"la Caixa" Sala de Premsa - “la Caixa” reforça el seu suport a l'esport amb la firma d'un nou conveni amb el Comitè Olímpic Espanyol\nMadrid, dimarts 11 de desembre de 2012\n“la Caixa” reforça el seu suport a l'esport amb la firma d'un nou conveni amb el Comitè Olímpic Espanyol • L’acord inclou l'obertura d'una línia especial de crèdit que es posarà a disposició de la Confederació de Federacions Esportives Espanyoles (COFEDE) i l'Associació de Federacions Esportives Espanyoles (AFEDES).\n• A més, es crearà una comissió mixta que treballarà per impulsar les activitats esportives, projectes d'integració social, la difusió de valors esportius i la promoció de l'Olimpisme.\nIsidre Fainé, president de “la Caixa” i Alejandro Blanco, president del Comitè Olímpic Espanyol jpg (1,8 MB)\n“la Caixa” ha reafirmat el seu compromís amb el món de l'esport amb la firma d'un conveni marc amb el Comitè Olímpic Espanyol (COE) i les federacions esportives espanyoles. Aquest conveni inclou la creació d'una nova línia especial de crèdit que es posarà a disposició de la Confederació de Federacions Esportives Espanyoles (COFEDE) i l'Associació de Federacions Esportives Espanyoles (AFEDES).\nAquest acord, que establirà un nou espai de col•laboració, ha estat rubricat aquest matí, a la seu del Comitè Olímpic Espanyol, per Isidre Fainé, president de “la Caixa”; Alejandro Blanco, president del Comitè Olímpic Espanyol; José Mª Odriozola, president de la COFEDE i Julián García, president de l’AFEDES.\nA més, es crearà una comissió mixta de coordinació entre les parts amb capacitat d'elaborar acords o convenis específics addicionals per impulsar activitats esportives, projectes d'integració social, la difusió dels valors esportius, activitats de promoció i difusió de l'Olimpisme i dels Drets Humans.\nAmb aquest nou conveni, “la Caixa” manifesta el seu continu suport al món de l'esport i als valors humans que transmet, que es reflecteix en els múltiples acords, convenis i patrocinis que l'entitat manté amb diferents institucions esportives.


© Kiev.Victor / Shutterstock.comDior\nUna selecció de plaers, fantasies i capricis que et pots permetre encara que no t'ho sembli\nConduir un cotxe de gamma alta, sentir-se Carrie Bradshaw per un dia, dinar (o sopar) a un restaurant amb estrella Michelin... Aquestes i moltes altres coses semblen reservades només a uns pocs privilegiats, però us desvelem una pila de trucs i serveis que us obriran la porta a un nou món d'experiències de molts quirats. Que ho gaudiu!\nDinar amb una estrella (Michelin)\nConèixer la cuina de les estrelles Michelin és una afició cara, molt cara. Ara bé, una manera de conèixer la cuina dels grans xefs és demanar el seu menú de migdia: una franja en què sovint concentren grans èxits de la seva carrera creativa.\nCarrie Bradshaw per un dia\nVoleu ser Carrie Bradshaw per un dia i anar pel món amb un Chanel 'Mademoiselle'? Doncs hi ha una pila de pàgines que us ho posaran (més) fàcil: les de lloguer de bosses de marca. Dior, Prada, Chanel, Loewe, Gucci, Fendi, Hermès... Per només uns 40 o 60 euros el cap de setmana.\nL'hotel no està a Catalunya, però Andorra queda molt a prop. Aquest 'hotelet' es troba a 2.350 metres d'altitud i està construït totalment amb neu. Té bar, terrassa, 5 habitacions i fins i tot zona spa amb dos jacuzzis. No sabem si això de dormir a diversos graus sota zero és agradable, però serà una experiència única, segur. Preu: uns 50 euros per persona (habitació compartida amb sis persones).


Govern culpa el comú de Sant Julià per la zona enjardinada a la CG1 - Altaveu el diari digital d'Andorra\nGovern culpa el comú de Sant Julià per la zona enjardinada a la CG1\n18/12/2019 (18:45 CET)\nEl ministre portaveu, Eric Jover ha assegurat que la zona enjardinada a la CG1 entre la rotonda del riu d'Auvinyà i la de Fontaneda es va construir a petició del comú de Sant Julià de Lòria. Aquest tram es va haver de desmuntar divendres passat i aquest dimecres s'ha enquitranat després de constatar que havia convertit la carretera en un autèntic coll d'ampolla.\nEric Jover ha comentat que el ministre d'Ordenament Territorial, Jordi Torres va comprovar les dificultats que hi havia perquè el trànsit en aquell tram de la CG1 fos fluid en hores de molta afluència de vehicles. El ministre considera que "és habitual que en la construcció d'infraestructures hi hagi petites desviacions" i ha afegit que "quan hi pot haver-hi problemes, el Govern actua de manera diligent".\nLa col·locació de la zona enjardinada havia estat criticada durant les darreres eleccions comunals pel candidat a cònsol major per Units pel Canvi (Ps Independents) a la parròquia laurediana, Joan Travesset en considerar que es tractava d'un espai estret i no té sentit posar-hi jardineres perquè aquella zona es podria convertir en una mena de cul de sac.\nPoc després, el conseller general del grup parlamentari Terceravia Unió Laurediana Independents, Oliver Alis,va formular una pregunta escrita a Govern on demanava sobre la zona enjardinada projectada al nou vial de Sant Julià de Lòria, la qual podria representar un problema per agilitzar la gestió del trànsit, impossibilitant la reversibilitat dels carrils.\nEl divendres passat, i davant la sorpresa general, els operaris del COEX van procedir a desmuntar la zona enjardinada que va quedar oberta. Aquella mateixa nit, un cotxe espanyol que aparentment volia fer una maniobra il·legal no va estar al cas de l’esvoranc generat per la retirada exprés de la illeta i s’hi va quedar encallat.


