris-que-es-volen-establir-al-mon-rural/@@download/image/asset.png\nAquest 2018 s’ha realitzat la tercera edició dels “Ajuts al Pràcticum ODISSEU”, centrats en incentivar i facilitar el retorn de joves al medi rural a partir de la realització de pràctiques universitàries en empreses situades en territoris rurals. Impulsats en el marc del projecte Leader “ODISSEU”, aquests ajuts s’han convertit ja en un projecte referent, tant pels joves que volen desenvolupar el seu projecte laboral en un entorn rural, com per les empreses del territori que cerquen professionals qualificats. Un èxit que es demostra amb el creixement, any rere any, del nombre de participants així com l’alta taxa d’inserció dels estudiants participants.\nDes del punt de vista de les empreses interessades pel projecte, aquest any es veu una evolució de la quantitat d’ofertes de pràctiques presentades: el 2016 se’n van presentar 24, el 2017 un total de 80 i aquest any 137. Fet que demostra l’interès en el Pràcticum per part del sector empresarial. De totes les ofertes publicades en campanya, 69 empreses van sol·licitar l’ajut, és a dir, van rebre candidats interessats que s’adaptaven al perfil que cercava l’empresa. Això representa un 50% del total d’ofertes en campanya, gairebé la mateixa representació que en les dues anteriors convocatòries. La resta d’ofertes corresponen a ofertes desertes (38) on no s’hi ha presentat cap estudiant o altres ofertes (30) que sí que han rebut candidats però no n’han trobat cap escaient o que han estat cancel·lades. Per part dels estudiants, aquest any se n’han presentat 160, dels qual el 51,8% han estat dones, realitzant unes 300 sol·licituds a les diferents ofertes.\nDe les 69 sol·licituds presentades se’n van aprovar 45 ajuts, esgotant la totalitat del pressupost disponible, i dels que dues empreses van presentar una renúncia. Tenint en compte que 24 empreses i estudiants no van obtenir l’aprovació, es planteja com a un dels pròxims reptes ampliar el finançament dels programa, per a poder cobrir el màxim d’ofertes possibles.\nSegons les valoracions de les empreses, el programa es valora positivament pel fet de poder contractar candidats amb formació superior i originals del territori, sovint un perfil que busca les oportunitats laborals a altres zones més urbanes, i també obtenir un ajut econòmic per acollir els estudiants. És destacable que per un 69% d’aquestes és la primera vegada que acullen estudiants en pràctiques i un 58% no s’haguessin inscrit sense el suport tècnic d’ODISSEU. Des del punt de vista dels estudiants també es valora molt positivament poder realitzar pràctiques en el seu territori d’origen.\nEn aquest programa el perfil professional que es demanda més per les empreses, i que es repeteixen en les tres convocatòries, són els vinculats a ADE, econòmiques i turisme, mentre que el perfil dels estudiants responen més als àmbits professionals de màrqueting i comunicació, agronomia i ciències forestals i història i humanitats. D’aquesta manera hi ha perfils, com els d’informàtica, no han aconseguit cobrir les ofertes demandades.\nPel que fa al resultat de l’objectiu principal de l’ODISSEU, el retorn de joves al món rural a partir de la inserció laboral, la resposta és molt positiva. En les anteriors edicions es va prorrogar la relació laboral a més d’un 20% dels estudiants participants. Dels estudiants de l’anualitat 2017, un any després n’hi ha 6 que continuen treballant a les empreses, un 14% dels participants dels quals 4 són dones i 2 homes. En l’edició d’enguany, 6 empreses han manifestat interès en incorporar als estudiants a la plantilla, 2 de les quals són dones i 4 homes.\nPodem dir doncs que aquest programa dóna respostes a necessitats del món rural. Tant les institucions impulsores del programa d’Ajuts al Pràcticum ODISSEU juntament amb els agents impulsors del programa ODISSEU, la Direcció General de Desenvolupament Rural del Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP), la Direcció General de Joventut del Departament d’Afers Socials i Famílies, la Secretaria d’Universitats i Recerca, els Grups Leader com el coordinador del projecte Consorci GAL Alt Urgell Cerdanya, l’Associació d’Iniciatives Rurals de Catalunya (ARCA), la Fundació Món Rural, i l’Agència de Gestió d’Ajuts Universitaris i de Recerca amb la col·laboració de les universitats catalanes ja estan treballant per a realitzar la quarta convocatòria durant el 2019.\nAviat, podreu consultar el resum executiu del projecte a la web www.odisseujove.cat


TV3 gravarà una sèrie a Lleida i Cervera - Teleponent\nInici Televisió TV3 gravarà una sèrie a Lleida i Cervera\nTV3 gravarà una sèrie a Lleida i Cervera\n“Vida Privada” de Josep Maria de Sagarra estarà dirigida pel Sílvia Munt i seran dos capítols de 85 minuts\nLa directora de la sèrie, Sílvia Munt, explicant el projecte a la Paeria\nEl director del CECAAC s’ha sumat a la recent reivindicació del cineasta Juan Antonio Bayona als Premis Goya sobre la cultura com a espai que permet expressar-se i explicar i ha valorat també l’aposta de Lleida, incidint en què la cultura en l’espai de la política permet avançar en projectse concrets. Ha fet referència en l’aposta que també es va fer d’ubicar la seu del CECAAC a Lleida, al Magical, i que aquests mesos de feina han donat fruits. Lapeira ha dit que es va crear el CECAAC amb dos objectius: generar coneixement i promoció del talent i del sector audiovisual català, i crear i consolidar un centre de producció audiovisual a les terres de Lleida. Ha explicat el projecte Impulsafilm, de coproducció de productes autovisuals, i “Vida Privada” n’és el primer que forma part. Ha repassat algunes adaptacions de Sagarra al cinema i al teatre i ha assegurat que la matèria primera de “Vida Privada” és excel·lent.\nOriol Sala-Patau ha apuntat l’aposta de TV3 pels productes de proximitat i ha reproduït la coneguda frase cinematogràfica dient que esperava que això sigui “l’inici d’una gran amistat”, esdevenint Lleida una pota importat per al futur de la indústria.\nDes de Catalunya Film Comission, Carlota Guerrero, ha insistit en l’argument de fomentar i difondre l’activitat audiovisual arreu del territori.\nSinopsi: Entre el final de la Dictadura de Primo de Rivera i la Segona República es produeix la decadència total dels Lloberola, una família aristòcrata barcelonesa, completament arruïnada per la incapacitat del seu patriarca per adaptar-se als nous temps. El seu primogènit, Frederic, no aconseguirà mantenir el seu estatus, víctima d’aquesta mateixa debilitat heretada, però el seu fill menor, Guillem, lluitarà per tornar a la cúspide costi el que costi i sense cap mena d’escrúpols. La néta del Marqués de Lloberola, Maria Lluïsa, desafiarà l’ordre establert, convertint-se en la primera dona treballadora de la seva estirp.\nL’acte de presentació de la producció televisiva “Vida Privada”, que s’ha fet al Saló del Retaule de la Paeria, ha comptat amb la presència del vicerector de Planificació, Innovació i Empresa la Universitat de Lleida, Ferran Badia, així com de les tinents d’alcalde Montse Mínguez i Montse Parra i dels regidors Ángeles Ribes, Paco Cerdà i Dolors López.\nArticle anteriorAdéu definitiu al Musicland de Mollerussa\nArticle següentA Lleida és a on hi ha hagut menys sinistres mortals de tot Catalunya


19a edició del Fòrum Industrial a la Politècnica\nLloc: Escola Politècnica Superior (UdG) - Edifici P2\nEl dimecres 25 d'abril tindrà lloc la 19a edició del Fòrum Industrial a l'Escola Politècnica Superior.\nEl Fòrum Industrial és una fira d'ocupació, organitzada per l'Associació d'Estudiants d'Industrials, en la que cada vegada s'hi afegeixen més estudiants de diversos Graus de la UdG.\nEl Fòrum fa coincidir en un mateix espai a empreses, grups de recerca, estudiants universitaris i associacions, facilitant l'establiment de relacions laborals i professionals entre elles. Aquesta activitat s'ha convertit en un punt de trobada de referència de les empreses gironines del sector tecnològic.\nDurant tot el dia es podran visitar els estands ubicats en els passadissos de l'edifici Politècnica II. Paral·lelament s’organitzaran ponències i activitats per potenciar i facilitar les connexions i la transmissió de coneixements.\nTrobareu més informació a la pàgina web de la jornada.