Arxius de Docencia - Blanca Bardagil\nInicio un projecte amb molta il·lusió: l’Acadèmia Galatea. Una acadèmia digital d’escriptura creativa. La primavera del 2020, amb la pandèmia, les classes es van començar a fer en remot i jo hi vaig descobrir un món de possibilitats. El format digital evita els desplaçaments i ens permet relacionar-nos i aprendre cadascú des d’on visqui, connectant molts punts diferents del territori. Això em meravella. I d’aquí neix l’Acadèmia Galatea. Del plaer d’ensenyar escurçant distàncies.\nL’Acadèmia Galatea té quatre grans apartats:\nCada masterclass l’impartirà un professional diferent. Es faran el primer dimecres de cada mes, i tindran una durada de 2 hores. Cada masterclass es podrà veure de dues formes: en directe podent participar a la sessió, o en diferit durant uns dies després de fer-se. Les masterclasses seran de diferents estils, gèneres i formats per donar un ventall ampli de diferents escriptures.\nI estic molt i molt contenta de comptar amb aquestes persones que admiro profundament per fer les masterclasses: Jordi Casanovas (teatre); Ivette Nadal (poesia i cançó); Clara Roquet (cinema); Toni Gomila (teatre); Joan Yago (teatre); Josep Pedrals (poesia); Carlota Gurt (poesia), i alguns altres noms que aviat anunciaré.\nCursos en directe:\nSón cursos intensius, d’unes quatre o cinc setmanes de durada, amb una classe cada setmana i un total de 10 hores aproximadament (depenent del curs). Tots aquests cursos són en directe i amb places limitades per aconseguir treballar en grups reduïts.\nA part de cursos impartits per a mi, em fan una especial il·lusió aquests tres cursos que farem durant les primeres 10 setmanes. És un luxe tenir aquests tres professionals donant classes l’acadèmia Galatea:\nProvocacions contra el full en blanc: un curs de dramatúrgia que impartirà en Roger Simeon. M’emociona tenir-lo a l’Acadèmia Galatea, ja que en Roger viu a Xangai. És gràcies al format digital que podem comptar amb ell com a professor i és una oportunitat que val la pena aprofitar (dies: 8, 15, 22, 29 d’octubre i 5 de novembre).\nEscriure guions de sèries: és un curs que farà la Cristina Clemente sobre guions de sèries de televisió. És la primera vegada que impartirà un curs així sobre guió audiovisual i valdrà moltíssim la pena (dies: 9, 16, 23, 30 de novembre i 14 de desembre).\nAllò personal és polític (També en teatre), impartit per la Lali Álvarez Garriga. És un curs que partirà d’una escriptura implicada i compromesa, i això m’encanta. “Per escriure sobre el que ens importa, el que ens transforma, el que no es diu” (dies: 8, 15, 22, 29 de novembre i 13 de desembre).\nI, com deia, també hi trobareu cursos que imparteixo jo i que ja tinc ganes de començar: Jocs creatius (4 sessions, un curs enfocat a potenciar la creativitat); Estructura i eines de planificació (un curs sobre com crear els plànols per no començar la casa per la teulada); Dones mitològiques – Reescriure les seves històries (un curs de dramatúrgia on replantejarem els mites i donarem veu als personatges femenins de forma compromesa); una segona part d’aquest curs, enfocat a personatges històrics: Dones històriques – Reescriure les seves històries; un curs on escriurem seguint premisses i indicacions: Escriure improvisant sobre el paper… pots consultar la resta de cursos clicant aquí.\nMaterial en diferit\nCursos, exercicis, i material divers per treballar en diferit. Són documents descarregables per treballar de forma independent, sense haver d’assistir a classes.\nAssessorament en processos creatius i classes per preparar les proves de l’Institut del Teatre.\nI, a més a més, a la web hi trobareu un BLOC, on hi pujaré consells, reflexions i textos sobre escriptura. De moment podeu llegir la primera entrada, sobre el bloqueig a davant del full en blanc.\nCadascun dels apartats s’aniran actualitzant i hi aniré anunciant nous cursos i nou material. Us convido a entrar a la pàgina web de l’Acadèmia Galatea, i a seguir-la a les xarxes socials (twitter, instagam i linkedin).\nEspero que el projecte us agradi i us emocioni. Estaré encantada de trobar-nos-hi.\nAvui et vull parlar de les NOVETATS I OFERTES ALS PACKS DE DRAMATÚRGIA! Com potser ja saps, ofereixo diferents packs d’exercicis de dramatúrgia que pots adquirir per escriure i aprendre de forma autònoma. I també pots demanar-me les correccions que tu vulguis per tal que et retorni els textos que hagis escrit a partir del pack amb comentaris i anotacions.\nAquest Nadal tenim moltes sorpreses i novetats!\nCada pack s’adapta al teu nivell i a les teves necessitats, i també al teu pressupost. Com sempre, continuen existint els següents packs:\nNIVELL 1: Per perdre la por al full en blanc i\ncomençar a escriure teatre des de zero, si sents curiositat però no saps per on començar. Inclou trucs i exercicis per a desbloquejar-te durant l’escriptura.\nNIVELL 2: Per millorar les teves capacitats dramatúrgiques, tant si estàs començant a escriure teatre com si ja portes un temps fent-t’ho i tens ganes de posar-te nous reptes que t’obliguin a escriure. Aquest pack Inclou trucs i exercicis per a desbloquejar-te durant l’escriptura.\nPACK PROVES IT: Si et vols preparar les proves de l’Institut del Teatre, per la prova específica de Dramatúrgia dins de l’especialitat de Direcció i Dramatúrgia. Tens un pack d’exercicis de dramatúrgia enfocat directament per agafar pràctica de cara a les proves. (A més a més, també em pots escriure si t’interessa preparar-te per a les proves en forma de classes particulars).\nPerò ara arriben les novetats per aquestes vacances:\nPACK ESPECIAL MONÒLEGS. És ideal per escriure escenes i practicar fent monòlegs. Diferents tècniques, estímuls i propostes per monologar i escriure des d’un únic personatge.\nPACK D’ALTRES ESCRIPTURES. És un pack on no hi trobaràs teatre, sinó exercicis per escriure narracions, poemes, i alguna sorpresa més. Fes volar la teva imaginació més enllà amb aquest pack, que s’adapta perfectament a qualsevol nivell.\nPACK CREATIVITAT. És un pack pensat per desenvolupar i exercitar la teva creativitat, ja sigui encarada a escriure, a dibuixar, o a qualsevol altra activitat que requereixi potenciar la creativitat. Estancar-nos en els nostres propis límits ens tanca. Amb aquest pack pots obrir-te a noves propostes, jocs, idees i reptes que et faran treballar la creativitat més que mai! I és que el Pack Creativitat no està pensat per persones que vulguin escriure únicament, està dissenyat per totes aquelles persones que volen treballar creativament.\nNOVETATS I OFERTES ALS PACKS DE DRAMATÚRGIA:\nTots i cadascun dels Packs de Dramatúrgia estan d’OFERTA des d’ara i fins el dia 5 de gener (inclòs).\nPerquè puguis regalar-lo a qui creguis que es divertirà escrivint, o perquè te’l puguis autoregalar i gaudir de l’escriptura durant aquestes vacances.\nDe forma online (no presencial) adquiriràs el Pack de Dramatúrgia, que consta de:\ntrucs per desbloquejar-te\n10 exercicis amb estímuls i propostes que et permetran escriure escenes seguint les premisses de cada exercici.\nAmb cada pack escriuràs moltes escenes diferents.\nEls trucs de desbloqueig no només són útils per desenvolupar els exercicis del pack, també són eines que et serviran per a desencallar-te en qualsevol procés d’escriptura.\nI atenció, perquè els que ja hagueu adquirit packs anteriorment, si aquest Nadal en compreu algun, rebreu com a obsequi un mini-pack, valorat en 15 euros, per seguir treballant i aprenent.\nPosa’t en contacte amb mi per més informació:\nCom a novetat d’aquest any, el Timbal planteja intensius de forma telemàtica. I jo estic molt contenta de fer aquest. És un curs en línia de Dramatúrgia per a intèrprets que escriuen, destinat a actors i a actrius creadors que senten el cuquet de l’escriptura, vulguin o no generar el seu propi material dramatúrgic.\nTot està pensat per poder-se fer de manera telemàtica, cadascú des de casa seva. El curs es farà els dijous de 10h a 12h, des del dia 12 de novembre fins al 17 de desembre. Uns dies abans de començar el curs rebreu el link per poder-vos connectar telemàticament.\nM’agrada que les persones del sector cultural continuem treballant, ensenyant, formant-nos, perquè és el que volem fer. I, si la pandèmia no ens permet fer-ho com ho coneixíem fins ara, busquem altres maneres (fins i tot millors) per poder desenvolupar la nostra feina i seguir creixent i aprenent, que és el que volem fer. I fer aquest curs en línia de dramatúrgia per a actors i actrius em fa molta il·lusió per això.\nQuines eines necessitem per escriure textos que nosaltres mateixos interpretarem? Quins mecanismes entren en joc per escriure a partir d’improvisacions? El curs constarà de parts d’explicació teòrica, exercicis pràctics de dramatúrgia, i exercicis d’actuació que ens ajudaran a enriquir l’escriptura.\nPer més informació, podeu contactar amb EL TIMBAL:\nTelèfon: 93 302 73 47.\nAquest curs 2020-2021 engega un projecte molt especial i em fa molta il·lusió formar-ne part com a docent. El CEES de Vic inicia el Cicle Formatiu de Grau Superior en Arts Escèniques, per la formació d’actors i actrius (CFGS).\nEls estudis consten de dos anys acadèmics, un total de 2.000 hores, i s’impartiran en horari diürn de dilluns a divendres de 8:30 a 14:00h.\nL’equip està format per grans docents i professionals. I el pla d’estudis està cuidat amb passió i molta entrega. La veritat és que em fa molta il·lusió formar part d’un projecte així. Hi impartiré al llarg de tot el curs l’assignatura de Literatura Dramàtica.\nLa comarca d’Osona està plena de gent talentosa i apassionada, que mama teatre des de sempre, i és per això que aquests estudis són més que necessaris.\nSi sou d’Osona, o de qualsevol altre lloc, i us interessa formar-vos com actors o actrius, el CEES de Vic és una molt bona opció.\nLes matrícules estan obertes aquest setembre: CLIQUEU AQUÍ per més informació!\nMatricula’t al Cicle d’Arts Escèniques, nosaltres hi serem.\nPack d’exercicis de Dramatúrgia\nT’interessa l’escriptura teatral? Ofereixo de forma online diferents packs d’exercicis de Dramatúrgia pensats per:\nPer millorar les teves capacitats dramatúrgiques, tant si estàs començant a escriure teatre com si ja portes un temps fent-t’ho i tens ganes de posar-te nous reptes que t’obliguin a escriure. Aquest pack Inclou trucs i exercicis per a desbloquejar-te durant l’escriptura.\nPer perdre la por al full en blanc i començar a escriure teatre des de zero, si sents curiositat però no saps per on començar. Inclou trucs i exercicis per a desbloquejar-te durant l’escriptura.\nSi et vols preparar les proves de l’Institut del Teatre, per la prova específica de Dramatúrgia dins de l’especialitat de Direcció i Dramatúrgia. Tens un pack d’exercicis de dramatúrgia enfocat directament per agafar pràctica de cara a les proves.\nI actualment n’estic preparant un d’escriptura creativa vinculat a la narrativa (no teatral).\nCada pack s’adapta al teu nivell i a les teves necessitats, i també al teu pressupost.\nDe forma online (no presencial) adquiriràs el Pack de Dramatúrgia, que consta d’explicacions, trucs per desbloquejar-te, i 10 exercicis que et permetran escriure escenes seguint les premisses de cada exercici.\nA més a més, les escenes que escriguis amb el pack, me les podràs enviar i te les retornaré amb correccions i comentaris per tal de millorar i/o de reescriure-les. Em pots enviar tantes escenes com vulguis!\nTambé pots aconseguir un pack de Dramatúrgia per regalar. És una bona idea per aquells apassionats de l’escriptura amb poc temps per invertir en classes presencials!\nPer adquirir un pack, per tenir més informació o conèixer el pressupost, em pots escriure sense cap compromís a:\nCursos d’estiu a El Timbal\nAquest any faré dos cursos d’estiu a El Timbal. Un és de direcció d’actors i l’altre sobre dramatúrgia , tots ells destinats a actors i actrius.\nEstan enfocats a potenciar la creativitat dels intèrprets i a donar eines per tal de poder unir dramatúrgia i interpretació; i direcció i interpretació. Cada curs dura una setmana. Es poden fer tots dos o bé només un, tot i que si t’inscrius a tots dos tens un 10% de descompte.\nCLICANT AQUÍ podeu veure la informació del curs de DIRECCIÓ D’ACTORS.\nInici curs 02/07/2018. Final curs 06/07/2018. Horaris: De dilluns a divendres de 19h a 21h\nCLICANT AQUÍ podeu veure la informació del curs de DRAMATÚRGIA.\nInici curs 16/07/2018. Final curs 20/07/2018. Horaris: De dilluns a divendres de 12h a 14h\nHi ha un 20% de descompte per l’alumnat de CFGS i de la Formació professional.\nHi ha un 10% de descompte en tots els cursos si fas més d’un curs, si ets membre de l’ACET, AADPC i/o CEESC, o si has estat alumne de el timbal durant el curs 2017-2018.\nPodeu consultar més informació sobre Dramatúrgia per intèrprets, sobre Fonaments per a la direcció d’actors i actrius, i sobre tota la resta de cursos a la pàgina web d’El Timbal. O bé posant-vos-hi en contacte a través del 93 302 73 47.\nProves de l’Institut del Teatre – Experiències\nFa uns quants anys que dono classes per preparar les proves de l’Institut del Teatre, per entrar a Interpretació o a Direcció i dramatúrgia. Primer ajudava a amics meus que es presentaven, i després vaig començar fent classes particulars. A dia d’avui segueixo fent-ne, i també n’imparteixo a El Timbal i a Èxit Escènic.\nL’estiu passat va fer deu anys que vaig fer les proves de Direcció i Dramatúrgia. I ho tinc tan gravat que sembla que sigui ahir. Per mi va ser una experiència molt intensa i en guardo molt bons records. I també he viscut sempre intensament les experiències dels meus amics que s’han presentat, i la dels meus alumnes…\nés un moment important per qui es presenta, es viu amb moltes il·lusions i molts nervis, i m’és impossible no empatitzar-hi cada any.\nI el cas és que varis alumnes m’han demanat que n’escrigui alguna cosa aquí, que parli de tot plegat. Em ve de gust fer-ho, però no tinc del tot clar com enfocar-ho, perquè és molt personal. I crec que aquesta és precisament la gràcia.\nPer això he parlat amb alguns amics i exalumnes, perquè m’expliquin la seva experiència personal de les proves de l’Institut del Teatre, amb la perspectiva que els donen els mesos o els anys (depenent del cas). Anècdotes, sensacions, consells… una mica de tot. Amb la idea que puguin servir a tall d’exemple, per descriure uns moments tan subjectius.\nL’Aida Llop estudia l’especialitat de Musical i està a punt d’acabar i graduar-se. De les proves en recorda això: “Va ser molt interessant estar envoltada de gent que tenia el mateix somni que jo i veure com cadascú el vivia a la seva manera.”\nL’Oriol Burés, un molt bon amic que va entrar a Musical fa uns quants anys, explica que recorda l’etapa de l’Institut com una etapa meravellosa de la seva vida. Ell va preparar-se les proves al costat de molts amics que també es presentaven, i va ser una experiència molt vinculada a aquesta gent. “Per mi preparar les proves va ser una aventura, i vaig passar per molts llocs, des de nervis a emoció… va ser una barreja de moltíssimes coses. Em sentia que em posava a prova a mi mateix fent aquelles proves. Ho recordo molt positivament, va ser molt bonic.”\nLa Laia Pastor, també una molt bona amiga, es va graduar ja fa uns quants anys. Ella és de la mateixa promoció que l’Oriol, però de l’especialitat de Text. Era el tercer any que feia les proves. “Recordo molts nervis sobretot en el primer cop. En els dos següents no tant, m’ho vaig passar molt millor. Suposo que també influeix la sort que tens amb el tribunal, si fomenten la competitivitat i et sents comparat i rebaixat, o si et donen confiança i fomenten el bon rotllo. I, és clar, la por al desconegut del primer cop.”\nL’Òscar Castell va fer les proves de Direcció i dramatúrgia fa tres anys per primera vegada, però no va entrar. Ara està estudiant a Eòlia: “A part de l’Institut del Teatre, a Eólia (Escola Superior d’Art Dramàtic) s’hi estudia el mateix; tant en interpretació com en direcció escènica.”\nEn Martí Castellarnau l’any passat va entrar a Text, i aquesta és una de les anècdotes que recorda: “A la presentació del monòleg a la prova A2 (moment en el qual el passes davant d’un tribunal), vaig començar la meva proposta (el monòleg de Hamlet de Ser o no ser) i quan no portava ni 8 versos la professora d’interpretació del tribunal em va dir: moltes gràcies, fins aquí. En aquell moment em va caure el món a sobre, i encara havia de presentar un poema i la proposta física. Vaig sortir pensant o ho has fet horrorosament malament o li has encantat. Per sort, finalment, la prova em va anar força bé!”\nLa Maria Tarragó també va entrar a Text l’any passat: “Les proves a l’Institut del Teatre per mi van ser fascinants. La part més grisa potser va ser l’A. La part B per mi va ser fantàstica. T’hi jugaves una nota i entrar o no entrar, però a la vegada era un aprendre constant, com fer un petit stage d’interpretació amb professionals. Passes nervis, però nervis d’aquells que exploten quan interpretes, altes dosis d’adrenalina. Realment fascinant.”\nLAIA PASTOR: Quan vaig fer les proves de l’institut del teatre, vaig escriure al cartronet que et donen per recolzar l’examen teòric “Molta merda”. Aquell any no vaig entrar, però el següent any em va tocar aquell mateix cartronet, encara hi deia ben petit escrit amb llapis “molta merda” amb la meva lletra. I aquell any vaig entrar.\nORIOL BURÉS: Recordo molt la teòrica… recordo pujar l’escala del bar cap a l’Ovidi Montllor, recollir aquell cartronet que et donaven per posar el paper a sobre per escriure l’examen… em poso nerviós ara només de pensar-ho! I un cop passada la teòrica, la pràctica va ser “anem a intentar ser aquí, i disfrutar d’aquesta experiència”.\nMARIA TARRAGÓ: Si m’he de quedar amb un moment de quan vaig fer les proves de l’institut del teatre , em quedo amb les tardes de la prova B- la setmana on practiques pel gran monòleg final-. Cada tarda, en grups de 4, ens tancàvem a una aula amb dos professors d’interpretació i jugaves amb el monòleg: te’l giraven, et modulaven com actriu, jugaves amb diferents espais i activaves la teva intuïció. Era sorprenent l’amplitud que agafava el text des que entraves fins l’últim dia.\nMARTÍ CASTELLARNAU: Les proves d’accés van ser un dels processos més estimulats, angoixants i intensos que he viscut. Vist amb perspectiva en tinc un bon record, sobretot de la segona prova, la B. És un moment en el qual afloren tantes emocions alhora que es fa difícil descriure amb exactitud què van suposar, i ara encara més perquè el record es veu influenciat pel resultat de les proves.\nÒSCAR CASTELL: Va ser estimulant però, al mateix temps, angoixant. Molts alumnes asseguts a la platea d’un teatre de l’Institut que compartien el mateix estat emocional i anímic: a platea es respirava nerviosisme però també entusiasme i il·lusió. Fins i tot, mentre es realitzava l’examen, les proves, hi havia un ambient afable, de complicitat, de comicitat entre els participants.\nMARTÍ CASTELLARNAU: Una altra anècdota, és durant la prova B, ja feia quatre dies que treballàvem el monòleg i de cop i volta després de passar-lo una vegada, un dels membres del tribunal em diu: saps fer la vertical? Li responc que sí, i em va fer recitar mig monòleg fent la vertical.\nAIDA LLOP: Va ser molt estimulant passar a la segona fase i poder treballar amb professors de l’IT durant una setmana. Vaig aprendre molt. Si no hagués entrat, ja hauria valgut la pena. Tot i així, és una mica estressant ja que és molta feina i moltes hores treballant moltíssim, els professors donen molta canya.\nLAIA PASTOR: Cada cop n’aprens més, de tu mateix i dels companys que veus passar. Però en el fons és molt subjectiu, i cada any et preguntes: Per què ha entrat aquest? I per què aquest no? Recordo veure entrar gent molt dolenta i, en canvi, no entrar-ne de molt i molt bona i no entendre res. Per això no cal desanimar-se si no entres, sobretot a la primera, ni pensar que no ets bo o que no vals per això. Hi ha moltíssima gent amb molta fusta, molta intuïció, molta sensibilitat… que no entren a la primera ni potser a la segona. Són molts factors. L’important és tenir-ho clar.\nMARTÍ CASTELLARNAU: A la prova B estàs una setmana treballant amb professors de l’Institut la teva proposta (en el meu cas un monòleg), veus com evoluciona tot trobant múltiples possibilitats a un text, descobreixes altres maneres d’expressar i sentir. En resum, et posen el caramel als llavis del que pots aprendre a l’Institut i has d’aprofitar aquesta setmana per donar al màxim de tu mateix, esforçar-te i gaudir, que és el més important.\nAquests són els consells que donen a qui s’hi vulgui presentar:\nORIOL BURÉS: De vegades quan veus tota la gentada que es presenta a les proves de l’Institut del Teatre, i potser gent que coneixes i que saps que són bons, et qüestiones a tu mateix… i penso que no, que has d’anar convençut amb les teves aptituds, i amb ganes d’entrar, i deixa’t estar de la gent que hi hagi fent les proves, tu has de creure amb el que fas, que penso que és molt important.\nLAIA PASTOR: Jo crec que has de tenir una proposta molt treballada per anar tranquil i segur, potenciar els punts forts i treballar molt els febles per no mostrar inseguretat, i sobretot fer una proposta que et motivi, passar-t’ho bé amb el que fas, és el més important.\nAIDA LLOP: Per preparar les proves crec que cal constància i algú que et doni un cop de mà des de l’observació del que fas i que et pugui aconsellar des de fora. És molt difícil muntar una petita\npeça com les que demanen per les proves sense cap ajuda externa, mai sabràs què és exactament el que fas si no ho veus des de fora.\nMARTÍ CASTELLARNAU: El més important de les proves és gaudir-ne, perquè d’aquesta manera el teu cos i la teva actitud s’impregnen d’una energia desbordant que pots encaminar a fer unes molt bones proves. És cert que cal esforç i preparació: llegir a fons els llibres de la prova teòrica, estar convençut de les propostes que presentes i dúctil per poder-les canviar amb les indicacions, intentar mostrar registres diferents, ser generós amb els companys, anar amb ganes d’aprendre i, reitero, gaudir al cent per cent de la teva feina.\nÒSCAR CASTELL: Sinceritat, molta sinceritat, ser molt sincers, donar-se, com si fóssiu esponges. No voler-vos imposar res, no dependre massa de la imaginació, intentar obviar el verb futur. El present és el que sempre és cert, per tant, oblidar-se dels altres dos verbs (passat i futur), no fer-los cas.\nMARIA TARRAGÓ: És important estar ben arrelat, projectar bé la veu, tenir iniciativa, anar segur i sobretot ser volàtil, flexible de ment, estar disposat a tot el que et facin fer. Els meus consells per una persona que es presenta a les proves és preparar-se bé tant les cinc lectures perquè és la primera fase a passar com el monòleg, el poema/ cançó i la proposta físicia. Vital. És important portar-ho controlat. Que res et balli, que no tinguis por d’alguna de les parts. I sobretot, tenir presència, anar segur, tranquil i una bona dosi d’il·lusió i ganes de llançar-se al buit.\nEls he preguntat a tots ells si creuen que es bo tenir un pla B, com a alternativa en cas de no entrar. Perquè acostuma a ser un dels dubtes més freqüents:\nMARIA TARRAGÓ: Si aspires a ser actor, si n’estàs del tot convençut i per tu és un somni, val la pena tenir plans alternatius perquè l’Institut del Teatre és un de tantes cuines de bons actors, no l’únic ni el millor. Si realment ets un actor en potència has de provar-ho per qualsevol via. Que no va bé l’IT, doncs hi ha el Col·legi del Teatre, hi ha el Timbal, hi ha Eòlia… No et pots desanimar!\nORIOL BURÉS: Jo no tenia cap pla B, crec que els plans B no serveixen de gaire… crec que et distreu del teu objectiu, o et relaxa. No em plantejava cap altra cosa que no fos entrar, i si no era aquell any, al següent o l’altre… I per sort o per desgràcia, els plans B un cop no aconsegueixes l’objectiu surten com bolets. Jo anava a muerte. Crec que em va ajudar molt no tenir-ne… crec.\nAIDA LLOP: Jo ja estava estudiant el segon curs d’una carrera quan vaig decidir fer les proves de l’IT. Si no hagués entrat, hauria seguit estudiant criminologia. Crec que sempre està bé tenir un altre pla. Si més no, és la manera de treure’t pressió; Si no entres, pots fer l’altra cosa, no et quedes perdut.\nÒSCAR CASTELL: No en tenia. Sabia perfectament que volia centrar-me exclusivament a preparar-me per a poder realitzar aquests estudis. No obstant, vaig apuntar-me a unes altres proves d’estudis en grau mitjà sobre tècnic de so i llums. No vaig presentar-m’hi finalment. Malgrat tot, penso que és necessari tenir diferents opcions per les quals aspirar, sempre i quan aquestes et causin plaer, t’agradin. D’aquesta manera si no te’n surts amb les altres dues pots afrontar l’altre. Això sí, vaig dedicar més temps a preparar les primeres que no pas aquesta última.\nMARTÍ CASTELLARNAU: La veritat és que no tenia cap pla alternatiu si no entrava a l’Institut. L’any de les proves havia acabat una carrera, que no tenia res a veure amb el teatre, i tenia molt clar que volia ser actor i estudiar a l’Institut. Així que vaig decidir no plantejar-me segones opcions, si no entrava ja decidiria llavors què faria.\nLAIA PASTOR: És bo, tenir un pla B, sempre és bo tenir-ne un. Però jo he de dir que l’any que vaig entrar, va ser quan vaig pensar: Si no entro, no sé què faré. Suposo que si realment no tens opció, el cos s’activa i això es nota. Evidentment, tenia un pla B, però a la meva llibreta hi vaig escriure això, perquè en el fons, havia d’entrar, no podia no ser d’aquella manera.\nI també els he demanat quins consells donarien a les persones que acaben de saber els seus resultats de les proves de l’institut del teatre. Perquè al cap i a la fi, és un dels moments més crítics:\nAIDA LLOP: Un cop s’entra a l’Institut cal paciència, esforç i ganes. Són quatre anys molt intensos i no es poden compaginar amb res més. És a temps totalment complet. Cal tenir-ho en compte. Si no s’hi entra no passa res! Primerament, es pot tornar a intentar més endavant, i després, hi ha altres bones escoles d’art dramàtic a Barcelona.\nLAIA PASTOR: A algú que no entra li diria que, si realment ho vol, ho torni a intentar. Sens dubte. A algú que entri, li diria que tindrà moments genials i d’altres de terribles. Que realment el món professional avui dia està molt malament, i que no s’ho prengui molt a pit quan descobreixi la realitat que estem vivint,que realment és un món complicat ara mateix per dedicar-s’hi. Que no deixi de fer classes fora de l’institut (de cant, dansa, el que necessiti), que s’ha de seguir formant fora perquè només amb la formació de l’institut no n’hi ha prou. I li donaré el millor consell que em van donar a mi quan vaig entrar i que mai oblidaré: “Sigues com una esponja, absorveix tot el que t’interessi, i el que no, a prendre pel sac!”\nORIOL BURÉS: A qui s’hagi presentat i hagi entrat, li diria que ho disfruti molt, perquè és una gran experiència, però que no es tanqui només a l’Institut. Que per poc que pugui intenti volar i fer coses fora, perquè fora de l’Institut es fan coses meravelloses. L’Institut és una aposta molt guai, i és una grandíssima opció, però no ens hem de tancar només a això, hi han grans professionals molt vàlids a fora, i no ho hem d’oblidar mai.\nÒSCAR CASTELL: Moure-us i intentar conèixer a gent amb experiència professional que us pugui ajudar a fer-ho i provar els exercicis en grups amateurs o en altres grups que no ho siguin si es coneixen contactes. Però sempre, sempre, sempre, treballar, no abandonar els plaers i gusts propis. Hi han diferents escoles, a algunes d’elles s’hi imparteixen cursos on poder incrementar, desenvolupar encara molt més, el que el professorat ha considerat que no acabava de funcionar o que vosaltres considereu que no ha acabat de funcionar.\nMARIA TARRAGÓ: Un cop saps que has entrar primer de tot, celebra-ho, crida-ho, digues-ho a familiars, amics i tots aquells que t’han acompanyat a les proves. Després, relaxa’t i pensa que tot i haver passat, encara no ets actor ni molt menys, que tot just això comença i que hi hauràs de posar tota la teva part per seguir endavant i per crear-te un futur a l’escenari. D’altra banda, si no entres, no et desesperis. Fes autocrítica, pensa en els punts forts i punts febles, on deus haver punxat. Si vols estar-ne segur, sempre pots fer una instància perquè t’ho expliquin. No has entrat però no és la fi del món. L’any que bé ho pots tornar a provar i si no, pensa que està ple d’escoles d’interpretació que et formaran com a bon actor i que has de pensar que el principal protagonista ets tu, sigui on sigui.\nI, per acabar, a qui hi estigui interessat li recomano que miri aquest 30 minuts de Tv3 (de fa molts anys) dedicat a les proves d’accés, jo el vaig descobrir fa poc i crec que pot servir per veure una mica com són o eren les proves.\nEspero que tot plegat pugui ser útil tant a qui es vol presentar a les proves de l’institut del teatre, com a qui li pica la curiositat per descobrir com és viure aquest procés de selecció des de dins. Si estàs llegint això i t’hi has presentat alguna vegada, m’encantaria que expliquis alguna anècdota o deixis algun consell als comentaris. I així entre tots ho anem enriquint amb més experiències. Moltes gràcies, i molta merda a qui la necessiti!\nM’ofereixo com a professora\nM’ofereixo com a professora de teatre\nen escoles i acadèmies (classes anuals, semestrals, mensuals, intensives…), o bé per a sessions particulars (en grup o individuals).\nTinc experiència treballant amb adults interpretació, direcció i dramatúrgia, tant en diferents escoles de teatre com en classes particulars:\nFormo part de l’equip docent de El Timbal,\non a part de monogràfics com preparació de proves d’accés per a estudis Superiors d’Art Dramàtic, hi imparteixo l’assignatura de Dramatúrgia al segon curs del CFGS (Cicle Formatiu de Grau Superior), destinada a actors.\nAquí podeu llegir el post que vaig escriure pel seu boc sobre l’escriptura i diferents processos creatius.\nTambé sóc part de l’equip docent a l’escola d’arts escèniques Èxit Escènic, impartint classes de dramatúrgia per actors i de creació, i també classes de preparació per les proves d’accés a l’Institut del Teatre per a interpretació.\nA més a més, des de fa molts anys, imparteixo classes particulars:\npreparació proves pràctiques d’accés Institut del Teatre – inrerpretació\npreparació proves pràctiques d’accés Institut del Tetare – direcció i dramatúrgia\nI també realitzo coach de diferents àmbits:\ncoach per a càstings actorals\ncoach per a presentadors de televisió\nEl meu contacte és [email protected]\nXafardejant per la web podreu veure les diferents feines que he fet com a dramaturga, directora i guionista.\n(alumnes del Timbal, promoció 2015-2017)\nClasses particulars per les proves d’accés de l’Institut del Teatre\nFa uns quants anys que imparteixo classes particulars per les proves d’accés de l’Institut del Teatre, preparant la part pràctica tant de l’especialitat d’Interpretació, com de la de Direcció i Dramatúrgia. I puc dir molt contenta que molts dels alumnes han aconseguit entrar, malgrat la dificultat.\nEls horaris són molt flexibles per adequar-los a les necessitats dels alumnes. I les sessions es fan de forma individual:\nClasses puntuals: l’alumne pot demanar una única classe per repassar o aprofundir en un tema concret. O bé, d’una sessió per l’altra, l’aumne demana noves classes, sobre la marxa.\nClasses periòdiques: a cada sessió es treballa un aspecte diferent i es va avançant al llarg de les sessions. Establint un calendari previ.\nPack de Dramatúrgia: A més a més, en el cas de dramatúrgia, l’alumne pot adquirir un document amb explicacions i exercicis per preparar la prova de dramatúrgia des de casa seva. Aquest pack està pensat per aquells que no puguin fer classes presencials. De forma online, l’alumne pot demanar tantes correccions com desitgi de les escenes que vagi escrivint seguint el pack d’exercicis.\nLes classes tenen lloc al barri de Gràcia de Barcelona.\nInteressats en les proves, us podeu posar en contacte amb mi, sense cap compromís:


Per la quantitat d'obres que va escriure i la difusió que van tenir entre el públic infantil, cal considerar Josep Maria Folch i Torres (1880-1950) l'escriptor més representatiu de la literatura infantil del primer terç de segle. Tot i que va començar escrivint novel·les per a adults, l'èxit de la seva col·laboració periòdica a la revista En Patufet - sobretot a partir de la gran acceptació que va tenir Les aventures d'en Massagran, que enguany fa cent anys- va motivar que es dediqués exclusivament a la literatura infantil. A la revista En Patufet, Folch i Torres escrivia una secció fixa anomenada "Pàgines viscudes", on va retrar formes de vida de la Catalunya del seu temps, sempre amb una intenció alliçonadora impregnadadel sentimentalisme de l'època. També va escriure més de setanta novel·letes de la "Biblioteca Patufet", cosa que el va convertir en l'introductor de la narració d'aventures a Catalunya.\nJosep Maria Folch i Torres: d'ofici, escriptor (Programa de tv3 "El meu avi" dedicat a recuperar la figura i l'obra de Folch i Torres)\nFundació Josep Maria Folch i Torres\nAutor de l'adaptació: Albert Jané\nIl·lustració: Emilio Urberuaga\nAlbert Jané, autor important en la història de la literatura infantil en català, presenta una selecció de faules amb protagonista animal, majoritàriament provinents de la tradició europea (Isop, Fedre, Ramon Llull i La Fontaine) utilitzant un llenguatge planer però sense renunciar a la riquesa del lèxic i de la sonoritat de la llengua catalana. En la tria ha prioritzat les històries que tenen interès narratiu, més enllà de la intenció moralitzadora.\nSovint trobem adaptacions de contes amb poc rigor per les qüestions del llenguatge i amb il·lustracions estereotipades, no és el cas d'aquesta obra que resulta ideal per compartir, llegir en veu alta als infants.\n(Informació extreta de:\nGORCHS, Glòria. "Dignitat literària". Presència, 2010, Núm. 1988, p.38)\nImatges de l'exposició "El concepte d'infantesa de Lola Anglada", Universtitat de Vic\nMaterial de l'exposició de la professora Carme Rubio\nDijous, 8 d'abril, a les 18.30h s'inaugurà l'exposició "El concepte d'infantesa de Lola Anglada" a la Universitat de Vic. La mostra, que es podrà veure fins al 30 d'abril, presenta la qualitat dels llibres i dibuixos d'una de les millors il·lustradores catalanes de tots els temps. Estructurada en cinc àmbits diferenciats –Una gran il·lustradora, Concepció noucentista de la infantesa, Diferents tipus de protagonistes infantils, Reflectir una societat i Jocs i joguines– compta amb material de la col·lecció particular de la professora Carme Rubio, comissària de l'exposició.\nPep Molist i Ignasi Blanch presenten el llibre Vull conèixer Miquel Martí i Pol (Baula, 2010), una obra per conèixer la vida del poeta i apropar-se a les seves creacions.\nNoemí Villamuza i Eliacer Cansino\n2 d'abril, Dia Internacional del Llibre Infantil commemorant l'aniversari del naixement de Hans Christian Andersen, un dels màxims creadors de l'imaginari infantil.\nInfància i educació literària a propòsit de Hans Christian Andersen