Les condicions de treball - Espai Jove\nLes condicions de treballstaycreative2021-02-04T09:12:58+01:00\nTot el que necessites saber per llançar-te a una apassionant l’aventura\nSi vols crear el teu propi negoci, és important tenir clars alguns factors molt importants com poden ser: la definició de l’activitat a desenvolupar, la planificació global i a llarg termini o la valoració de riscos, entre altres.\nEl dret sindical\nEn què consisteix el contracte laboral i qui pot ser contractat\nEl contracte laboral és un acord entre l’empresari i el treballador mitjançant el qual el treballador es compromet voluntàriament a prestar els seus serveis a l’empresa, baix la seva direcció, a canvi d’un salari. Poden ser contractades les persones majors de 18 anys.\nSi tens 16 o 17 anys pots treballar amb el consentiment del teu pare, mare o representant legal, i també si estàs legalment emancipat (independitzat).\n– No pots fer treballs nocturns ni hores extraordinàries.\n– No pots treballar en activitats declarades pel Govern com a insalubres, penoses, nocives o perilloses per la seva salut o formació professional i humana.\n– La teva jornada diària no pot superar les 8 hores.\n– Si la teva jornada és superior a 4 hores i mitja, tens dret a un descans mínim de 30 minuts.\n– La durada del descans setmanal ha de ser com a mínim de 2 dies ininterromputs.\nEls treballadors estrangers poden ser contractats si tenen un permís de treball. Si ets estranger i vols treballar a l’Estat espanyol consulta la Guia Laboral del Ministerio de Empleo y Seguridad Social pel que fa a l’accés de les persones estrangeres al treball.\nForma, contingut i tipus de contractes laborals\nEl contracte laboral ha de respectar les lleis – entre les quals es troba l’Estatut dels treballadors (ET), norma bàsica- i el conveni col·lectiu aplicable, si n’hi ha. El contracte no pot contradir mai el conveni ni les lleis, però sí millorar-los i aplicar condicions més beneficioses.\nForma: el contracte es pot celebrar per escrit o de paraula (contracte verbal). Ha de constar per escrit si té una durada superior a 4 setmanes, i sempre que una de les parts ho exigeixi. Si s’incompleix, el contracte s’entén que s’ha celebrat a jornada completa i per temps indefinit, excepte que es demostri el contrari.\nEl contingut: en el document han de constar les dades de la relació laboral, sobretot les següents:\nEl tipus de contracte (temporal, indefinit, de formació, etc.).\nLes dades personals del treballador i de l’empresa\nTotes aquelles clàusules que les parts acordin mentre no siguin contràries a la llei, al conveni ni a l’ordre públic. Si són més beneficioses per al treballador que les fixades per llei, s’han de mantenir\nSignatura del treballador i el representant de l’empresa.\nLes parts poden acordar també un període de prova d’acord amb l’establert al conveni o, en el seu defecte, d’acord amb l’art. 14 de l’Estatut dels treballadors. El període de prova pot tenir com a màxim una durada de 6 mesos per als tècnics titulats i 2 per a la resta.\nEl període de prova ha de constar per escrit. Si no consta, es considera que no existeix i no pot ser exigible al treballador. Si no consta per escrit, no pots ser acomiadat argumentant que no l’has superat.\nSobre el període de prova has de saber que:\nDurant el període de prova tens els drets i deures propis del lloc de treball que ocupes, com si fossis de la plantilla.\nDurant aquest període tant tu com l’empresari podeu resoldre el contracte sense necessitat de justificar-ho ni de preavís, però sense dret a cap tipus d’indemnització.\nEl període de prova també compta a efectes d’antiguitat.\nSi estàs en situació de baixa per incapacitat temporal o maternitat durant el període de prova, això no interromp el còmput del termini (excepte que s’hagi acordat expressament).\nNomés es pot establir per treballadors que fan, per primera vegada a l’empresa, les funcions per les quals han estat contractats.\nLes clàusules addicionals al contracte laboral no poden establir, en perjudici del treballador, condicions manco favorables o contràries a la llei o als convenis col·lectius, i el treballador tampoc pot renunciar vàlidament als seus drets.\nS’han d’entendre com a nul·les i sense efecte les clàusules i pactes individuals que discriminin per raó d’edat o discapacitat.\nNo signis mai un contracte en blanc.\nLlegeix el text del contracte amb deteniment abans de signar-lo, i si tens cap dubte, informa’t primer.\nUna còpia del contracte signat per l’empresa.\nUna còpia de l’alta a la Seguretat Social.\nUna còpia de la nòmina\nSi les condicions de treball reals són diferents a les establertes al contracte, consulta als teus representants a l’empresa, els sindicats. En cas de que vulnerin els teus drets pots anar al TAMIB i després a la via judicial.\nAl nostre ordenament existeixen diversos tipus de contractes de feina: indefinit, de pràctiques, de formació, temporal… Cadascun té les seves característiques i genera uns drets i unes obligacions distintes (durada, dret a indemnització quan finalitza el contracte, etc.).\nPots consultar els diferents tipus de contractes al portal web del Ministerio de Empleo y Seguridad Social.\nEL CONVENI COL.LECTIU\nUn contracte col·lectiu de treball, també anomenat conveni col·lectiu de treballadors o convenció col·lectiva de tots els treballs, és un tipus peculiar d’acord del qual es deriva el contracte celebrat entre els treballadors i els empresaris d’una empresa o un sector laboral. Aquest acord pot regular tots els aspectes de la relació laboral com salaris, jornada, descansos, vacances, condicions de treball, representació sindical, etc. Les condicions que estableix aquest tipus de contracte són les condicions mínimes en què s’han de celebrar les relacions laborals en el seu àmbit d’aplicació, de manera que el contracte que subscrigui cada treballador pot millorar-les, però no empitjorar-les.\nLa negociació col·lectiva permet que les parts negociïn el seu contingut, ja sigui entre els propis empresaris i els seus treballadors -reunits en un comitè d’empresa-, o entre associacions d’aquests, com sindicats i centrals sindicals, gremis, patronals i associacions professionals, etc. Si aquesta negociació falla, els diversos grups de pressió que donen suport a les parts -que poden ser els mateixos participants o d’altres com partits polítics o altres associacions- poden recórrer a altres mesures amb què forçar l’acord, com vagues, manifestacions o aturades patronals .\nAquest tipus de contracte de treball s’aplica a tots els treballadors d’un determinat àmbit, com pot ser una empresa, un sector o un lloc geogràfic, encara que no tots ells -o el sindicat a què estiguin afiliats- hagin participat directament en la negociació col·lectiva o no estiguin afiliats als sindicats signants, tot i que pot dependre de la legislació de cada país. Per això, en alguns ordenaments els convenis col·lectius s’assemblen en el seu tractament a normes jurídiques d’aplicació general, com lleis o altres ordenaments.\nA més, un conveni no pot contravenir la constitució, les lleis ni els reglaments que imperen en un lloc, pel que no poden acordar disposicions que violin aquestes normes jurídiques, com la jornada màxima o el salari mínim. Per això, com a font del Dret, el conveni està supeditat a l’ordenament jurídic.\nEls acords assolits mitjançant aquests convenis es converteixen en vinculants per a la/les empresa/ses pertanyents al seu àmbit d’eficàcia i a cap relació laboral individual es podrà anar en contra de la normativa que recullen. Així, a un treballador d’una empresa hotelera balear (vinculada per tant al conveni col·lectiu del sector de l’hostaleria a les Illes Balears) no li poden imposar unes condicions de treball (salari, permisos, vacances, etc.) per davall dels mínims que indiqui aquell conveni.\nHi ha convenis col·lectius que afecten a una única empresa i altres que regulen tot un sector (per exemple construcció). Els treballadors tenen dret a ser informats sobre el contingut del Conveni que s’aplica a la seva empresa.\nAquí teniu un cercador de convenis col·lectius\nEl salari està integrat per totes les percepcions econòmiques, en doblers o en espècie, dels treballadors per compte aliena, que retribueixen tant el treball efectiu com els períodes de descans computables com de treball (diumenges i festius, vacances, permisos retribuïts, etc.)\nGeneralment, l’estructura del salari és constituïda pel salari base + diversos complements que poden estar vinculats al lloc de feina, a les condicions del treballador, al treball realitzat, als resultats de l’empresa, etc.\nA part de les pagues extraordinàries (és obligatori l’abonament anual de, com a mínim, 2 pagues extraordinàries amb una quantia de 30 dies de salari cadascuna, una en ocasió de les festes de Nadal i l’altra en el mes que fixi el conveni col·lectiu o, si s’acorda així, prorratejades mensualment), la resta de complements salarials es pacten individualment o en el conveni i en fixar-los s’ha de respectar el principi d’igualtat i no discriminació. Els complements més comuns són: l’antiguitat; els plusos per transport, treball perillós, nocturn, per torns, etc.; la manutenció; l’allotjament; la participació en beneficis, etc.\nEl salari s’estableix lliurement entre l’empresari i el treballador però no pot ser inferior al pactat en el conveni col·lectiu o, si no n’hi ha, al salari mínim interprofessional, d’acord amb el temps treballat.\nRespecte a l’abonament del salari, aquest s’ha de realitzar puntualment, en el lloc i la data convinguts o segons els usos i costums.\nPer documentar el salari s’ha d’entregar un rebut individual que justifiqui que s’ha pagat: la nòmina. El treballador el firma i es queda amb una còpia (es aconsellable conservar les nòmines durant un període mínim de 5 anys).\nEl nombre màxim d’hores extraordinàries a l’any que pot fer un treballador és de 80, llevat de les necessàries per a reparar danys extraordinaris o urgents i en els supòsits de risc de pèrdua de primeres matèries, que el treballador està obligat a realitzar.\nExcepte en els casos de força major citats, la prestació d’hores extraordinàries és voluntària i s’abona econòmicament (la quantia no pot ser inferior al valor de l’hora ordinària) o bé es compensen per temps equivalents de descans retribuït.\nLa legislació laboral reconeix als treballadors per compte aliena el dret a gaudir d’un període de vacances anuals retribuïdes, amb càrrec a l’empresari.\nEl calendari de les vacances es fixa per acord entre els treballadors i l’empresari i s’ha de concretar com a mínim dos mesos abans de l’inici previst d’aquestes.\nNo es permet que un treballador renunciï a les seves vacances, ni que se substitueixin per compensació econòmica, llevat que l’extinció del contracte de treball faci impossible gaudir-les. En els contractes eventuals de durada inferior a 3 mesos, si el període d’activitat del treballador no coincideix amb el període habitual de gaudiment de vacances a l’empresa el treballador ha de rebre, amb el salari, la part proporcional corresponent a les vacances.\nDavant la concurrència de determinades circumstàncies la legislació laboral recull el dret dels treballadors a absentar-se de la feina, després d’avís, amb la justificació corresponent i sense que suposi la reducció del seu salari.\nAquestes situacions es regulen amb caràcter de mínims i es poden ampliar mitjançant el conveni col·lectiu. Vegem quines són les circumstàncies previstes i els dies de permís que corresponen:\nPer realització d’exàmens prenatals i tècniques de preparació del part: el temps indispensable.\nPer lactància d’un fill menor de 9 mesos: 1 hora d’absència de la feina (divisible en dues fraccions de mitja hora).\nTambé hi ha permisos per compliment d’un deure públic (assistència a judici, vot o participació en taules electorals, etc.), representació sindical i recerca de feina davant una propera extinció contractual.\nLes llicències per estudis es concedeixen (sense dret a salari, llevat que es reculli a pacte individual o conveni col·lectiu) per acudir a exàmens oficials u homologats. En tot cas s’exigeix preavís i justificació suficients\nEl nostre sistema de protecció de la Seguretat Social dóna cobertura a determinades situacions en què el menyscabament de la salut o la integritat física o psíquica del treballador li impedeixen desenvolupar d’una manera adequada la seva feina.\nAquestes situacions es poden haver originat “en” o a causa” de la feina (accidents de treball i malaltia professional) o sense influència d’aquesta (malaltia comuna, accident no laboral, maternitat, etc.)\nQuan es produeix alguna d’aquestes contingències el treballador té dret a rebre tota una mena de prestacions com: assistència sanitària, prestacions farmacèutiques, subsidi per incapacitat temporal, subsidi per incapacitat permanent, indemnització per lesions, etc.\nEn general, per gaudir d’aquestes prestacions, s’exigeix estar donat d’alta a la Seguretat Social i presentar l’informe de baixa elaborat per un facultatiu. En alguns casos s’ha de tenir cobert un determinat període de cotització (p.e. 180 dies en els supòsits de maternitat i incapacitat temporal per malaltia comuna).\nPer incapacitat temporal (es té en compte l’origen de la incapacitat):\nMalaltia professional o accident de treball: el 75% de la base reguladora des de l’endemà de la baixa.\nPer maternitat: el 100% de la base reguladora durant 16 setmanes (almenys 6 setmanes han de ser posteriors al part).\nLa constitució, les funcions i el règim d’actuació dels subjectes col·lectius de treballadors i els empresaris. Els subjectes col·lectius són:\nEls conflictes col·lectius de treball entre sindicats i empresaris, les mesures de conflicte i els procediments de composició o solució de conflictes.\nEl dret de la negociació col·lectiva encaminada a l’autorregulació (autonomia col·lectiva) de les seves condicions de treball.\nUn sindicat és una organització de treballadors assalariats per representar i defensar els seus interessos econòmics i socials enfront dels de l’empresari o de qualsevol altre subjecte privat o públic.\nUGT . Unió Generals dels Treballadors\nSTEI . Sindicat de Treballadores i Treballadors-Intersindical de les Illes Balears\nCGT . Confederació General dels Treballadors\nCSIF. Central Sindical Independiente y de Funcionarios\nSón els factors físics, socials i administratius que afecten l’ambient en què una persona que treballa exerceix la seva activitat professional.\nParlarem de les qüestions més importants:\nEL CONTRACTE DE FEINA\nSALARIS, VACANCES, PERMISOS I BAIXES LABORALS\nDRET DE SINDICACIÓ I SINDICATS


La Generalitat obre la convocatòria ordinària d'ajuts al pagament del lloguer per al 2018\n18-05-2018 | 16:00\nS'hi poden acollir totes les persones titulars d'un contracte d'arrendament i que compleixin els requisits establerts sobre el preu del lloguer i els ingressos de la renda familiar\nEl Govern, a través de l’Agència de l’Habitatge de Catalunya del Departament de Governació Administracions Públiques i Habitatge, ha obert la convocatòria ordinària d’ajuts al pagament del lloguer per aquest 2018. Les sol·licituds es poden presentar fins al 29 de juny i s’hi poden acollir totes les persones titulars d’un contracte d’arrendament i que compleixin els requisits establerts sobre el preu del lloguer objecte de subvenció i els ingressos de la renda familiar. L’import d’aquest ajut correspon al 40% del preu del lloguer mensual i pot arribar a un màxim de 200 euros mensuals, o sigui 2.400 euros anuals.\nPel que fa als requisits sobre el preu del lloguer, el límit mensual per als habitatges de la demarcació de Barcelona no pot superar els 600 euros; a Girona els 500, a Tarragona 450 euros, a Lleida 400 i a les Terres de l’Ebre el topall és l’import de 350 euros mensuals.\nEl requisit d’ingressos de la unitat de convivència ve marcat per l’Indicador de Renda de Suficiència de Catalunya (IRSC) i s’estableix en funció de les persones que viuen en el mateix domicili. Així, el límit màxim d’ingressos és de 1,41 vegades l’IRSC en el cas d’una persona adulta, i s’hi afegeix 0,46 vegades l’IRSC per cada persona addicional.\nPer a aquesta convocatòria, es preveu un pressupost inicial de 20 milions d’euros, ampliables. L’any 2017, la Generalitat va atorgar més de 112 milions d’euros en ajuts ordinaris al lloguer, que van arribar a prop de 60.000 famílies d’arreu del territori. Els darrers tres anys, la Generalitat ha cobert el 100% de les sol·licituds presentades que complien amb els requisits.\n60.000 famílies ateses el 2017 amb ajuts ordinaris\nLa Generalitat de Catalunya atorga aquests ajuts amb l’objectiu d’evitar que les famílies que viuen de lloguer es trobin en risc d’exclusió social per falta d’ingressos i per dificultats per fer front a les despeses.\nA banda d’aquests ajuts, la Generalitat compta amb altres línies de prestacions urgents al lloguer per a persones en risc d’exclusió residencial i també amb ajuts per a sectors específics, com ara els usuaris del parc públic d’habitatge. En total, l’any 2017 es van destinar a ajuts al pagament del lloguer o la hipoteca 128 milions d’euros.\nA través del sistema de prestacions al lloguer, dels ajuts urgents, del servei Ofideute, dels habitatges gestionats mitjançant la mesa d’emergències i dels habitatges d’inclusió, la Generalitat va atendre més de 100.000 famílies.\nEl topall de l’import mensual del lloguer s’ha incrementat a la demarcació de Girona de 450 a 500 euros mensuals\nEnguany les famílies nombroses que paguin un lloguer de fins a 900 euros mensuals també podran sol·licitar l’ajut\nL’import màxim dels ajuts es manté en els 2.400 euros anuals