Empordà Societat Art Literatura\nD’espais abandonats i lletjos, a Figueres, n’hi ha molts: parets grises i tristes, balcons que semblen a punt de caure, antigues botigues que sembla que no puguin renéixer mai. Sabeu a q...\nEconomia Empordà Societat Salut Literatura\nI sobre què escriuré?\nJa fa uns quants dies que, pel carrer, em trobo amb gent coneguda que em comenta el mateix: “fa temps que no escrius res a l’Empordà”; o bé em pregunten: “com és que ja no hi escrius?”. Que m’ho demanin, em fa sentir il·lusió: m’agrada que em diguin que em llegeixen; em fa content que segueixin les meves línies, encara que tinguin poc valor.\nCaminant, penso en aquest article, i torno a pensar-hi quan m’assec al davant del teclat de l’ordinador. I sobre què escriuré?\nEmpordà Societat Mares Sentiments Amor maternal\nUna rosa per a la mare\nNo dec ser l’única persona del món que té una mare perfecta. Les mares ens han dut dintre seu durant nou mesos i, potser per això, perquè ens han dut a les seves entranyes i ens han sentit bategar, són capaces de comprendre-ho tot, ja siguin simples criaturades o les infàmies més inexplicables que puguem cometre durant els dies de la nostra vida.\nVet aquí el que em passava pel cap un d’aquests dijous de mercat. Resulta que, en una de les parades de la plaça del Gra, hi ha una parada de flors. Tenen plant...\nEmpordà Societat Figueres Festes Tradicions\nQue no hi hagi animals\nTots tenim diferents sensibilitats. Hi ha persones que tendeixen a protegir la naturalesa. D'altres, sobretot dones, clamen a favor del gènere femení. Uns altres defensen a capa i espasa els drets socials, especialment de gent desafavorida i marginada per l'economia. N'hi ha també que només miren el cel i busquen constel·lacions, com si els problemes generats per nosaltres mateixos tinguessin raó i causa més enllà de l'atmosfera. Qui té la raó? O, qui en té més, de raó, si és que hi ha una ra&o...\nEmpordà Societat Figueres Educació\nA la cua del supermercat\nAlguns diumenges vaig a missa. A la Immaculada. Sentir mossèn Miquel Àngel m’agrada, em conforta, em fa agafar confiança i m’ajuda a creure en Déu. Tornant, sovint passo per un supermercat que queda a la vora de casa meva. Des de fa unes setmanes hi tinc unes converses ben agradables.\nResulta que fa anys, a l’escola on vaig començar a treballar, hi havia un noi que era un trasto. Un gandul, un vailet que amb prou feines no agafava el llapis ni el bolígraf. Estudiar, llegir, fer deures, res d’això no li agrad...\nEmpordà Societat Missatgeria Whatsapp xafarderies\nEls meus exsogres opinen\nEls missatges de Whatsapp fan molt de favor. Permeten enviar idees ràpides, ajuden a organitzar-se, concerten cites més o menys urgents i convoquen grans quantitats de persones en un moment i un lloc determinats. La societat corre apressada, tot és a correcuita, com si el rostit es cremés als fogons.\nNotícies breus, intercanvis de paraules volant d’un mòbil cap a un altre, lletres i més lletres que es projecten a les pantalles entre abreviatures, signes de puntuació i emoticones. Això i res més que això...\nEmpordà Societat Periodisme Escriptura\nConverses de luxe\nAlguns dissabtes baixo a Correus per afers personals. Normalment no trobo cap conegut pel carrer o, si es dona el cas, el saludo amb un adeu i amb un gest amb la mà. Tanmateix, un d’aquests dies vaig topar amb en Carles Ayats, que és un bon periodista i fa de director editorial ¾de gerent, vaja¾ d’aquest setmanari. Podia haver esquivat de saludar-lo, perquè ell, atabaladament enfeinat, tirava carrer amunt amb la mirada fixada al mòbil. Jo anava amb temps, perquè a Correus, els dissabtes, no obren fins a dos quarts de deu...\nEls éssers humans ens hem construït un sistema de vida que es basa en els costums i les regles. Ens comportem tal com estem acostumats a comportar-nos, sense preguntar-nos si ens aniria millor canviant una mica alguna de les rutines. També ens hem emmotllat a unes regles de comportament més o menys estrictes: això, ho fem així perquè als del nostre voltant els és més còmode que ho fem així; i fem això aixà perquè als veïns de la vora de casa els és molt pràctic que ho fem aix&a...\nHi ha llibres que sumen, llibres que resten i llibres que deixen indiferent. Els bons són els que sumen: passant pàgines i llegint-los s’aprèn. Passa igual com amb els me...\nHi ha molts tipus de persones, i per "molts tipus" vull dir "molts tipus": de caràcter oposat, de mida diferent, de pes exageradament alt i perillosament baix, de raça negra i de raça blanca, de costums educats i de costums indomables i d'ideologies extremes, ja sigui a fi de bé o amb l'únic objectiu de fer mal als veïns. De persones diferents de mi, en tinc de properes i de llunyanes: algunes d'elles s'acosten als valors de l'amistat i d'altres em són completament indiferents, com si no existissin. De persones iguals a mi, en conec tan sols un...


Ventura Pons s'acosta a la història amagada d'Anna Maria Dalí\nVentura Pons s’acosta a la història amagada d’Anna Maria Dalí\nEl cineasta català presenta al festival de cinema de Guadalajara 'Miss Dalí', un film sobre la germana del pintor\nActualització: 13.03.2018 - 23:47\nEl cineasta Ventura Pons feia molts anys que volia explicar la vida d’Anna Maria Dalí, la germana del pintor. ‘És una història amagada –diu–. I aquestes sempre són les més interessants.’ El seu nou film, Miss Dalí, arriba al Festival de cinema de Guadalajara, on Pons ha estat homenatjat amb un guardó.\nEl film fa un repàs de la vida d’Anna Maria Dalí i dels records que té del seu germà. A l’inici, la protagonista és visitada per una amiga i comença a recordar moments de la vida de la família. ‘La gent sap les ximpleries que feia el pintor, però ignora la relació amb la seva família, que és molt interessant –ha afegit Pons–. Tenia unes sortides genials, però no voldria tenir ningú com ell a la família!’\nSobre Salvador Dalí, Pons diu: ‘Dalí va trair tothom. Quan va dir que escopia sobre la tomba de la seva mare, va trair la seva família; després va trair Picasso, Buñuel, Lorca… Ara, era un geni. S’inventava coses molt divertides que a vegades tenien efectes col·laterals.’\nPel que fa a la figura d’Anna Maria Dalí, destaca que tenia un món interior propi molt interessant. Al film, doncs, hi havia moltes coses a explicar: el republicanisme dels anys trenta, el ‘triangle’ amb Lorca, la història amb Buñuel i Gala, la ‘tragèdia grega de dos germans que s’estimaven’… I afegeix: ‘Condensar-ho tot en una pel·lícula de gairebé tres hores no era pas fàcil.’\nPons va conèixer amb profunditat Dalí i Gala. Diu que en té moltes històries personals que no ha pogut posar a la pel·lícula. Considera que, a banda de director, el seu paper al film ha estat de notari: ha llegit una vintena de llibres que hi tenen relació i assegura que al film no hi ha res que no sigui veritat, a banda dos personatges de ficció.\nAl film, del qual també s’ha fet una petita sèrie, hi treballen actors catalans, britànics, francesos i espanyols, com ara Siân Philips, Josep Maria Pou, Claire Bloom, Vicky Peña, Joan Carreras, Joan Pera, Eulàlia Ballart, Jose Carmona, Allan Corduner i Minnie Marx.


La nova llei de protecció de dades potencia el paper del delegat/da de protecció de dades, entre d'altres aspectes. Font: Pixabay.\nLa nova llei es va aprovar el 5 de desembre i pretén adaptar el dret espanyol al reglament europeu. Font: Pixabay.\nLa Llei Orgànica 3/2018, de 5 de desembre de protecció de dades personals i garantia dels drets digitals, és la nova norma de caràcter estatal que deroga la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre.\nL’objectiu de la nova norma és adaptar el dret espanyol al model establert pel Reglament General de Protecció de dades europeu. El text desenvolupa matèries, aclareix conceptes i dona més seguretat jurídica. Ha estat aprovada per un ampli consens, amb un 93% de suport parlamentari.\nPresentem algunes de les novetats que presenta.\n1. Testament digital\n2. Respecte als principis que regulen la protecció de dades\n3. Les dades de contacte\n4. Comunicacions comercials\n5. Mesures addicionals\n6. Regulació específica del dret digital\n7. Figura del delegat/da de protecció de dades\n8. Informació per capes\nContempla que persones vinculades a la persona que hagi mort, ja sigui el citat vincle per raons familiars o de fet o els seus hereus/ves, puguin exercir el dret de rectificació, accés i supressió en el seu nom, a no ser que la persona interessada a les seves últimes voluntats manifestés el contrari. Així doncs es probable que es creï un registre de voluntats digitals.\nRespecte als principis que regulen la protecció de dades, com ara:\nL’exactitud de dades. Estableix que al o a la responsable de dades no se li podrà imputar la inexactitud de les dades que tracti pels fins pels que van ser recollides, sempre que hagi adoptat totes les mesures raonables perquè es suprimeixin o rectifiquin sense dilació.\nDeure de confidencialitat. Els i les responsables de tractament de dades i totes aquelles persones que intervinguin en qualsevol fase del tractament, estaran subjectes al deure de confidencialitat, que serà complementari del deure de secret professional de conformitat amb la seva normativa aplicable.\nConsentiment, especialment en el que respecta als/les menors d’edat. S’estableix que a partir dels 14 anys, poden prestar directament el seu consentiment. Únicament ho faran en el seu nom, els adults/es que ostentin la seva guarda i representació legal els que tinguin una edat inferior a 14 o fins a 14.\nTractament de dades per obligació legal, interès públic o exercici de poders públics. El tractament de dades quan estigui fonamentat per una obligació legal exigible al responsable de tractament, haurà de provenir la citada norma o bé de la Unió Europea o bé tenir rang de llei. Aquesta norma podrà determinar:\nLes condicions generals de tractament.\nLa tipologia de dades objecte de tractament.\nLes cessions que provinguin com a conseqüència de l’esmentat compliment legal.\nLes condicions especials del tractament, com per exemple, l’adopció de mesures addicionals de seguretat.\nLes dades de contacte d’empresaris/àries individuals i de professionals liberals, o al seu cas, les relatives a la funció o llocs de treball desenvolupats per persones físiques que prestin serveis en una persona jurídica, estan sota l’empara d’aquesta regulació legal i la del Reglament General de Protecció de Dades Europeu (RGPD).\nContempla la licitud del tractament de dades personals que tingui per finalitat evitar l’enviament de comunicacions comercials a les persones físiques que hagin manifestat la seva negativa o oposició per rebre-les.\nEs contempla la possibilitat d’imposar condicions especials al tractament, com ara l’adopció de mesures addicionals de seguretat o altres, quan el tractament de dades provingui de l’exercici de potestats públiques o del compliment d’una obligació legal basada en un interès públic.\nTambé s’estableix com s’han d’exercir els drets que té qualsevol persona física en matèria de protecció de dades, especialment els relatius a accés, rectificació, supressió, limitació del tractament, portabilitat i oposició.\nRegulació específica del dret digital:\nDret a la neutralitat d’Internet. El proveïment de serveis d’Internet proporcionarà una oferta de serveis de caràcter transparent sense discriminació per motius tècnics o econòmics.\nDret d’accés universal a Internet. Tothom pot accedir-hi independentment de la seva condició personal, social, econòmica o geogràfica.\nDret a la seguretat digital. Tant pel que fa a les transmissions com recepcions. En aquest sentit, els proveïdors de serveis d’Internet informaran a les persones usuàries dels seus drets.\nDret a l’educació digital. El sistema educatiu ha de garantir la plena inserció de l’alumnat a la societat digital i l’aprenentatge de l’ús dels medis digitals que sigui segur i respectuós amb la dignitat humana, els valors constitucionals i els drets fonamentals.\nProtecció de dades dels/les menors a Internet.\nDret de rectificació a Internet.\nDret a l’actualització d’informacions a mitjans de comunicació digitals.\nDret a la intimitat en relació a l’ús de dispositius digitals a l’àmbit laboral, en front a l'ús de dispositius de videovigilància i de gravació de sons en el lloc de traball, i davant l'ús de sistemes de geolocalització en l'àmbit laboral.\nDrets digitals en la negociació col·lectiva.\nDret a l’oblit en recerques a Internet i en serveis de xarxes socials i equivalents.\nDret de portabilitat.\nEs potencia la figura del delegat o la delegada de protecció de dades (DPD):\nHa d’acreditar coneixements a través d’una titulació universitària, especialitzats en dret i en la pràctica de protecció de dades.\nEn el cas que el DPD sigui una persona física que formi part de la organització/entitat del responsable de tractament (RT) o de l’encarregat/da de tractament (ET), no podrà ser remogut ni sancionat pel RT o ET per desenvolupar les seves funcions, a excepció que ho faci amb dolo o negligència greu en el seu exercici.\nS’ha de garantir la seva independència dins la organització, per tant s’ha d’evitar qualsevol conflicte d’interessos.\nS’estableix la necessitat de la seva designació en determinats sectors. Per exemple:\nCol·legis professionals (Col·legi d’Advocats, Col·legi de Metges, Col·legi d’Arquitectes, etc.).\nUniversitats públiques i privades.\nEntitats que explotin xarxes socials i prestin serveis de comunicacions electròniques.\nEntitats que desenvolupin activitats de publicitat i prospecció comercial .\nEmpreses de seguretat privada.\nEstabliments financers de crèdit.\nEntitats asseguradores i reasseguradores.\nEmpreses de serveis d’inversió regulades per la legislació vigent i aplicable en Mercat de Valors.\nEn relació al principi de transparència i informació, es dóna èmfasi a la denominada informació per capes. És necessari proporcionar a la persona afectada informació bàsica, i addicionalment cal indicar-li una direcció electrònica o un altre mitjà que li permeti accedir de forma senzilla i immediata a la resta d’informació.\nNormativa entitat, protecció de dades, transparència