Ple 3 març | Sils, com més serem més riurem\nPle 3 març\nDijous a les 19.30, segon ple ordinari on el públic no tindrà dret a intervenir ni a fer preguntes als regidors i regidores, per decisió de l’alcalde de Sils. L’ordre del dia ha estat publicat en un lloc no gaire visible del web municipal, com si fos un tema clandestí (opinió del grup ICV-EUiA).\n« Processionària a Sils La gran nevada »\nData : 3 Març 2011\nCOSES DEL PLE (08:25:20) :\nMOCIÓ A FAVOR DE LA DACIÓ EN EL PAGAMENT DE LES HIPOTEQUES I\nL’ELIMINACIÓ DE LES CLÀUSULES DEL SÒL:\nQUÈ ÉS L’ASSESSORAMENT DE L’UDG I QUI EL PAGA:\nACTES I EXTRACTES DE PLENS ANTERIORS (08:57:06) :\nEXTRACTES ACORDS SESSIONS DE PLE\nCOM VA ANAR EL PLE? (08:11:54) :\nCom va anar el ple municipal del dijous 3 març 2011?. Feu-nos arribar les vostres impressions. De moment hem trobat aquesta, al bloc de Vallcanera:\nSi los ciudadanos y ciudadanas de Sils, hubieran asistido en estos últimos cuatro años a los Plenos Municipales, se hubieran dado cuenta de la total incompetencia de este Equipo de Gobierno Socialista de Sils.\nGracias a la abstención del Grupo Municipal de AMS y a los cuatro votos en contra del Equipo de Gobierno Socialista y Progresista de Sils, tumba la moción presentada por ICV-EUiA de Sils, para el día internacional de la mujer.\nY por último decir nuevamente que él Primer Teniente de Alcalde Joan Cot, este que tiene cuatro Concejalias a su cargo, en diez meses no se a reunido con nadie para tratar temas de sus Concejalias, esto quiere decir que este personaje, que cada mes cobra una mensualidad, por el cargo que tiene dentro del ayuntamiento, sigue comiendo presuntamente, de la sopa boba.\nMOCIONS ICV (13:19:24) :\nN II, ESTACIÓ DE SILS I ROTONDES DE MALLORQUINES I VALLCANERA\nCAP GRUP MUNICIPAL DONA RECOLÇAMENT A LA PROPOSTA\nICV-EUiA varem presentar el text adjunt com a moció d’urgència al ple d’ahir, 3 de març. Amb l’abstenció de CiU i AMS i el vot en contra de IdS-PM al caràcter d’urgència, la moció no va entrar al debat i no va prosperar.\nLa proposta la varem presentar en primer lloc demanant una reunió dels portaveus dels grups municipals el passat 24 de febrer, que no es va fer perquè l’alcalde es va negar a assistir.\nUna ocasió perduda per a treballar plegats per l’interès general del poble.\nMOCIÓ D’ URGÈNCIA – PLE 3 DE MARÇ 2011\nICV-EUiA proposa al ple el següents acords:\n1.- La N II. EL DIA 12 DE MARÇ TOTHOM AL TOURING A LES 11H.\nEns fem ressò de l’acord del Consell d’Alcaldes de la Selva, que denuncien la inseguretat i demanen la represa de les obres de la NII.\nAnunciem públicament el nostre suport al Consell d’Alcaldes, tant pel que fa a pressionar al Ministerio de Fomento de Madrid com a la preparació de l’esmorzar de protesta del proper 12 de març al Touring a les 11h. i demanem el mateix compromís a la resta de grups municipals de la Selva.\n2.- Diem que el que és bo per la Selva també ho és per Sils. A Sils també cal que reprenem la iniciativa per demanar solucions. Acordem tres actuacions per: l’estació de RENFE, la rotonda de Vallcanera i la rotonda de Mallorquines.\nEstació de Sils. L’alcalde de Sils deia fa pocs dies al diari de Girona que “Un dia de boira densa pot ser perillós perquè a l’estació de Sils per anar a l’aparcament o a l’altra andana cal creuar les vies”. Podem afegir que és un dels pocs passos de vies que queden a Catalunya. Que l’estació de Sils, la quarta de tot Espanya en nombre de passatgers de regionals, no pot patir aquesta inseguretat. Què hores d’ara l’estació no disposa de senyalització sonora ni lumínica per avisar quan ve un tren, i cal tenir en compte que hi ha trens que passen per l’estació a tota màquina, que no tenen parada a Sils.\nConsiderem imprescindible més seguretat ara ja, i que les obres de soterrament del pas de vianants comencin el més aviat possible, donant compliment als acords amb ADIF.\nRotonda de Vallcanera. L’actual Gi-555, ara ja és una via força ràpida i ho serà més amb les obres que hi ha previstes per donar-li més amplada a més de l’arcen. Està prevista la seva transformació en una via ràpida. Segons l’alcalde de Sils, ni ara ni desprès es contempla de fer una rotonda per garantir la seguretat i l’ordenació del trànsit per l’entrada i sortida de vehicles a Vallcanera. Si ara ja és perillós i més encara de nit per la manca d’il•luminació, no cal pensar gaire per adonar-se del que passarà desprès.\nConsiderem necessària la rotonda d’accés a Vallcanera per garantir un accés amb seguretat.\nRotonda de Mallorquines. Diu l’alcalde de Sils i està escrit al Quadern de Sils que tenim a tocar la rotonda de Mallorquines. Que si ara no es fa, insinua que serà per culpa del nou govern. No estem tant segurs. En tot cas considerm que cal apretar ara perquè aquesta possibilitat que s’apunta no s’esvaeixi, no se’ns escapi.\nVolem fer un recordatori de la nova escola de Sils, l’escola Els Estanys, és avui una realitat gràcies a la unitat, la fermesa i la mobilització del poble i dels seus representants, de tothom que hi va participar, amb una menció especial a tot el col•lectiu de l’escola Jacint Verdaguer.\n3.- El ple acorda una ronda d’entrevistes de representants de tots els grups municipals amb cadascuna de les administracions responsables implicades. A partir del resultat d’aquestes entrevistes, es valorarà la necessitat d’accions de protesta, seguint l’exemple iniciat pel Consell d’Alcaldes de la Selva.\nSils, 3 de març 2011.\nABSTENCIÓ MANZANO I DIA DE LA DONA (13:25:45) :\nal PLE del 3 de Març\nL’ABSTENCIÓ DE VICENS MANZANO REGIDOR D’AMS VA PERMETRE A L’ALCALDE MARTÍ NOGUÉ DE IDS-PM, EL VOT DE QUALITAT EN CONTRA DE LA MOCIÓ 8 DE MARÇ, DIA INTERNACIONAL DE LA DONA, PRESENTADA PER ICV-EUIA-EPM.\nVan votar en contra dels acords següents:\nPrimer.- Garantir el treball des dels diversos àmbits municipals per esborrar les desigualtats entre dones i homes, assegurant l’aplicació de polítiques de gènere en l’actuació municipal. Cal treballar, en aquest sentit, per:\n– Crear una Regidoria de Polítiques d’Igualtat de Gènere, o de serveis específics de polítiques d’igualtat de gènere, amb recursos econòmics suficients.\n– Realitzar plans transversals per fomentar l’equitat de gènere al municipi, garantint el compromís pressupostari de totes les regidories implicades en la seva execució.\n– Realitzar un Pla d’Igualtat Municipal i garantir la presència d’una Agent d’Igualtat municipal (propi o d’un altre ens local).\n– Dur a terme Plans d’Inclusió Social amb perspectiva de gènere, que garanteixin la lluita contra aquestes situacions de manera transversal.\n– Garantir que tots els mitjans de difusió de l’Ajuntament transmeten valors com la defensa de l’equitat i el reconeixement de les aportacions de les dones al poble.\n– Incloure clàusules especials en els concursos i contractes de l’Ajuntament per promoure l’equitat de gènere a les empreses contractants.\nSegon.- Instar al Govern de la Generalitat de Catalunya a que:\n– garanteixi, segons les necessitats existents, els recursos necessaris per fer front a les discriminacions i violències vers les dones.\n– recuperi el Programa de Seguretat contra la Violència Masclista suprimit per la Conselleria d’Interior.\n– mantingui l’extensió territorial dels SIADs i els CIEs, per garantir l’accés a aquest servei de totes les dones catalanes.\n– vetlli per què la perspectiva de gènere estigui incorporada en el Programes i Projectes derivats de la Llei de Barris, tal i com explicita la pròpia llei.\n– implementi arreu del territori Consells de Dones i fomenti l’associacionisme femení, com a eina de socialització.\nTercer.- Transmetre aquests acords als grups parlamentaris del Parlament de Catalunya, a l’Institut Català de les Dones, i a l’entitat “Dones d’Arreu”.\n1 abstenció :\nVicens Manzano, AMS\n4 en contra:\nMartí Nogué,Carles Taberner, Joan Cot i Andreu Redondo, IDS-PM\n4 a favor:\n2 de Francisco Anoro i Marga Roca,CiU\n2 de Albert Miralles i Cristina Simó,ICV-EUiA-EPM\n Servei d’informació i atenció a les dones.\n Centre d’intervenció especialitzada.\nOBRES (10:43:29) :\nEl ple no debat la moció d´ICV sobre les obres\nLa moció d’urgència que va presentar el grup d’ICV per aconseguir fer un front comú per desencallar les principals obres que afecten Sils no va ser votada per tots els grups i per tant, no es va debatre en el ple ordinari d’aquest mes. En concret, els grups de CiU i AMS es van abstenir i IdS que governa, va votar-hi en contra. Les obres que ICV volia abordar en el debat entre grups eren la N-II, la millora de l’estació de Sils, la construcció d’una rotonda a Vallcanera i una altra a les Mallorquines.\nMOCIÓ TV3 (08:59:54) :\nDel bloc d’AMS:\nMOCIÓ DE SUPORT A ACCIÓ CULTURAL DEL PAÍS VALENCIÀ I A\nL’ARRIBADA DE LES EMISSIONS DE TV3 AL PAÍS VALENCIÀ\nÉs per tots aquests motius que el grup municipal d’AMS proposa l’aprovació dels següents acords:\nManifestar el nostre rebuig a les pressions exercides per part del Govern valencià sobre Acció Cultural del País Valencià.\nExpressar el nostre convenciment que les emissions de TV3 al País Valencià són una mostra de normalitat en l’exercici de la llibertat d’expressió, la pluralitat informativa i la promoció de la llengua.\nRefermar el nostre suport a l’arribada d’un acord entre els governs de Catalunya i el País Valencià perquè tots els respectius canals de ràdio i televisió autonòmiques arribin als dos territoris amb normalitat, i demana al Govern de Catalunya que consideri una prioritat el tancament d’aquest acord el més aviat possible.\nFer arribar aquest acord al Ministeri d’Indústria, al Govern de Catalunya, al de la Generalitat Valenciana i a ACPV.\nAMS I POUM (09:01:13) :\nAMS demana en l’últim ple ordinari del dia 3 de Març de 2011, que l’alcalde si tè previst portar a ple l’aprovació provisional del POUM, presenti el mateix a tots els grups de la oposició amb suficient temps per a revisar-lo, i que les al.legacions presentades per el grup de AMS així com la resta de grups municipals, hagin estat preses en consideració, donat que en cas contrari, tindrà el vot en contra de AMS.\nHIPOTEQUES (09:04:34) :