Proyecto Meitner. Crit Companyia de Teatre - AU Agenda\nDomingo 14/3 de 2021 19.00\nLise Meitner, dona, jueva i codescubridora de la fissió nuclear fuig de l’Alemanya nazi. Després del seu forçós exili a Suècia, es veu impel·lida a la més absoluta austeritat científica i econòmica a causa dels interessos particulars del seu amfitrió, Manne Siegbahn. En 1944, l’únic guardonat amb el Premi Nobel pel descobriment de la fissió nuclear va ser el seu estret col·laborador, Otto Hahn. El tribunal va ignorar el paper essencial de Meitner en el procés. Com els recorda la història? S’ha fet justícia amb Lise Meitner?\nDesprés de cada funció es realitzarà un col·loqui de 30 min. en el qual el públic podrà realitzar qualsevol pregunta relacionada amb l’obra de teatre, les pioneres, les científiques actuals, la física nuclear, les activitats d’investigació de l’IFIC…\nPerquè tothom puga participar en la conversa s’habilitarà l’etiqueta #preguntaMeitner a través de Twitter (@ProyectoMeitner) i Instagram (proyectomeitner_ific). Així, podràs fer la teua pregunta amb el mòbil en qualsevol moment.


EL COMPROMÍS DE MAMA DE RECUPERAR ALGUNS ESTILS DEL SUD - CULTURA DEL SUD\nEl compromís de Mama de recuperar alguns estils del sud\nPrincipal Cultura Del Sud El compromís de Mama de recuperar alguns estils del sud\nL'última amfitriona de l'església que sortirà de la sala de pols agafarà l'Aqua Net?\nDona amb roba d'esglésiaCrèdit: Mirrorpix / Col·laborador / Getty Images\nUn amic meu va visitar recentment un campus universitari i es va sentir atemorit per veure com els estudiants caminaven a classe amb pantalons curts i samarretes de tirants més adequades per al gimnàs. 'La meva àvia es posava el llapis de llavis per anar a la bústia', va dir amb melancolia. La nostra transformació de l’hostessa de l’església del sud a guants moderns dels meus fills perduts ens va escapar. Primer van aparèixer els panty-mànega (no cal lluitar aquelles nylon) i els rodets calents (tan llargs, assecador de cabell), i després els pantalons, a l’església. Amb l’onada d’una mà no controlada, havíem abandonat les mitges relliscades, havíem perdut el nostre Revlon “Love That Red”, llençàvem les nostres pintes de broma i ens havíem endut amb sabates sensates.\nAlgunes icones del nostre passat femení no es poden perdre. A aquest assecador de cabell i a la faixa clara, li diem una bona solució. A la pinta burleta, oferim un comiat més reverent. Juntament amb l’esprai per a cabells Aqua Net, va donar a les generacions de cabells de concurs la força de portar una tiara, i això hauria de significar alguna cosa.\nPerò a mesura que avancem amb valentia, recordem que 'Mama & nbsp; Els sabíeu una o dues coses sobre l'estil. I puc nomenar tres explosions del nostre passat que mereixen un retorn.\nEl vestit de Pasqua\nAbans començàvem a comprar els vestits de Pasqua abans que els caramels de Sant Valentí quedessin fins i tot rancis. Un vestit de Pasqua era el vostre més bonic i més elegant vestit de diumenge per reunir-vos a & apos; conjunt de l'any. Cridava la primavera: teixits flotants de colors pastel; mànigues curtes, mànigues bufades o cap màniga; comprat a la botiga o fet a mà. Es necessiten perles. Barret i guants opcionals després del 1960. Si teníeu menys de 12 anys, portareu Mary Janes de cuir suís i de colors pastís i potser un barret coordinat amb el color amb una petita banda elàstica que us enganxaria sota la barbeta. Independentment de la vostra edat, el repte més gran era intentar no tremolar, ja que fins i tot el sud profund tendeix a tenir un misteriós refredament a la Pasqua (potser com un recordatori diví que es tracta d’una experiència de culte, no d’una desfilada de moda).\nEl Corsatge del Dia de la Mare\nQuan era petit, si una mare venia a l’església sense un corsatge dels seus fills, tota la família anava a la llista de pregàries de tots. Ara gairebé ningú en compra, i és una pena. Aquí es mostra com funciona. Podeu triar les flors per al corsatge de la vostra mare en funció de si la seva mare és viva o morta. Si la seva mare viu, porta roses o clavells de color rosa o vermell. Si la seva mare ha creuat, porta roses blanques o grogues o una orquídia. Tothom respira el nadó. És el que cal fer.\nRelacionat: les mares comparteixen els seus menús preferits\nEl davantal de l’hostessa\n'Quan va veure el davantal d'organza verd menta de la meva àvia, va saber que sortien uns entrepans de cogombre', diu la meva amiga Rebecca. Aleshores, les dones del sud duien davantals de cuina, que s’eixugaven les mans mentre cuinaven, i davantals d’hostessa, que adornaven i protegien els seus bons vestits mentre servien els hostes. Els davantals d’amfitrions es troben a tot el web, de manera que seria un càrrec força senzill si treballem tots junts.\nPrengui la promesa\nPreservar el nostre patrimoni requereix compromís. Ens hem de formar junts. Així que, senyores, estigueu on sigui que sigueu, aixequeu-vos, aixequeu la mà dreta i repeteix després de mi: Jo, (el vostre nom aquí), em comprometo a fer la meva part per recuperar el vestit de Pasqua. Em comprometo a demanar corsatges en aquest moment, abans que la floristeria es quedi sense les coses bones. Tot i que m’hi dedico, em comprometo a no portar mai sabates blanques abans de Setmana Santa o després del Dia del Treball. Pel que fa a aquest davantal d’amfitrions ... Em comprometo a lligar-ne un.\nWellness Break: 7 cançons de Kierra Sheard que us elevaran instantàniament l’esperit\nAquest és el millor color de pintura gris absolut, segons el nostre editor de decoració\nUs deixarem acabar, però Charles Haley va ser el primer 5 vegades campió del Super Bowl\nEncara utilitzeu tòner basat en alcohol? Aquesta marca natural canviarà d'opinió\nAixò explica per què es pot plorar després del sexe\nSorpresa! Jill Scott es va casar aquest cap de setmana i els vídeos són tan dolços\nKandi Burruss parla després de disparar al restaurant Old Lady Gang\nTop 10 de les coses a fer fora als fumadors\n8 regals que les mares noves i que esperen agrairan aquest dia de la mare\nreceptes de xile amb polletes de metxa\ncompeticions de dansa que accepten participacions independents\nballant amb les estrelles vot 2017\nbeing mary jane temporada 4 episodi 9\nvinya amb flors vermelles\nde manera que creieu que podeu ballar parelles\nOn menjar ara: cuina 404 a Nashville


Bòlit. Exposant cinema collage\nArxiu i Edicions > Arxiu Activitat > 2019 > Exposant cinema collage\n"Exposant cinema collage"\nDel 4 de juliol al 15 de setembre\nInauguració dijous 4 de juliol a les 19h\nHall del Bòlit_PouRodó i aparador\nEl projecte Exposant cinema collage parteix de la idea del collage com un tipus d'expressió dins l'aprenentatge. Es tracta d'una proposta estretament vinculada al tema principal de la pel·lícula Les pedres, la seva opera prima en ficció i actualment en fase de desenvolupament, i que aborda les relacions d'admiració, fascinació i idolatria entre dones de diferents generacions.\nLa proposta d'Anna Mitjà desenvolupada en residència la passada tardor a La Chambre Blanche, del Quebec va consistir en investigar i crear entorn el cinema collage. En paral·lel, va treballar en la realització i muntatge del vídeo assaig Les pedres. L'assaig sobre el procés de creació de la pel·lícula Les pedres, un producte que incorpora diferents registres audiovisuals i que ara podem contemplar en format expositiu.\nAnna Mitjà (Girona, 1990) és graduada en Comunicació Audiovisual per la Universitat Pompeu Fabra i postgraduada en Art Contemporani per la Universitat Oberta de Catalunya.\nTreballa, sense formes predefinides, la memòria, el moviment i la narració, tot partint de la filmació i el muntatge en suports com el vídeo o el cinema. Moltes de les seves peces han estat creades a partir d'imatges d'arxiu -grans continents d'història-, amb el moviment de les quals n'extreu una història a explicar. Tu i Berlín o Amb poc (Bòlit Mentor 2015) en serien exemples. Ha treballat amb companyies de dansa com Impàs o Pon-ten Pie, i col·laborat en projectes vinculats al moviment amb Isaki Lacuesta o Jordi Morató.\nHa creat vídeodanses com BUIT o Múltiples, peces que han passat per festivals internacionals com Bideodromo (Bilbao) o Rollout Dance Film Festival (Macau). També ha participat en nombrosos projectes cinematogràfics de ficció com El vent és això de Pere Vilà, al muntatge, i Les amigues de l'Àgata, en la direcció d'art.\nCom a directora de ficció, ha dirigit recentment Cuándo al Taller ‘Filmando en Navarra' con Asghar Farhadi, actualment en fase de postproducció, i actualment escriu i desenvolupa la seva òpera prima Les pedres (amb el suport de l'Ajuntament de Girona. Ajuts Kreas), per indagar en la idea d'autodescobriment a partir de l'admiració entre dones.\nAl 2018 guanya el premi Art Jove d'Inund'art amb el curtmetratge Com moure i al llarg del 2019, realitza l'exposició itinerant Les pedres. In situ al Museu de la Mediterrània de Torroella de Montgrí, a la Sala d'Art Jove de Barcelona i a la Casa de la Generalitat de Perpinyà.\nEl novembre de 2018 desenvolupa el projecte Exhibiting cinema collage sobre la recerca de noves narratives i relacions entre l'espai i la pantalla, en residència artística a La Chambre Blanche del Québec (Beca Intercanvi Residència Girona Creativa del Bòlit). Des de Juliol de 2017 és artista resident a La Volta de Sant Narcís de Girona.\nAmb la col·laboració de l'Institut Ramon Llull


El bloc de l'arbreda: La sardana de l'arbreda\nHola, amics.Em plau comunicar-vos que la sardana amb el nom "L'Arbreda de Can Feliciano", de l'autor calongí Ivan Joanals, ahir va ser proclamada guanyadora en el X Concurs de Sardanes per a joves compositors de Blanes. El jurat, format per persones tècnicament qualificades, va apostar per aquesta composició. El concurs rep el suport del Centre de Promoció de la Cultural Tradicional i Popular de la Generalitat de Catalunya i l'Ajuntament de Blanes, entre d'altres. Organitzat per la Banda i Cobla Col·legi Santa Maria i la Colla Sardanista Sa Palomera de Blanes, enguany ha arribat a la desena edició. Així doncs, alegrem-nos tots per aquesta emocionant notícia que ens ha de continuar donant suport i ànims. Anna Maria Anglada\nEnhorabona Ivàn. Mai havia assistit en aquest concurs i ens va agradar molt. És un goig veure que tenim uns artistes de la nostra dansa. Un altre suport moral ens ha arribat. Jo fins i tot l'enmarcaria dins de la protecció del nostre Patrimoni, en aquest cas, el de la Cultura i Tradicions Catalanes. Realment no es pot pas dir que tot ens vagi en contra. Gràcies Ivàn per aquest gest amb la nostra Dansa, amb el nostre poble de Malgrat, amb la gent de la Plataforma "Salvem la Riera de Malgrat" i amb tots els qui ens fet costat. Cada cop més veiem que, un altre poble és possible.josep gelpí\n2 de desembre de 2007 19.20\nEndavant les atxes Malgratencs!!!Psoe a la foguera, juntament amb la vostra alcaldessa!Salut!\n2 de desembre de 2007 23.57\nAra estaria molt bé que la notícia de la sardana tingués molta difusió, i així tindriem una mica de mogudeta!Felicitats!\n3 de desembre de 2007 2.02\nHola mainada!!!Estic contentíssim i il·lusionadíssim de veure el que està significant per vosaltres tot això! Aquest homenatge és tot vostre! Gaudiu-lo al màxim, i que us serveixi d'arma de defensa, per aquells que pretenen fer desaparèixer aquest patrimoni! Records!!\n3 de desembre de 2007 12.03\nMoltes felicitats a tots. Us convidem a visitar la pàgina web www.contemporania.net en l'apartat de blog notícies, veureu que fem referència a vosaltres.Anims i a seguir lluitant.\n4 de desembre de 2007 11.58\nGràcies Ivan, amb aquesta sardana has aconseguit lligar les arrels culturals amb les naturals, que no es poden deslligar, potser es perdrà aquest espai, no hem de perdre l'esperança, però, la sardana que porta el seu nom s'escoltarà i es ballarà en diferents indrets, recordant i avergonyint als que hauran fet possible la seva pèrdua i, donant esperança a les persones que lluiten, no només a Malgrat, per conservar i aprendre de la història.\n4 de desembre de 2007 15.06\ni on es pot sentir aquesta sardana?\n5 de desembre de 2007 16.32\nMolt aviat a www.contemporania.net\n6 de desembre de 2007 11.52\nCrònica d'una mobilització\nReunió amb el Partit Popular\nCarta a la redactora del Punt\nContesta de la redactora del Punt\nAssemblea divendres 14 de desembre 2007\nA la Catalunya Nord parlen de nosaltres\nAvui, 12 del 12 a les 12 h.\nSardana d'en Ivan Joanals\nDemà dia 12 a les 12\nLa justícia ha sentenciat\nVersot de l'arbreda\nPublicat al diari Segre\nDíptic Fira de Sant Nicolau\nPancartes per a la Fira\nActa de l'assemblea d'ahir


Girona aprova una moció per demanar que la consulta es faci el 2014, amb permís o sense - El Gerió Digital\nEl ple es pronuncia en contra de la voluntat del Govern de vendre habitatge públic\nDimarts, 10 de desembre de 2013 16:21h\nEls regidors de CiU i del PSC, abstenint-se en la votació de la moció sobre la consulta © ACN\nEl ple de Girona ha aprovat una moció de la CUP que demana que la consulta es faci el 2014, amb una pregunta clara i ja sigui amb o sense el permís de l'Estat. La moció beu del 'Manifest del Gironès', impulsat per 51 regidors de diferents partits polítics, que es va presentar la setmana passada. L'acord s'ha pres amb els vots favorables d'ICV i la CUP i l'abstenció de l'equip de govern de CiU, el PSC i l'exregidor popular Carles Palomares.\nNomés el PP ha votat en contra. D'altra banda, el ple ha aprovat una altra moció -a proposta d'ICV- que demana al Govern que es faci enrere en la voluntat de vendre habitatge públic a través de l'Incasòl. La moció aprovada aquesta nit demana que la consulta sigui una realitat no més enllà del 2014, que inclogui una pregunta clara -amb el concepte "estat independent"- i que es faci tot i que l'Estat intenti evitar-ho, per exemple, impugnant la Llei de Consultes que s'està tramitant al Parlament. Són les mateixes demandes que 51 regidors de diversos partits - CUP, ERC, CiU, Solidaritat, ICV, algunes candidatures independents i també regidors de Progrés Municipal, llista vinculada al PSC- feien la setmana passada a través del 'Manifest del Gironès'.\nL'acord ha rebut els vots a favor de la CUP i ICV i els dos grups majoritaris, CiU i PSC, s'han abstingut i han expressat les seves reticències. Per una banda, el regidor socialista Xavier Amores ha defensat que el treball per aconseguir la consulta s'ha de vincular a través de la comissió del pacte nacional pel dret a decidir o eines similars, com la taula gironina liderada per Joaquim Nadal. "És en aquest marc on volem seguir treballant", ha assegurat Amores, que considera que aquesta és la via que "aglutina més complicitats". "Amb aquesta moció hem perdut transversalitat, és una moció que ens podríem haver estalviat", ha valorat.\nPer la seva banda, el portaveu de CiU, Carles Ribas, també ha defensat que el debat es canalitzi a través de la feina que es fa al Parlament, tot i que ha reconegut que el seu grup està a favor "del contingut" de la moció però que no la considera oportuna. "Enterbolir tot el procés de debat que s'està fent al Parlament és posar pals a les rodes, el debat s'ha de portar amb rigor, per això ens abstindrem", ha manifestat.\nLa portaveu del PP, Concepció Veray, s'ha mostrat molt crítica amb la proposta i ha lamentat que "es vulgui seguir enfrontant la societat i fomentant el separatisme". "Els demano que no vagin per aquí, i menys en els moments actuals quan cal que anem tots units", ha dit.\nEl ple, en contra que el Govern vengui habitatge públic\nICV ha defensat una moció que demana al Govern que renunciï a la possibilitat de vendre parc públic d'habitatge de l'Incasòl a un fons d'inversió "especulador" -segons paraules dels ecologistes- i que treballi per "protegir i ampliar" el parc públic d'habitatge. La proposta ha obtingut el suport del PSC, la CUP i el PPC. Els vots en contra de l'equip de govern i el regidor no adscrit no han estat suficients per frenar l'acord.\nEl portaveu de CiU, Carles Ribas, ha defensat que la iniciativa del Govern és per "racionalitzar" la política d'habitatge i que només es vendrien aquells habitatges que, o bé els llogaters els volen comprar, o bé aquelles promocions situades a poblacions sense demanda. Ribas també ha recordat que quan CiU va arribar a la Generalitat hi havia 3.264 habitatges de protecció oficial buits.\nLa clàusula sòl, "abusiva"\nEl ple de Girona també s'ha convertit en el primer ajuntament català que aprova una moció per declara "abusives" les clàusules sòl, presentada per l'Associació d'usuaris de bancs, caixes i assegurances de Catalunya. Tots els grups hi han votat a favor, a excepció de l'abstenció del PP.\nCompromís per pagar l'extraordinària de Nadal del 2012\nUn altre dels acords de la nit també ha arribat en forma de moció. El plenari ha aprovat un text presentat pels sindicats FSC-CCOO i UGT que demana al consistori que pagui la paga de Nadal del 2012 als 941 de treballadors de l'ens.\nLa moció s'ha aprovat amb els vots positius de tots els vots dels regidors, a excepció del PP que s'ha abstingut. Més enllà d'un acord de caire polític, l'equip de govern s'ha compromès a traslladar la moció a intervenció i secretaria amb la voluntat que, malgrat el decret espanyol que així ho establia, es pugui abonar la paga extra del Nadal passat dins el primer trimestre del 2014.\nModificació de l'ordenança de Civilitat\nEl ple ha aprovat, amb els vots a favor de l'equip de govern, PP i el regidor no adscrit, modificar l'Ordenança Municipal de Civilitat, aprovada fa poc més d'un any. Segons ha explicat el regidor de Seguretat, Joan Alcalà, els canvis aprovats faran que la Generalitat deixi de tramitar certs expedients sancionadors i pugui ser l'ajuntament qui faci el seguiment de les sancions i també en cobri els imports. Els punts modificats fan referència, entre d'altres, a les sancions per tinença d'armes o consum de drogues.\nA més, el regidor ha explicat que amb aquest canvi podran fer un seguiment "més acurat" dels expedients i, fins i tot, oferir la possibilitat a aquells ciutadans que ho demanin de commutar la sanció per treballs a la comunitat.\nDes de l'oposició, PSC, CUP i ICV han criticat aquesta ordenança -la CUP ha demanat fins i tot que es retiri- i han acusat el govern d'haver impulsat una norma "amb caràcter repressiu" i no fer accions per fomentar la convivència.