L’equip d’atletisme del CN Olot participa en la IX Montserrat Skyrace - Club Natació Olot\nL’equip d’atletisme del CN Olot participa en la IX Montserrat Skyrace\nExcel·lent participació de la secció d’atletisme del Club Natació Olot a la novena edició de la Montserrat Skyrace disputada aquest primer diumenge de primavera dia 21 de març a Monistrol de Montserrat.\nLa competició és un gran referent en les curses de muntanya catalanes, en la qual els participants prenen part en un contorn singular acompanyat del bell entorn de les muntanyes de Montserrat. La prova presentava dues modalitats a escollir: Skyrace de 25 km i 1500 metres de desnivell, i l'Express de 13 km 700 metres de desnivell positiu.\nEls deu atletes del Club que s'han desplaçat fins al símbol de Catalunya, han pres part de la modalitat Express de la competició, destacant el segon lloc en categoria màster de Jordi Guitart. Enhorabona per aquesta merescuda posició i per tot l’esforç.\nResultats dels atletes del Club Natació Olot:\nExpress - Absoluta masculina 12 km\n10è (6è SEN)\n1 h 09 min 23 s\n11è (7è SEN)\n1 h 09 min 33 s\n12è (4t S23)\n1 h 09 min 49 s\n28è (8è S239\n1 h 16 min 09 s\n30è (6è SEN)\n1 h 16 min 25 s\n31è (2n MST45)\n36è (26è SEN)\n1 h 17 min 52 s\n56è (39è SEN)\n102è (14è S23)\n1 h 32 min 33 s\n110è (21è SEN)\n1 h 31 min 59 s


O alguns tenim una vida molt avorrida o n'hi ha que la tenen molt emocionant. Com aquest noi de 20 anys que té ja algunes històries impactants per explicar.\nDylan McWillians, que viu a Colorado (EUA), va ser atacat en una cama per un tauró el passat 19 d'abril quan feia bodyboard en una platja de Hawaii.\nEl xaval va ser atacat per un tauró tigre d'uns 2 metres i mig.\nDylan explica a 'Star Advertiser' que li va donar un cop de peu ràpida i va nedar uns 30 metres fins arribar a la platja. "Al principi em va entrar pànic. No sabia si havia perdut la cama o no", comenta.\nAquest jove, que va treballar com a instructor de supervivència, va ser atès a la mateixa sorra i després traslladat a un hospital, on va rebre set punts de sutura.\nTot va quedar en un ensurt, un més a la llista de Dylan.\nEn 2017 va ser atacat per un ós negre en un campament d'estiu a Colorado.\nMcWillians estava dormint quan l'animal va començar a mossegar-li el clatell i el va arrossegar diversos metres.\n"Crec que era al lloc equivocat a l'hora equivocada. L'ós em va deixar anar i em va trepitjar una mica. Vaig ser capaç de tornar a la botiga on estava el meu grup d'amics. Ells ho van espantar", comenta Dylan, que es va poder escapolir de l' ós a força de cops de puny.\n"Si pressiono a la part posterior del meu cap, encara em fa una mica"\nPerò això no queda aquí.\nAbans de l'atac d'un tauró i d'un ós, hi va haver un d'una serp.\nUns anys abans, quan feia una excursió a Utah, va ser mossegat per una serp de cascavell. Per sort no va ser res greu. Tot just li va inocular verí, de manera que Dylan només va estar malalt un parell de dies.\nSembla que aquest noi té tantes vides com un gat.\n• La batalla entre un pop i un tauró\n• Un tauró blanc de 2,7 metres salta dins d'un vaixell


Projecte educatiu de centre | ESC Jaume Balmes\nSom una escola pública de dues línies que impartim educació infantil i educació primària.\nEl nostre horari és de 9:00 a 13:00 i de 15:00 a 17:00 a primària i de 9:00 a 12:00 i de 15:00 a 16:30 a infantil.\nEntenem l’educació com un procés integral que té en compte molts aspectes: físics, intel·lectuals, emocionals, ètics, estètics i creatius.Ens esforcem per crear una escola on tothom hi tingui cabuda, on cada alumne hi pugui aprendre i tots hi siguem valorats.\nEstimulem en els alumnes els valors d’una societat democràtica: solidaritat, respecte a l’altre, actitud de diàleg i participació.\nIntegrem l’alumnat en la cultura pròpia de Catalunya. El català és la llengua vehicular utilitzada en totes les comunicacions i és la llengua bàsica de l’aprenentatge. S’introdueix l’aprenentatge de l’anglès a partir de P3.\nTreballem per al desenvolupament de les capacitats de l’alumne envers la formació d’una personalitat equilibrada, responsable, adaptada al mitjà que l’envolta i sensible a tota forma de cultura i expressió.\nL’escola participa en diverses activitats lúdiques i culturals del poble.\nApliquem noves tecnologies i estem oberts a innovacions pedagògiques per tal d’aconseguir l’èxit escolar de tots els alumnes.\nVetllem i valorem molt positivament la participació de pares i mares, mestres i alumnat en la vida de l’escola.\nNormes d'organització i funcionament (En construcció)


Þingvellir - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n1.1Fundació del Parlament\n1.2De la mancomunitat a la dominació estrangera\nNational park of Iceland (en) , vall, graben i cingle\n64° 15′ 29″ N, 21° 07′ 30″ O / 64.258055555556°N,21.125°O / 64.258055555556; -21.125Coord.: 64° 15′ 29″ N, 21° 07′ 30″ O / 64.258055555556°N,21.125°O / 64.258055555556; -21.125\n2004 (28a Sessió), Criteris PH: (iii) i (vi)\n1928 i 2004\nSeu del primer parlament d'Europa l'any 930.\nÞingvellir està situat a Bláskógabyggð al sud-oest d'Islàndia, prop de la península de Reykjanes i la zona volcànica Hengill, i a uns 45 km de la capital, Reykjavík, fou el lloc en què es va instal·lar la seu del primer Parlament d'Europa, l'Althing, l'any 930. El nom prové de l'islandès "Þing" (thing, parlament) i "vellir" (planes). Actualment és un parc nacional que només es pot visitar a l'estiu i l'any 2004 fou declarat Patrimoni de la Humanitat de la UNESCO. També hi ha la residència d'estiu del Primer Ministre d'Islàndia.\nEl Parlament o Alþingi es va establir a Þingvellir l'any 930 i van romandre allí fins al 1798. El Parc Nacional de Þingvellir va ser creat el 1930 per protegir les restes de la seu del Parlament i més tard va ser ampliat per protegir els fenòmens naturals en l'àrea circumdant. El Parc Nacional de Þingvellir va ser el primer parc nacional d'Islàndia i es va decretar el "santuari nacional protegit per a tots els islandesos, la propietat perpètua de la nació islandesa sota la preservació del Parlament que mai no pot ser venut o hipotecat".\nFundació del Parlament[modifica]\nRepresentació romàntica d'una reunió a Þingvellir.\nD'acord amb el Llibre de l'Assentament (Landnámabók), la colonització d'Islàndia va començar l'any 874, quan el cacic noruec Ingólfur Arnarson es va convertir en el primer colon noruec permanent a l'illa. En els segles següents, nòrdics i celtes varen instal·lar-se a Islàndia. Des del principi, es van formar assemblees de districte, però a mesura que la població va anar creixent hi havia una necessitat d'una assemblea general. Els descendents d'Ingólfur que van dominar la regió del sud-oest d'Islàndia s'havien convertit en la família més poderosa del país, i altres caps van sentir la necessitat d'una assemblea general per limitar el seu poder.\nA en Grimur Geitskor se li va assignar el paper d'aconseguir els suports i trobar un lloc adequat. Gairebé al mateix temps, el propietari de Bláskógar (el nom contemporani per a la regió Þingvellir) va ser declarat culpable d'assassinat i la seva terra va ser declarada pública i obligada a ser utilitzada per als procediments de muntatge, la construcció d'habitatges temporals, la utilització del bosc per a llenya i la pastura de cavalls. La regió Þingvellir va ser triada per aquesta raó així com per l'accessibilitat de les regions més poblades del nord, sud i oest. La distància més gran que un goði (cacic) havia de recórrer eren 17 dies de viatge des de la part més oriental del país, on muntanyes i rius glaceres eren grans obstacles.\nLa fundació del parlament islandès es diu que és la fundació de la nació d'Islàndia, i el primer tràmit parlamentari a l'estiu del 930 fou la base d'una herència cultural comuna i de la seva identitat nacional. Þingvellir tingué un paper central en la història del país, i la seva història corre gairebé paral·lela a la història de l'Estat Lliure d'Islàndia.\nDe la mancomunitat a la dominació estrangera[modifica]\nL'Alþingi (assemblea) a Þingvellir era la suprema autoritat legislativa i judicial d'Islàndia des de la seva creació l'any 930 fins a 1271. El Lögberg (Pedra de la Llei) va ser el punt central de la Alþingi i una plataforma natural per a la celebració dels discursos. El portaveu legislatiu, elegit per tres anys cada vegada, presidia la reunió i recitava la llei del país. Abans que la llei fos escrita, s'esperava que la recites de memòria al Lögberg al llarg de tres estius juntament amb els procediments complets de constitució de cada estiu. Inauguració i dissolució de l'assemblea tenia lloc al Lögberg, on les lleis del poder legislatiu eren anunciades,el calendari era confirmat, les accions judicials iniciades i altres anuncis que informaven a tota la nació. Qualsevol assistent a l'assemblea tenia dret a presentar el seu cas sobre qüestions importants.\nEl Consell Jurídic funcionava com un parlament i un Tribunal Suprem. Les lleis eren passades i aprovades allà, i resolucions fetes sobre les qüestions de dret. El Consell Jurídic nomenava els membres del Cinquè Tribunal (una mena de tribunal d'apel·lació), on designava el portaveu, i prenia part en l'elecció del bisbe. A diferència de la Alþingi, el Consell legislatiu era un cos tancat en el qual només certes persones gaudien de plens drets: caps que ocupaven el càrrec de "goði", els seus homes del Þing, i posteriorment també els bisbes. No obstant això, tothom a l'assemblea tenia dret a veure i escoltar el Consell de Dret treballant.\nL'Alþingi era l'autoritat judicial i legislativa durant la mancomunitat, fins a 1271. El poder executiu estava en mans dels cacics i en alguns casos individuals en cada moment. Això va resultar ser un sistema bastant adequat durant el temps que l'equilibri de poder es va mantenir, però els problemes varen sorgir quan va ser interromput. Les últimes dècades de la Mancomunitat es van caracteritzar pels enfrontaments entre les famílies cacics, que es va traduir en que Islàndia passava a formar part de la corona noruega. El poder executiu es va veure reforçat en virtut d'aquest nou ordre, mentre que l'autoritat legislativa i judicial va quedar en mans de la elþingi però va ser transferit gradualment als governants noruecs i danesos més tard fins que el Rei de Dinamarca es va convertir en un monarca absolut d'Islàndia el 1662.\nÞingvellir es va convertir en el centre de la cultura islandesa. Cada any, durant el període de la Mancomunitat, les persones acudien a Þingvellir de tot el país, de vegades per milers. Van construir habitatges amb parets de gespa i pedres, i de sostre temporal i hi romanien durant les dues setmanes de l'assemblea. Encara que l'assistència a l'assemblea van ser la veritable raó per anar-hi, la gent comuna es reunien a Þingvellir per a una àmplia varietat de raons. Comerciants, afiladors d'espases, i adobers venien els seus productes i serveis,hi participaven animadors, i productors d'ale elaboraven begudes per als convidats als actes. Les notícies es portaven des de llocs distants; se celebraven jocs i festes. Els joves es trobaven per realitzar els seus plans, així com les principals figures nacionals i experts en dret.Peons itinerants buscaven treball i vagabunds demanaven. Þingvellir va ser un lloc de trobada per a tothom a Islàndia, establint les bases per a la llengua i la literatura que han estat una part important de la vida de les persones fins al dia d'avui\nLa deriva continental entre Amèrica del Nord i Euràsia es pot veure clarament en les esquerdes o falles que travessen la regió, la més gran, Almannagjá, és un veritable canó. Això també fa que els terratrèmols siguin sovint mesurables a la zona.\nAlgunes de les divisions estan plenes d'aigua sorprenentment clara. El Nikulásargjá, és més conegut com a Peningagjá (lit. "fissura moneda"), ja que està plena de monedes a la part inferior. Després de fer-hi un pont el 1907 per a l'arribada del rei Frederic VIII de Dinamarca, els visitants van començar a llançar monedes a la fissura, una tradició basada en les llegendes europees.\nÞingvellir està situat a la riba nord del Þingvallavatn, el llac natural més gran d'Islàndia. El riu Oxara travessa el parc nacional i forma una cascada al Almannagjá, anomenada Öxaráfoss. A la riba nord del llac a la fissura de Silfra és un lloc de busseig i immersió molt popular. Al costat de la cascada de Gullfoss i els guèisers de Haukadalur, Þingvellir és part dels llocs més famosos d'Islàndia,anomenat com el Cercle Daurat.\nImmersió a la esquerda de Silfra\nEl Parc Nacional de Þingvellir és molt popular entre els turistes, i és un dels tres principals llocs d'interès dins del Cercle Daurat. Els visitants poden obtenir la interpretació de la història i la naturalesa de Þingvellir i poden trobar rutes de senderisme i zones d'acampada. El busseig també s'ha popularitzat molt al llac, on l'esquerda de Silfra mostra la deriva continental entre les plaques tectòniques i és prou àmplia perquè els bussejadors gaudeixin d'una visibilitat incomparable.\n↑ Centre, UNESCO World Heritage. «Þingvellir National Park» (en anglès). [Consulta: 16 desembre 2020].\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Þingvellir\nÞINGVELLIR, National Gallery of Iceland\nPhotos from www.icelandportfolio.com Arxivat 2020-11-04 a Wayback Machine.\nParc Nacional de Þingvellir · Surtsey\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Þingvellir&oldid=29712505»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 17 març 2022 a les 15:03.


Els cupaires denuncien els talls de llum de forma indiscriminada i indiquen que l'escola de Vila-roja ha hagut de sol·licitar un generador\nredacció 21.11.2018 | 16:07\nComptadors de llum al sector Est. DdG\nComptadors de llum al sector Est.\nLa CUP-Crida per Girona ha exigit una solució definitiva davant dels talls de llum que afecten els veïnes i les veïnes del el sector de Girona Est, especialment a l'entorn de Font de la Pólvora. Els cupaires denuncien que Endesa efectua talls de llum de forma indiscriminada, i que la situació està perjudicant múltiples famílies, i fins i tot serveis públics.\nEn aquest sentit, la formació ha denunciat la situació de l'Escola Vila-roja, que ha hagut de sol·licitar un generador perquè els talls afecten el sistema de calefacció i no poden garantir la temperatura adequada a les aules. Els cupaires també han alertat que aquestes interrupcions del servei estan provocant afectacions en electrodomèstics particulars, i que amb l'arribada de l'hivern la manca de subministrament continuat pot causar problemes importants a les famílies.\nDavant d'aquesta situació, la CUP-Crida per Girona ha lamentat la passibilitat del govern gironí en aquest afer, i ha exigit a l'equip de Marta Madrenas "que es posi al costat de les famílies enfront d'Endesa, per tal de garantir el subministrament al conjunt del sector amb urgència". "No pot ser que l'única resposta davant d'aquesta problemàtica sigui la criminalització del sector davant de l'existència d'algunes connexions il·legals", han declarat des de la formació.\nAl mateix temps, els cupaires han denunciat que "la deixadesa d'Endesa i l'incompliment reiterat de les seves obligacions de manteniment i subministrament" ha provocat un l'augment de problemes amb el subministrament elèctric arreu de la ciutat, que darrerament ha afectat zones com Sant Daniel o Germans Sàbat, entre d'altres. Respecte a aquest fet també han reclamat al govern una major implicació del govern convergent per garantir els drets de tota la ciutadania gironina als subministraments bàsics.


Diari de Solsona Diari de Solsona: C.F. SOLSONA - FUTBOL BASE ( CRÒNIQUES 21 MARÇ )\nC.F. SOLSONA - FUTBOL BASE ( CRÒNIQUES 21 MARÇ )\nC.E. BERGA, 7 - C.F. SOLSONA , 0\nMircea, Isidre, Bernat, Remí, Puig, Oriol, Andreu, Miki, Sarri, Marcel i Chennoufi. També: Marc, Adri i Liyak.\nAmb un sac de gols és com va sortir l’equip del municipal de Berga. El plantejament de tu a tu contra el 2n classificat de lliga va deixar palesa la gran superioritat dels blanc i vermells tot i no desenvolupar un joc tampoc massa atractiu. Als 50 segons l’equip local ja va marcar després d’una sacada de còrner, al min. 8 el 2 a 0 i al min.17 el 3 a 0...l’equip estava tocat i enfonsat. Es va arribar a la mitja part amb el resultat escandalós de 5 a 0.\nA la represa no va canviar la tònica del matx i el Berga no va donar opció en cap moment. Els solsonins no arribaven ni a trenar 3 passades consecutives i tot i plantejar un partit el màxim d’ofensiu no es va arribar a xutar ni una sola vegada a porteria contraria amb perill.\nAquesta setmana ens toca visitar el sempre complicat camp de Puigcerdà on s’espera rentar la imatge d’aquesta passada jornada.\nC.F. SÚRIA, 4 - C.F. SOLSONA , 3\nAdrià, Marc, David A, Arnau, Jaume, Axel, Ferran, Isma, Dani, Jose Luis, Aleix, Abde, Joan, Guillem, Gerard,\nLes ganes dels suriencs pesen per sobre les nostres\nCom ja era de veure, dissabte passat contra el Súria es va veure un partit molt igualat. El Súria anava a per totes i s’avançava amb 2 gols bastant prematurs. El Solsona en canvi jugava a mig gas i deixava jugar. Tot i així, el David A, en un mal refús de la defensa del Súria, rebotant-li la pilota al pit aprofitava per marcar el primer. Seguidament en una jugada com les que voldríem veure sempre, el David A. feia el segon aprofitant un passada del Marc i posant així l’empat al marcador. Llàstima que en un contracop el Súria es tornava avançar. Més tard l’Arnau transformava un penal comès sobre el David A. i finalment el Súria marcava per ja deixar el resultat definitiu.\nC.F. SOLSONA , 0 - F.C. FRUITOSENC, 4\nEs planta cara al líder fins als últims 15 minuts\n- El partit es presentava molt complicat per als nostres, ja que ens visitava el líder de la categoria. El matx va començar amb un Fruitosenc molt ficat dins del partit i amb ganes de demostrar perquè es el líder de la categoria. Els nostres però anava aturant una vegada i una altra les envestides del rival, però fins que al minut 10 una falta a la frontal i gràcies a una errada en els marcatges individuals feien que la pilota entrés i col•locava el 0 a 1. A partir d’aquí els nostres van demostrar la seva millor versió, van començar a jugar sense por. Tant va ser així que al minut 30 Amir va tenir una gran ocasió de gol sol contra el porter però la sort no ens va acompanyar. I fins a la mitja part resultat de 0 a 1, però amb mal regust de boca per als nostres per les ocasions fallades.\n- La segona part va començar igual que va acabar amb un Solsona amb moltes ganes i uns visitants sorpresos pel futbol desplegat pels nostres. Però com més el temps passava, les ocasions s’anaven fallant i els de fora cada vegada més es trobaven més còmodes a dins el camp. Fins que a falta de 15 minuts ens feien el 0 a 2. A partir d’aquí el Solsona va avançar línies per tal d’anar a buscar el gol que el fiqués al partit però no va ser així, ja que en dos contres molt ben desenvolupades pels líders, col•locava al marcador el 0 a 4 definitiu. Bon partit dels nostres tot i el resultat, ja que vam plantar cara al líder durant 55 minuts de joc, i amb un bon futbol. A seguir treballant que la sort ja ens acompanyarà. Ànims i a seguir així!!!\nALEVÍ * van descansar\nPONT DE VILOMARA, 2 - C.F. SOLSONA , 6\nS'aconsegueix treure un resultat molt bo, tot i viatjant amb 7 justos.\nPartit de diumenge al mati, en que entre baixes i compromisos s'encara un partit molt complicat. Els solsonins van sortir amb les mateixes ganes que qualsevol\npartit, a la primera part es posa a favor del Solsona ja que s'acosegueix marcar els dos primers gols però abans d'acabar la primera part els locals aconsegueixen empatar 2 a 2 al marcador. La segona part després de ajustar diferents aspectes dintre el vestidor durant el descans, s'aconsegueix establir ordre i mantindre les posicions tal i que es reflecta al marcador, amb una molt bona segona part dels Solsonins en que aconsegueixen mantenir tota la segona part amb el marcador a 0 i sense cap canvi.\nLa bona concentració durant tot el partit fa que es guanyi aquest partit en que es presentava difícil, però es va aconseguir resoldre amb un bon treball de part de tots els jugadors.\nC.E. BERGA “C”, 5 - C.F. SOLSONA “B” , 0\nC.F. SOLSONA , 2 - C.F. FONT DELS CAPELLANS, 9\nJugadors: Roger, Nil, Maria, Miquel, Marc, Àlex, David C., Arian (2 gols), David G., i Joel i Pere.\nBon treball contra un equip superior\nEn un partit on els visitants no van donar opcions als solsonins, cal destacar una altra vegada la diferència d’edats dels dos conjunts. El resultat, 2 gols a 9, n’és una mostra.\nDurant el primer quart ja va quedar clar l’equip dominant, 0 gols a 2 a favor del Capellans, davant la impotència blava.\nEn el segon, encara va augmentar més la diferència fins arribar al 0 a 5. La seva circulació de la pilota va ser una de les claus.\nJa en el tercer quart, els solsonins van fer el gol de l’honor per mitjà de l’Arian. Per part dels visitants, van aconseguir marcar dos gols més, deixant el marcador 1 a 7.\nEn el darrer quart, l’Arian va retallar una mica la diferència, però de seguida el conjunt visitant va respondre amb dos gols més, deixant el 2 a 9 definitiu.\nCal continuar treballant i esforçant-se per millorar. Ànims i endavant!\nC.F. SOLSONA , 0 - C.E. NAVÀS, 3\nOlga.R, Mercé.C, Marta.P, Clàudia.R, Gemma.C, Sara.C, Marta.A, Iria.P, Ariadna.V, Ioana, Aixa.J, Núria.R, Naïr.F, Tània.R, Belén.S\nUN PARTIT AMB DOS CARES\nEl diumenge passat les noies del C.F Solsona van disputar la vint-i-unena jornada de lliga contra un dels millors equips de la temporada. El partit va començar amb una primera part molt seria, on l’equip donava símptomes de millora vist el partit anterior. A destacar sobretot la sobrietat defensiva de les locals que van posar moltes dificultats al Navàs a l’hora d’arribar rematar a porteria i creant perill amb algun contraatac ben portat.\nLa segona part però va ser totalment diferent, tot i presentar gairebé el mateix equip que la primera meitat, va desaparèixer la pressió sobre el rival i aquest va tenir poques dificultats per rematar a porteria cada cop que trepitjava l’àrea local, això va fer que s’avancés en tres ocasions i així sentenciar el partit.\nEns quedem doncs amb la primera part i a partir d’aquí intentarem mantenir la regularitat durant tot el partit i així aconseguir ja la jornada següent un millor resultat.


Aquest plugin per a WordPress t'ajudarà a administrar tot el reproductor de vídeo utilitzant una interfície molt amigable. Vostè serà capaç de personalitzar el reproductor de look & feel, Top arxiu CSS.\nÉs compatible amb arxius de Vimeo. És compatible amb Google Analytics\nPodeu establir aquest reproductor a qualsevol mida que desitgi en wp-admin, canviant l'ample jugador, l'alçada i l'amplada jugador llista de reproducció. Vostè pot fàcilment integrar això en les seves pàgines utilitzant el codi abreujat [lbg_vimeo1 settings_id = '1' bgcolor = "# FFFFFF"]\nNOU: GESTIÓ DE JUGADORS VIDEO MÚLTIPLES: Si necessita incloure múltiples jugadors en les seves pàgines amb diferents configuracions i llista de reproducció es poden definir els jugadors i gestionar la configuració, reproducció i css estils per a cada un. Si vostè necessita un sol jugador al seu lloc web, només editeu el defecte.\nEls controladors seran amagar automàticament en ratolí fora mostrant tota la pel·lícula\nDESCRIPCIÓ DE VIDEO - OPCIONAL\nVostè pot afegir aquí una breu descripció de la pel·lícula amb etiquetes CSS i HTML suportats\nBUSCAR UNA LLISTA I NAVEGACIÓ\n- Botons següents / anteriors disponibles\n- Opció d'ocultar àrea de recerca\nPodeu inserir Google Analytics al seu lloc i realitzar un seguiment dels seus vídeos. Cada vegada que es reprodueix un vídeo serà ingressat. Si no està interessat a google analytics per al seu lloc / jugador acaba d'establir falsa en la configuració.\nSUPORT HTML i CSS amb format TEXT.\n- Vostè pot canviar l'ample de llista de reproducció, llista de reproducció de color de fons i la transparència, les categories de color i estil css, categories del ratolí sobre el color, el color per al marc al voltant de la imatge de llista de reproducció, etc. També podeu definir si voleu que les categories alfabèticament ordenats o no. També pot desactivar la secció de categoria si vostè no té categories o només un.\nVostè pot fàcilment integrar això en les seves pàgines utilitzant el codi abreujat [lbg_vimeo1 settings_id = '1' bgcolor = "# FFFFFF"]\ninit_category - s'usa per especificar una categoria per inicialitzar el jugador.\nUn complet arxiu d'ajuda està inclòs\nParaules clau: wordpress, plugin, ActionScript3, anàlisi, AS3, categories, css, vimeo, google, HD, jugador, llista de reproducció, de mida variable, vídeo, reproductor de vídeo, vídeo, recerca, selecció, següent, anterior, la navegació\nSi necessita informació addicional no dubti en contactar amb nosaltres a [email protected]. Anem a tractar de respondre el més ràpidament possible.\n9 nov 11, Última actualització\neCommerce, tots els articles, admin, cms, personalitzable, galeria, google analytics, galeria multimè, dia, plugin, galeria d'ví, deo, vimeo, jugador vimeo, reproductor de ví, deo vimeo, wordpress


Gueopic torna a trencar fronteres amb l’autisme en una festa | Viu Molins de Rei\nGueopic torna a trencar fronteres amb l’autisme en una festa\nViu Molins de Rei • 10/04/2018\nPer segon any, l’entitat que dona suport a les famílies de persones amb discapacitats comunicatives ha acostat la realitat de l’autisme a la població en un gran acte al Foment. La música ha tingut un paper rellevant, amb un castell dins una sardana i la interpretació de ‘La casa del sol naixent’ ajuntant a músics de cinc dècades diferents.\nEls Matossers van fer un pilar dins una sardana de l’Agrupació Folklòrica // Dan Costa — Ajuntament de Molins de Rei\nLa reivindicació és la mateixa: conscienciar a la població en general sobre què és l’autisme. I la forma de fer-ho, vist el bon resultat de l’any passat, també. Això sí, amb algunes novetats perquè segueixi sent atractiva. És la festa del Dia Mundial de Conscienciació sobre l’Autisme, que es commemora el 2 d’abril però que a Molins de Rei es va celebrar el dissabte 7 d’abril en una festa al Foment.\nEl que no va canviar va ser el manifest. “La situació segueix sent la mateixa, no ha canviat, i per tant les reivindicacions segueixen igual”, explica a Viu Molins de Rei Dani Andreu, fundador de l’entitat. L’any passat ja demanaven més visibilitat per una malaltia que afecta més gent del que sembla, i al mateix temps més recursos públics per ajudar a les famílies de les persones afectades. La cosa no ha canviat gaire, però Gueopic segueix intentant que almenys la primera part vagi canviant mica en mica amb actes com aquest.\nCinc dècades tocant ‘La casa del sol naixent’\nLa gran novetat d’aquest any va ser la interpretació de ‘La casa del sol naixent’, la versió del ‘The House of the Rising Sun’ que va popularitzar el grup de Molins de Rei Els Dracs. Ja es va tornar a sentir per la Festa Major del 2016 en el retrobament de la banda, però aquest cop qui l’interpretava eren homes de diferents èpoques diferents i que havien format part de diferents grups de música. “Hem ajuntat cinc generacions: els 60, els 70, els 80, els 90 i els 2000”, explica Andreu.\nAquests eren Jordi Carreras (Els Dracs), Joan Calduch (Detectors), Jaume Aresté (Edison), Sergi Carós (EdTulipa), Alfons Peñas (Veu i Música), Gerard Capdevila (Red Banner) i Jan Carreras, el fill del cantant d’Els Dracs Jordi Carreras i que ja va aparèixer en el concert de retrobament d’Els Dracs.\nPoesia, música, sardanes i castells\nD’altra banda, hi va haver un moment teatral: ‘Sueños’ va fusionar poesia i música amb un toc crític. Mentre Antonia Peñas posava la música cantant ‘Canción de cuna para dormir a un negrito’, de Xavier Montsalvatge, l’actor de doblatge Lluís Posada posava la veu recitant el poema ‘Tengan dulces sueños’, de Dídac Rodríguez, que incloïa un punt de crítica política.\nAntonia Peñas i Lluís Posada a ‘Sueños’ // Dan Costa — Ajuntament de Molins de Rei\nSi bé l’any passat també van actuar els Matossers de Molins de Rei, aquest cop van fer-ho d’una forma ben peculiar. Van fer un pilar dins d’una sardana,que anava a càrrec de l’Agrupació Folklòrica interpretant ‘La ràdio nostra’ de Tino García.\nLa resta va mantenir el mateix format que l’any passat però amb variacions. L’espot que l’any passat protagonitzava Karra Elejalde aquest any ha mostrat a l’actor Oriol Roig parlant ‘Del revés’. Fa viure a l’espectador el que és tenir una discapacitat comunicativa. I també, que es tracta d’una discapacitat invisible perquè a diferència de les altres no es percep a simple vista.\nLa colla del Pic va tornar a interpretar la cançó Gueopic, com ja ho van fer l’any passat. Eren els mateixos alumnes del Col·legi Virolai, que l’any passat feien 3r i ara fan 4t. Els Dimonis també van fer una tabalada, compaginant-ho amb la batucada solidària que es feia al mateix moment.\nEls alumnes de 4t del Col·legi Virolai van tornar a formar la Colla del Pic // Dan Costa — Ajuntament de Molins de Rei\nAndreu està molt satisfet amb el resultat: “Va ser molt emotiu. Hem aconseguit l’objectiu de conscienciar a la gent i va venir moltíssima gent”. Això encara té més mèrit tenint en compte que aquest cap de setmana hi havia tants actes que se solapaven els uns als altres.\nFotografies de Dan Costa — Ajuntament de Molins de Rei\nEtiquetes:autisme Foment Cultural i Artístic Gueopic


9-M.- Josep Rull anirà de número 8 de CiU per intentar superar els sis diputats per Barcelona\nActualitzat 14/1/2008 16:56:10 CET\nEl diputat al Parlament Josep Rull anirà de número 8 de CiU per Barcelona per intentar superar els sis diputats que actualment té la federació en aquesta circumscripció. Així ho ha anunciat avui el secretari general de CDC i president de CiU, Artur Mas, que ha destacat Rull com un "nom potent" per intentar aconseguir aquest objectiu.\nEn roda de premsa, Mas ha presentat la llista de candidats que proposa CDC i que després, juntament amb la d'UDC, haurà de ser ratificada al Consell Nacional conjunt que tindrà lloc el 26 de gener.\nEn la demarcació de Barcelona, el número dos de la llista és el senador Pere Macias, a qui el segueixen els diputats Mercè Pigem, Carles Campuzano i Immaculada Riera, com a números tres, quatre i cinc.\nDesprés d'ells, correspon a UDC designar els dos següents candidats. Com a número vuit figura Rull, seguit d'Ivonne Griley i Lourdes Ciuró. Mas ha destacat que CDC aporta quatre dones entre els deu primers llocs. Els candidats per a senador per Barcelona seran Montse Candini --que substitueix Carles Gasòliba--, Feliu Guillaumes i Jordi Torra.\nPer Tarragona, encapçalarà la llista Jordi Jané i la número tres serà Immaculada Juan, ja que el número dos correspon designar-lo a UDC. Per al Senat, optarà Josep Maldonado --que substitueix Lluís Badia-- i Salvador Pallarès.\nPel que fa a la circumscripció de Lleida, el número dos de CiU serà el fins ara senador Ramon Companys. CiU intentarà així aconseguir el seu segon diputat per Lleida després que en les passades eleccions es quedés en 234 vots. En substitució de Companys, CDC presentarà el seu president a les comarques lleidatanes, Ramon Alturo.\nA Girona, encapçala la llista un altre cop Jordi Xuclà, a qui el seguirà un candidat proposat per UDC i Josep Trias. Per al Senat, repetirà Rosa Núria Aleixandre i es presentarà l'expresident de la Diputació de Girona Carles Pàramo.\nMor un vianant atropellat a la C-243a a Vilafranca del Penedès (Barcelona)\nCunillera és "partidària" d'un indult si els presos independentistes el demanen després de la sentència\nDetingut un lladre que trencava aparadors amb tapes de claveguera a Barcelona\nEl Parc Samà de Cambrils es prepara per aterrir els visitants convertint-se en el passatge de Halloween més gran d'Europa


Notícia: Blanes organitza el dissabte 13 d’abril una Jornada de Sensibilització sobre les Escoles Bressol Municipals\nBlanes organitza el dissabte 13 d’abril una Jornada de Sensibilització sobre les Escoles Bressol Municipals\nNoticia publicada a la web el 04/09/2019 11:26:11 AM\nEs farà el proper dissabte d’11 a 14 h al Banc dels Músics del Passeig de Mar, i durant aquesta setmana -els dies 9, 10 i 11 d’abril-, hi ha una Jornada de Portes Obertes en cada centre\nEl Departament d’Educació de l’Ajuntament de Blanes ha organitzat una nova edició de la ‘Jornada de Sensibilització’ per donar informació dels serveis educatius de les tres Escoles Bressol Municipals de Blanes (EBMB) que hi ha a la vila. La jornada tindrà lloc dissabte vinent, 13 d’abril, a partir de les 11 del matí i fins les 2 del migdia al Banc dels Músics del Passeig de Mar.\nJornada de Sensibilització Escoles Bressol 2018\nEls pares i mares que vulguin informar-se sobre tots els aspectes a tenir en compte al voltant de les tres Escoles Bressol Municipals podran fer-ho abastament dissabte vinent. Es tracta que vinguin acompanyats dels futurs alumnes, nens i nenes de 0 a 3 anys, perquè d’aquesta manera tindran un tasteig previ dels tipus de metodologia i pedagogia que es treballa i fomenta en les EBMB.\nAmb aquest objectiu, dissabte vinent s’instal·laran quatre carpes al Passeig de Mar per rebre als i les visitants de totes les edats. En tres de les carpes hi haurà propostes de joc i materials pedagògics perquè interactuï la canalla, mentre que en el quart recinte hi haurà la documentació per mostrar-la a les famílies interessades, així com una zona per a infants menors d’un any.\nJornades de Portes Obertes al llarg d’aquesta setmana\nPrèviament a que arribi la ‘Jornada de Sensibilització’ d’aquest proper dissabte, al llarg d’aquesta setmana també s’ha organitzat una ‘Jornada de Portes Obertes’ en cadascuna de les tres Escoles Bressol Municipals per conèixer-les in situ. Les tres jornades es faran els dies 9, 10 i 11 d’abril, cada dia en un centre diferent, però compartint un mateix horari: al matí des de ¾ de 10 fins ¾ d’11, i a la tarda des de 2/4 de 4 fins a les 5.\nLa primera jornada s’ha programat per avui dimarts, 9 d’abril, a l’Escola Bressol Municipal de La Plantera; el dimecres dia 10 es farà a l’Escola Bressol Municipal de Ca la Guidó; i finalment la tercera i darrera tindrà lloc el dijous dia 11 a l’Escola Bressol Municipal de Can Borell. Val a dir que tot aquest seguit d’activitats prèvies es fan de cara a la preinscripció de les EBMB, que es farà del 13 al 24 de maig a la Casa de la Cultura.


LA PANXA DEL BOU: PIO BAROJA, AVENTURES, CINEMA I EL TEMPS QUE NO TORNA\nPIO BAROJA, AVENTURES, CINEMA I EL TEMPS QUE NO TORNA\nTenien poc a veure, més enllà de les seves contradiccions vitals i de ser concos, però de petita relacionava en el meu imaginari dues imatges de senyors vellets amb boina, Pío Baroja i Josep Pla. Tots dos, de generacions i procedència diferent, van oferir de grans una imatge entre distant, sorruda i bonhomiosa, que n'amagava el personatge real, que també havia estat jove. De petit et sembla que la gent gran sempre ha estat gran, per molt que t'expliquin que no és ben bé així.\nDurant uns anys, de joveneta, vaig llegir molts llibres de Pío Baroja. Té una producció diversa, nombrosa, variable en arguments i plantejaments fins i tot ideològics. Baroja, fill del seu temps i de les seves circumstàncies, va viure i morir entre contradiccions, això també l'acosta, en certa manera, a Pla. Aquestes contradiccions s'obvien avui, quan del franquisme i la guerra civil se'n fa una lectura puntual i de conte de bons i dolents. Fa anys algú em va comentar que si no s'estudiava el carlisme no es podia entendre a fons la guerra civil però el carlisme tampoc no va sorgir del no res. El carlisme ha estat mal estudiat, interpretat segons convé, el mateix que, per exemple, el fenòmen del bandolerisme del XVII.\nPer la televisió he pogut veure aquests dies una antiga pel·lícula, una de les poques versions que es van fer de les novel·les de Baroja, Las inquietudes de Santhi Andia, en aquest espai imprescindible que recupera tant de cinema hispànic oblidat. Un espai que tan sols ha fet vessar tinta escandalitzada quan s'ha programat algun títol clarament franquista, hi ha qui voldria esborrar del mapa un munt de coses, fer com si no haguessin passat, sense intentar entendre res de res. Crec que es fa més pedagogia antifranquista seriosa veient i comentant aquells títols que no pas anat a tirar ous, vull pensar que podrits, al genet sense cap que tant de soroll ha provocat aquests dies.\nMolts dels llibres que vaig llegir de Baroja em resultaven fascinants, però un gran nombre també em semblaven poc arrodonits, amb històries que hipnotitzaven però que es resolien de forma maldestra en algunes ocasions, amb llacunes evidents. Això els passa avui, augmentat de forma exponencial i menys reeixida, a autors com Pérez Reverte i algun altre, els quals tenen un punt barojià, ho reconeguin o no.\nEl cinema i la televisió han aprofitat poc l'obra de Baroja, que tants elements cinematogràfics conté. El mateix escriptor va fer fins i tot alguna aparició puntual en ocasions en el cinema, com en aquest mateix títol, per exemple. Molts dels seus arguments apleguen aventures a dojo, secrets del passat, elements fulletinescos, i ofereixen un munt de lectures diverses i excitants.\nCrec que tan sols s'han portat a la pantalla gran, a més de Santhi Andia, dues versions de Zalacaín el aventurero i La busca, un títol que pertany al vessant realista de l'obra de l'escriptor. La busca, que darrerament hem pogut veure en alguna ocasió per la televisió, és una pel·lícula extraordinària, més moderna que les altres, dirigida per Angelino Fons amb la gran Emma Penella i un jove Jacques Perrin.\nLas inquietudes de Santhi Andia és de mitjans dels anys quaranta. La va dirigir un bon professional, sacsejat per la desgraciada història del país i abocat a la necessitat de tirar endavant encara que fos amb servituds evidents, Arturo Ruiz-Castillo. Ruíz-Castillo havia estat avantguardista, amic de García Lorca pero va acabar adaptant-se a les circumstàncies i té títols que avui són curiositats franquistes, com ara El santuario no se rinde, de finals dels quaranta, on explica l'assalt al santuari de la Virgen de la Cabeza per part dels republicans, durant la guerra civil, i la resistència dels bons.\nMalgrat el fons ideològic, el director en potencia la part d'aventura, com en d'altres pel·lícules seves, però aquestes coses, avui, sembla que no es perdonen. Hi va haver gent del cinema que va sobreviure com va poder durant el franquisme, fent la viu-viu, era més jove, es va poder reconvertir i avui és lloada i reconeguda. I a d'altres els va passar a l'inrevés, la vida és atzarosa i la valoració de la posteritat, força injusta, tot depèn d'on acabes, més aviat que d'on comences i per on passes.\nRuiz-Castillo té algunes curiositats cinematogràfiques, com ara Los ases busca la paz, on explica la fugida de Kubala d'Hongria, fins arribar a Espanya. Una de les seves darreres pel·lícules va ser un altre exotisme, El secreto del capitán O'Hara, del 64, ambientada a Arizona i amb la nostra Marta Padován, guapíssima, fent de noia, amb Germán Cobos de partenaire.\nBaroja no era un home fàcil, encara hi ha moltes divergències sobre la seva personalitat i la seva ideologia, si és que en va tenir alguna de prou sòlida, cosa plenament humana i que destarota els dogmàtics. Aquestes personalitats complexes s'escapen de tots els encotillaments, com aigua en un cistell. La família dels Baroja ha comptat amb molts noms importants, tot i que ell sigui el més conegut, gent relacionada amb la literatura, la història, el cinema.\nUn seu nebot va dirigir una versió televisiva d'una altra novel·la seva, El mayorazgo de Labraz, a principis dels vuitanta. Un altra nebot, Julio, va ser capdavanter i innovador en molts temes d'història i antropologia, tocant aspectes que després han estat objecte de molts estudis, però en els quals ell va ser el primer i potser, encara, el millor. Julio Caro Baroja té un llibre imprescindible, de memòries familiars, Los Baroja.\nLas inquietudes de Santhi Andia, tot i que respecta l'argument de la novel·la, no en pot reflectir tots els matisos. En el seu repartiment trobem actors de gran categoria, aleshores encara força joves: Jorge Mistral, guapo però una mica encarcarat, que va tenir un final tràgic, menys recordat del que caldria, Manuel Luna, un actor de caràcter que va fer de tot i que no va morir gaire gran, sortia a una gran majoria de pel·lícules històriques i patriòtiques de l'època, aquí es menja totes les escenes on surt. El tinc molt lligat als meus temps escolars, en els quals de tant en tant fins i tot ens passaven alguna pel·lícula educativa, religiosa o històrica i ell sempre hi era. El seu aspecte m'inquietava, feia una mica de por i tot, quan et mirava des de la patalla. Ens ensopeguem amb un munt de secundaris de luxe i amb un joveníssim i guapíssim Rodero, en un paper poc treballat, potser per exigències del metratge.\nI la noia, ah, la noia era Josita Hernán, una dona de gran personalitat, nascuda a Menorca, on de tant en tant l'han recordat. Encara va sortir alguna vegada a Cine de barrio, elegant i extravagant a la vegada, per recordar un gran èxit comercial de postguerra, La tonta del bote, que després va fer Lina Morgan, en una nova versió però sense el mateix èxit multitudinari, els temps havien canviat. L'obra de teatre d'on procedia l'argument era de Pilar Millan-Astray, germana del militar fundador de la Legión. Va ser una comediògrafa remarcable, d'un cert èxit. A causa de les seves idees, ja us podeu pensar quines eren, va patir un empresonament força dur que va malmetre la seva salut i va morir l'any 1949.\nHernán, que de tonta del bote no en tenia un pèl, va fer parella artística durant un de temps amb Rafael Durán, es va retirar jove del cinema, va escriure poesia, va ser editora, pintora, il·lustradora, se'n va anar a París a fer de professora de castellà i va dirigir teatre, va treballar a la ràdio... De tant en tant, durant els setanta, feia alguna aparició estelar en el cinema. A mitjans dels vuitanta va tornar a Espanya i va morir a Madrid el 1999, amb vuitanta-cinc anys.\nLas inquietudes de Santhi Andia es pot trobar pel youtube i aquests dies a la web del segon canal, on tots els títols romanen un temps visibles. Té escenes inoblidables, hi alternen decorats realistes amb aquells fons de cartró pintat, tan teatrals. Per a les escenes marítimes es va comptar, en alguns fragments, amb especialistes, mariners reals, vaja.\nTot i que no és una pel·lícula rodona del tot jo diria que conserva l'esperit barojià amb el valor afegit dels anys passat des d'aquells ombrívols quaranta, en els quals el cinema era molt més que una distracció. És estrany que en el present no es recuperi la narrativa de Baroja per endegar produccions acurades i modernes dels seus llibres d'aventures, l'èxit d'una història delirant com la d'Águila Roja evidencia el ganxo que les aventures de sempre tenen encara entre nosaltres. Les aventures passen quan passen però, de fet, són intemporals.\nA aquesta història marinera hi trobem de tot, naufragis, pirates, negrers, fills il·legítims, tragèdies familiars, amors purs, traïcions i redempcions. El protagonista, que ens explica la història del seu oncle quan ell ja és vell, enyora el passat, els vaixells de vela, el mar encara misteriós, el romanticisme d'una professió en transformació, està content de no tenir fills mariners però, al mateix temps, li sap greu que no hagin tingut tirada a la navegació. Res no serà com era, un tema, també, recurrent i immortal.\nEtiquetes de comentaris: cinema espanyol, Josita Hernán, Las inquietudes de Santhi Andia, literatura castellana, Pio Baroja\nVaig llegir "Las inquietudes..." per obligació acadèmica i en vaig haver de fer un treball. No em va interessar gent la novel·la i vaig redactar el treball a contracor sense manifestar com m'havia avorrit el llibre.\nMai més vaig tornar a Baroja a qui no dec apreciar pel que es mereix a causa de desconèixer la seva obra. Hi he pensat algun cop i sempre m'ha fet mandra perquè jo crec que, fins i tot, abans de treballar amb "Shanti Andia" ja era un escriptor que no m'atreia. Ni el fet que fos basc, interessant a l'època, em va deixar apropar-me a ell.\nVaig veure, de força petita, "Zalacaín el Aventurero" i em va entusiasmar. Fins al cap de molts anys no vaig saber qui n'era l'autor.\nPérez Galdós, veus, ja és tota una altra cosa.\nFantàstic i meritori que donis tanta informació!\nÉs que Baroja té molt i de tot, depèn de per on el descobreixes.\nDe Pérez Galdós també hi ha coses que m'entusiasmen i altres que no tant.\nDe tota manera els hauria de rellegir tots, el temps també dóna noves visions i crec que les lectures tenen molt a veure amb el moment vital en el qual las fas.\nL'altre dia vaig entrar a una llibreria d'aquestes de segona mà que hi ha a la Gran Via i com que estava motivada en vaig arreplegar tres de Baroja i dos de l'Olga Xirinacs, fan lots de deu llibres per deu euros, qui no llegeix és per què no vol, he, he.\nAquest llibre del nebot sobre la família també el tinc, està molt bé, del nebot recordo molt el de Las brujas y su mundo, per cert.\nTots els que llegim des que en varem aprendre, que en el meu cas i el teu, va ser aviat, varem descobrir que no ens avorriríem mai. Devoràvem. I ja fa temps que sé que, ara i aquí, si rellegís les sensacions serien diferents perquè quan era més innocent també era més illetrada i, construir un criteri, és tasca quasi continua.\nTampoc vaig ser mai de Pla perquè no m'interessa la literatura que fa. He llegit algun llibret poc rellevant i bastants dels seus articles a Destino.\nCert que qui no llegeix és perquè no li agrada o no vol. Hi ha esplèndides llibreries de vell i les estimades biblioteques públiques. I que no faltin !


Cason del Corpus Toledo Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nCalle de Toledo Ohio 5, 1o, Centre de Toledo, Toledo, Espanya, 45001 - Veure al mapa\nMés informació sobre Cason del Corpus\nSituat en el cor de Centre de Toledo, Cason del Corpus és un lloc ideal des d'on descobrir Toledo. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Toledo. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, transport hotel/aeroport, habitació familiar, ascensor, biblioteca.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, insonorització, aparell de televisió a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Cason del Corpus la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Toledo.\nTots els tipus de viatgers (90) Parelles (3) Famílies amb infants petits (37) Famílies amb infants grans (24) Grups (26)


Eudald Calvo ja és en llibertat però amb càrrecs | L'Accent - Informació i comunicació popular dels Països Catalans\nEscrit per Publicat el 25/08/2010\nLa jutgessa manté els càrrecs que li imputava >> El seu germà ha sortit en llibertat aquesta matinada >> Calvo ha estat despertat a comissaria amb crits de “Arriba España” i la música del “Cara al sol”\n>>Vídeo de la sortida en llibertat d’Eudald Calvo i declaracions del seu advocat\nAquest dimecres 25 al matí, el militant de Maulets Eudald Calvo ha sortit en llibertat després de declarar davant la jutgessa. Se li continua imputant un delicte d’associació il·lícita, danys i desordres públics en base a les mobilitzacions del curs passat contra el procés de Bolonya.\nDe matinada fou posat en llibertat el seu germà petit, detingut ahir a la tarda pels Mossos d’Esquadra durant la càrrega policial. Malgrat l’evidència d’un vídeo on es veu com els Mossos carreguen contra els manifestants sense provocació prèvia, també l’han acusat d’un delicte d’agressió a l’autoritat. Durant la mateixa càrrega el pare dels germans Calvo fou agredit amb duresa per diversos antiavalots, juntament amb una desena més d’independentistes.\nPel que fa a la investigació sobre l’associació il·lícita, aquesta serà continuada pels jutjats de Cerdanyola i no es descarten, a tenor del que apareix a les diligències, que es practiquin noves detencions i citacions. Tot apunta, doncs, a una redada contra el moviment estudiantil independentista i a l’assaig de noves fórmules repressives com la imputació de delictes d’associació il·lícita als impulsors de campanyes socials i polítiques.\nPel que fa a la seva estada a comissaria, Eudald Calvo ha denunciat que aquest matí a les 6 -moment en que hi ha hagut el canvi de guàrdia als calabossos- ha estat despertat per un mosso al crit reiterat de “Arriba España!”. Aquest mateix mosso no ha deixat de provocar-lo durant més d’una hora, fent sonar reiterades vegades el “Cara al sol” amb el seu telèfon mòbil. Calvo ha denunciat els fets a la caporal de la comissaria, la qual ha defugit la situació simplement evitant que aquest mosso acompanyés Eudald en el cotxe que l’ha traslladat als jutjats, però en cap moment ha admès l’obertura d’una investigació davant una actitud clarament delictiva com la mostrada per aquest agent autonòmic.\nCategoria: Repressió i DDHH Visualitzacions: 1353


diari sola: Pompeu Fabra: característiques de la seva normativa\nPompeu Fabra: característiques de la seva normativa\nPompeu Fabra fou l’artífex, després d’anys de debats, de la normativització de la llengua catalana. Les seves idees, que van anar evolucionant al llarg de les discussions, giraven entorn l’objectiu principal de donar a la llengua “aquella fesomia, aquella capacitat d’expressió i aquella funció política i social que hauria tingut sense l’abandonament i la submissió a d’altres llengües que va patir durant segles”, en paraules del filòleg Joan Solà.\nEn un context de diglòssia, on la llengua catalana era resignada a la funció B, el primer objectiu fou reconvertir-la en llengua de cultura.\nEls primers escriptors de la Renaixença no tenien cap referència gramatical i cadascú escrivia a la seva manera, a més de tenir com a referents els llunyans autors medievals; d’altra banda, la llengua s’havia dialectalitzat fortament entre els diversos territoris. Calia doncs una normativa unitària i moderna, que fos apta per a tots els registres, no només el literari, i recobrar així una dignitat perduda que havia de permetre encarar el futur.\nSi s’havia d’establir una llengua estàndard, vàlida per una comunitat lingüística tant fragmentada, aquesta havia de ser una llengua composicional, normativitzada a partir de les característiques que presentaven els diferents dialectes.\nAixí, com a exemples d’aquest criteri, la normativa mantingué la grafia de r i t finals, que en certs dialectes són mudes i en d’altres no, i es decantà pels plurals femenins en –es enlloc de –as, per poder correspondre a la pronúncia del català occidental.\nLa forta influència del castellà (a l’estat espanyol) féu que els lingüistes busquessin la descastellanització, de vegades de manera obsessiva sempre decantant-se per les formes més arcaiques. Si bé Fabra també prenia mesures descastellanitzadores, tenia clar que la normativa havia de fer del català una llengua no arcaica, que no s’allunyés massa del català que es parlava al carrer. Exemples en són l’acceptació de la forma amb enlloc de l’antiga ab, i de mots com buscar, al costat del tradicional cercar.\nAixò no treia, però, que s’hagués de tenir en compte la llengua antiga, que era la de la plenitud cultural i la que presentava menys interferències d’altres llengües. De manera auxiliar, calia recórrer a la llengua antiga, que d’altra banda tampoc no era tan diferent. En aquest sentit es permeté l’ús del pronom hom, que no era utilitzat popularment però que suposava un enriquiment que no tenia el castellà però sí el francès; o es recuperà la ç en els mots d’origen llatí, tot i que en un primer moment Fabra no hi estava d’acord perquè anava en contra de la modernització i de la simplificació de l’ortografia.\nFabra tenia clar, doncs, que el català havia de ser una llengua clara i lògica en la mesura que fos possible. Així construí una gramàtica l’expressió i la sintaxi de la qual havien de seguir un ordre lògic, i que fos clara i simplificadora. Seguint aquest principi construí i regulà tot el sistema de pronoms febles, tot i que Joan Solà critica que encara és prou feixuc. Un altre exemple de simplificació és la supressió de les grafies ph, th, ch, rh per f, t, c, r respectivament.\nA part dels criteris esmentats fins ara, calia també assegurar que fos una llengua autònoma, independent de les llengües veïnes; per això, sense caure en l’excés descastellanitzador comentat abans, sovint optava per decantar-se per solucions no coincidents amb el castellà. Per reforçar aquesta autonomia, per exemple, conservà la ela geminada l·l i rebutjà el lo com a article neutre.\nD’altra banda, aquesta autonomia no podia deixar de tenir en compte les altres llengües romàniques, del mateix origen, i d’altres llengües de cultura com l’anglès. El català havia de ser una llengua amb solucions semblants a aquestes, d’aquí que Fabra estudiés altres gramàtiques. Així decidí suprimir certes grafies tradicionals per tal d’igualar el català a aquestes llengües, com en són exemple les paraules que s’escrivien sòlit, diftonch o heroych, que passaren a sòlid (solidus, sólido, solide, solid), diftong (diphtongus, diptongo, diphtongue, diphtong) i heroic (heroicus, heroico, héroïque, heroic).\nSolà, J., L’Obra de Pompeu Fabra, Editorial Teide, S.A., Barcelona, 1987\nFabra, P., La llengua catalana i la seva normalització, a cura de Francesc Vallverdú, Edicions 62 i “la Caixa”, Barcelona, 1980\nSegarra, M., Història de la normativa catalana, Enciclopèdia Catalana S.A., Barcelona, 1985\nFabra, P., Gramàtica catalana, Editorial Teide, S.A., Barcelona, 1968\nFabra, P., Diccionari general de la llengua catalana, Edhasa, Barcelona, 1978\nAlbert Sola i Gil, octubre de 2007\nPublicat per Albert Sola a 18:28\nEgipte i Roma: La concepció del poder en el discur...\nEls orígens del discurs lògic\nConcepcions de l’espai a l’antiga Mesopotàmia\nEl naixement de l'Home\nINTRODUCCIÓ EPISTEMOLÒGICA A LA HISTÒRIA\nENS EN SORTIREM. Assaig sobre el futur de la lleng...\nPompeu Fabra: característiques de la seva normativ...\nSobre la Pesta Negra, a partir del comentari d'un ...


Lleida disposarà d'allotjament en pisos per a temporers a 4 euros la nit - Teleponent\nInici Societat Lleida disposarà d’allotjament en pisos per a temporers a 4 euros la...\nL’Ajuntament de Lleida ha presentat aquest dimarts el dispositiu d’atenció sociolaboral per a les persones que arribaran a la ciutat aquest estiu per treballar a la campanya de la fruita i que no tenen cobertes les seves necessitats bàsiques.\nSerà la segona campanya agrària que es desenvolupa amb la pandèmia de la covid-19 i, per això, el dispositiu s’ha planificat des d’una visió “més global i territorial”, amb major coordinació entre les diferents administracions i agents implicats, segons ha remarcat la regidora de les Persones, comunitat i agenda 2030, Mariama Sall. Es divideix en quatre pilars: atenció integral cap a les persones; accés i dret a l’habitatge; relació amb els agents d’interès, i promoció de la salut.\nEl dispositiu d’emergència per atendre els temporers es torna a ubicar al pavelló 3 de Fira de Lleida i funcionarà entre l’1 de juny i l’1 de setembre.\nPer una banda, acollirà l’oficina única d’atenció en què es farà una valoració de les persones que hi acudeixin i se les acompanyarà en la cerca de feina. A més, també s’oferirà als usuaris assessorament jurídic, mediació intercultural i suport sindical, a banda d’un servei d’interpretació.\nEl pavelló 3 de Fira de Lleida també oferirà diferents serveis d’acollida a temporers i persones en situació irregular que arribin a la ciutat. En aquest sentit, hi haurà 122 places per allotjament d’emergència on, inicialment, cada persona podrà passar-hi set nits i amb una prorroga de tres més si es considera necessari.\nAixí es valoraran les situacions de vulnerabilitat i poder allargar aquest període d’allotjament a l’alberg Jericó. Al pavelló, també s’oferirà esmorzar i sopar i els serveis de dutxes, consigna, bugaderia i de connectivitat.\nUna de les novetats d’aquesta campanya de la fruita a Lleida és que la Paeria posarà pisos a disposició de temporers que estiguin treballant i puguin pagar un lloguer social. Inicialment, s’oferiran 18 habitatges moblats i equipats amb un total de 104 places, 14 cedits per l’Empresa Municipal d’Urbanisme (EMU) i uns altres 4 per l’Agència de l’Habitatge de Catalunya.\nEl cost d’aquest modalitat d’allotjament serà de 4 euros per nit (120 euros al mes) a pagar setmanalment i es requerirà una finança de 100 euros, que es retornarà quan es deixi el pis. Des de l’oficina única es derivarà a les persones a aquests habitatges, que estaran repartits per diferents barris de la ciutat, segons ha explicat el tinent d’alcalde i regidor d’Habitatge i Transició Ecològica, Sergi Talamonte.\nTreball en l’àmbit comunitari\nUn equip d’educadors d’entorn faran sortides nocturnes per detectar persones dormint al carrer i possibles assentaments, així com per oferir medicació comunitària.\nA la vegada, hi haurà un equip de mediació promourà la bona convivència entre temporers i veïns i que oferirà assessorament i la derivació als recursos disponibles durant la campanya de la fruita a Lleida.\nEl dispositiu d’atenció a temporers i sensesostre comptarà amb un referent covid, encarregat de gestionar possibles casos durant la campanya i que es coordinarà amb Salut per a l’aïllament o seguiment de contactes i positius.\nA la vegada, s’ha establert un circuït assistencial i, en cas de necessitat, les persones es derivaran al CAP de Cappont. Altrament, es facilitaran als temporers equips de protecció individuals. També s’elaborarà un cens de persones arribades a la ciutat per tal de poder actuar millor en cas de cribratges o vacunacions massives, d’acord amb el Departament de Salut.\nAixí mateix, l’Hotel Nastasi s’ha habilitat per acollir temporers i persones sense llar que hagin de fer aïllament per haver estat en contacte amb algun positiu de covid-19 i que no disposin d’un lloc adequat on fer-ho.\nFuncionarà del 14 de juny al 14 de setembre i tindrà capacitat per a 40 persones en habitacions individuals. Les persones positives que no precisin d’ingrés hospitalari es traslladaran a la granja escola La Manreana de Juneda (Garrigues), tal com ha previst Salut.\nCens per conèixer les necessitats de l’Horta de Lleida durant la campanya de la fruita\nD’altra banda, es posarà en marxa un procés de recollida de dades per conèixer les necessitats reals de mà d’obra de l’Horta de Lleida amb la campanya agrària, que es podrà creuar amb el cens de les persones arribades a la ciutat.\nEn aquest cas, es farà a través d’un tràmit online on els pagesos podran informar del nombre de treballadors que requereixen i sobre les necessitats d’allotjament. Aquest cens servirà per millorar la planificació de la campanya de forma coordinada entre els diferents serveis municipals i mantenir una comunicació amb empresaris agraris, sindicats i cooperatives. A la vegada, aquest cens també servirà per difondre les mesures sanitàries per la covid-19 i altres indicacions relacionades amb la campanya de la fruita.\nL’Ajuntament de Lleida va oferir durant la campanya de la fruita 2020 aproximadament uns 11.000 allotjaments a unes 700 persones a través del dispositiu d’atenció que l’estiu passat també es va centralitzar al pavelló 3 de Fira de Lleida .\nArticle anteriorPersones contractades per l’Ajuntament d’Almacelles reconeixen que no van fer cap concurs públic\nArticle següentAssaig clínic conclou que els vacunats amb AstraZeneca poden rebre una segona dosi de Pfizer