Avís legal | Fidel Trias Pagès\nAquest lloc web i tots els seus continguts, incloent-hi els textos, imatges, sons, enregistraments i qualsevol altre material, són propietat dels hereus de Fidel Trias Pagès. Tot aquest material està emparat per la legislació de protecció de la propietat intel·lectual. Els seus titulars es reserven les accions legalment oportunes per reparar els danys i perjudicis causats per qualsevol acte que vulneri els drets de propietat intel·lectual sobre aquests continguts. L'accés a aquest lloc web està subjecte a les condicions següents:\n1. Queda totalment prohibit distribuir, copiar, modificar o trametre tant el contingut com el codi de les pàgines, tret que es compti amb una autorització expressa i per escrit dels hereus. La informació que es facilita en aquesta pàgina no pot ser objecte de venda o cessió, sota cap concepte.\n2. L'usuari es compromet a utilitzar aquest servei sense incórrer en activitats que puguin ser considerades il·lícites o il·legals, que infringeixin els drets dels hereus o de tercers, o que puguin atemptar contra les normes vigents.\n3. No es garanteix que el web i el servidor estiguin lliures de virus i no som responsables dels possibles danys o perjudicis que es puguin derivar d'interferències, omissions, interrupcions, virus informàtics, avaries telefòniques o desconnexions en el funcionament operatiu d'aquest sistema electrònic.\nL'ús d'aquest web implica l'acceptació plena i sense reserves dels termes i condicions continguts en aquest avís legal. Els possibles conflictes relatius a aquest web es regiran exclusivament pel dret de l'Estat espanyol i de la Comunitat Autònoma de Catalunya, on els jutjats de Barcelona són els únics que tenen la competència. Tota persona usuària del web, independentment de la jurisdicció territorial des de la qual faci l'accés, accepta el compliment i el respecte d'aquesta clàusula i renuncia expressament a qualsevol altre fur que li pogués correspondre.


L’Ajuntament hauria forçat la venda de l’Artèxtil - Diari de Sabadell\nImatge d'arxiu de l'Artèxtil, amb la xemeneia al fons / ÓSCAR ESPINOSA\n[P. J. Armengou / Albert Acín]\nEn conversa amb el D.S., fonts properes a la compravenda de l’Artèxtil asseguren que els nous propietaris de l’edifici –Amadeo Montero Lele i Suenty Premium– no pensaven vendre l’edifici. Segons expliquen, van ser tècnics de l’Ajuntament els qui van “forçar” la venda, que es va tancar definitivament el desembre del 2018 per 3,2 milions d’euros. Sis vegades més del que havien pagat un any i mig abans els venedors.\nDiverses persones properes a la venda indiquen que els tècnics haurien suggerit, durant la primera reunió entre ambdues parts, que es denegaria qualsevol permís d’obres als nous propietaris. I també que vendre l’edifici al consistori era l’opció més viable. Tant l’empresa com Lele Montero –vinculat al clan mafiós dels Jodorovich– es van mostrar inicialment contraris a la idea, però encara faltava per arribar l’oferta econòmica del consistori. A la reunió hi van participar Lele, representants de Suenty Premium i, almenys, un tècnic d’Urbanisme, una tècnica de Patrimoni i una treballadora de l’àmbit econòmic de l’Ajuntament.\nObjectiu inicial: segregar\nUn cop comprada la fàbrica, Suenty Premium i Lele pretenien segregar l’edifici per desenvolupar-hi negocis separats. A tal efecte van demanar, poc després de l’adquisició, els permisos corresponents a l’Ajuntament, segons ha pogut comprovar aquest diari. L’objectiu era que Suenty Premium (propietària del 30% de l’immoble) es quedés amb les oficines de la fàbrica i Lele (70% restant), amb la part de la nau que encara no estava en mans públiques.\n“El que volem és preservar l’edifici de l’Artèxtil”, afirmava l’agost del 2018 Xavier Palou, de Suenty Premium, en declaracions a TV3. “Dels sòtans en volem fer un museu, si l’Ajuntament ens dona un cop de mà… I la resta volem preservar-ho el màxim possible, evidentment”, afegia l’empresari. Juntament amb aquest museu tèxtil, segons ha pogut saber el D.S., la companyia volia obrir un centre de negocis –ja en té un a la ciutat, molt a prop de la fàbrica– i permetre que l’empresa hereva d’Artèxtil SA es quedés a la planta baixa.\nEl govern quadripartit, però, imaginava altres usos per a l’icònic immoble. El juny del 2017, l’enderrocament de la part no protegida de la fàbrica era imminent –s’hi han de construir pisos–; i el llavors tinent d’alcalde de Territori i Sostenibilitat, Maties Serracant, emplaçava la propietat a pactar un projecte “conjunt i de ciutat” entre les oficines i la nau pública. Es tractava, deia Serracant, de dotar Sabadell “d’un projecte únic per donar sortida a la singularitat de l’edifici de les oficines i despatxos i a les naus protegides propietat de l’Ajuntament”.\nEn el moment d’aquestes declaracions, l’edifici ja era propietat de Lele i Suenty Premium, amb qui els tècnics es van reunir poc temps després, aquell mateix mes de juny. La proposta inicial del consistori, però, només implicava comprar l’edifici. Els permisos d’obres, molt limitats d’entrada per la protecció global que té l’edifici, semblava que no s’atorgarien. De fet, segons ha pogut saber el D.S., tot i que el permís per separar l’edifici es va demanar amb molt de temps, la resposta es va postergar durant molts mesos: els propietaris no van obtenir una contestació –i negativa– fins un mes abans que el ple municipal aprovés la compra de l’Artèxtil, l’octubre del 2018. Amb la venda ja acordada.\nLa resta ja és història. Tot i la negativa d’una part de la nova propietat, Lele i Suenty Premium signarien un acord el juny del 2018 per vendre l’edifici per 3,2 milions d’euros. Un preu, cal recordar, establert pel mateix Ajuntament de Sabadell després d’una valoració tècnica; i que podria haver estat molt menor si l’Ajuntament hagués fet una oferta per l’edifici durant el concurs de creditors (2013-2017) o, simplement, si s’hagués negociat a la baixa a partir del preu de mercat o amb el preu que s’indicava al registre cadastral com a últim valor de venda: 500.000 euros.\n“No vam rebre mai una oferta de l’Ajuntament per l’Artèxtil”\nTemes:Ajuntament de Sabadell, Artèxtil, clan Jodorovich, tribunals


Renta Corporación atorga mandat per un crèdit sindicat de 500 milions d’euros. | Renta Corporación\nRenta Corporación atorga mandat per un crèdit sindicat de 500 milions d’euros.\nRenta Corporación atorga mandat per un crèdit sindicat de 500 milions d’euros\n• Santander, Eurohypo i Fortis lideren l’operació\nRenta Corporación ha atorgat el mandat per una operació de crèdit sindicat, d’un import de 500 milions d’euros, a les entitats Santander, Eurohypo i Fortis, en qualitat de directores i asseguradores de l’operació. Els fons aconseguits es destinaran a l’execució del pla d’inversions de la companyia i, d’aquesta manera, donarà una nova estructura al seu deute.\nEl finançament, amb una durada de cinc anys, es formalitzarà a mitjan febrer de 2007, tan bon punt s’hagi tancat el sindicat d’entitats de crèdit participants. Santander i Eurohypo asseguren el 80% de l’operació amb 200 milions d’euros cadascun, i Fortis aporta els 100 milions d’euros restants. A més, Fortis instrumenta una operació pont per a aquests milions des d’aquesta mateixa data i fins el tancament de la sindicació.\nAquesta serà la primera operació de Renta Corporación dins el mercat de finançament estructurat. Fins ara, la companyia, amb una capitalització borsària d’uns 900 milions d’euros, sempre ha estat finançada mitjançant operacions bilaterals, normalment individualitzades per a cadascun dels actius. Després de la sortida a borsa realitzada durant aquest mateix any fiscal, la companyia torna a ampliar les seves fonts de finançament amb una operació d’especial rellevància i visibilitat. Renta Corporación té un model de negoci únic en el sector que, juntament amb la seva trajectòria ja contrastada, fa possible l’accés a fonts de finançament a llarg termini.\nAquesta operació s’emmarca en el pla de desenvolupament institucional i estratègic que Renta Corporación ha dut a terme en els últims exercicis. A dia 30 de setembre, el patrimoni net s’ha vist incrementat fins a 188,1 milions d’euros, recollint així els més de 80 milions d’euros provinents de la sortida a borsa. El deute se situa en 407,4 milions d’euros. Renta Corporación enforteix la seva capacitat inversora amb aquesta operació i, gràcies al finançament a llarg termini, proporciona recorregut al seu nivell d’inversió anual.\nLa companyia ja havia anunciat durant la seva sortida a borsa que un dels objectius més imminents era poder accedir al mercat del finançament estructurat amb una operació d’aquest tipus. Tal com ha assenyalat Anna M. Birulés, vicepresidenta de Renta Corporación: “Aquesta operació ens permetrà una gestió més eficient dels recursos de la companyia, aportarà una estabilitat addicional i potenciarà la nostra capacitat de creixement durant els propers anys. Després de la sortida a borsa, entrem dins un nou mercat, igual d’exigent, i ho fem amb una operació significativa. Aquest fet implica que el reconeixement de la companyia avança i que seguim consolidant les bases per poder donar resposta a aquest fort ritme de desenvolupament. A més, el fet de poder disposar d’un finançament a llarg termini farà possible l’aplicació de polítiques de gestió del risc de tipus d’interès que, fins ara, havien estat més difícils d’aplicar degut a la rotació de les operacions de finançament.\nDurant els nou mesos de l’exercici actual (gener-setembre de 2006), Renta Corporación va obtenir 30,9 milions d’euros de benefici net i va anunciar la revisió a l’alça dels seus objectius per l’any 2006, durant el qual espera superar els 45 milions d’euros, i per l’any 2008, durant el que preveu arribar fins a una xifra de 75 milions d’euros de benefici net. Després de reforçar l’estructura financera amb la sortida a borsa, la companyia va accelerar les inversions que, en aquests primers nou mesos, han superat els 576 milions d’euros. A final de setembre, el conjunt d’existències i drets d’inversió es van situar per primera vegada en els 1.000 milions d’euros. Aquestes magnituds prenen una rellevància especial dins el negoci de la companyia, basat en l’alta rotació dels seus actius, i adquireixen un caràcter de visibilitat per a la generació de resultats en el període 2007-2008.\nPel que fa al camp borsari, el passat dia 6 i durant la darrera revisió trimestral, el Comitè Gestor de l’índex internacional FTSE EPRA/NAREIT GLOBAL REAL ESTATE INDEX va fer pública la incorporació de Renta Corporación dins aquest índex que tindrà efecte des del dia 18 de desembre. La gamma d’índexs FTSE EPRA/NAREIT és considerada un dels referents amb més prestigi per part de nombrosos inversors institucionals d’arreu del món especialitzats en el sector immobiliari. La incorporació a l’índex aporta a la companyia una major visibilitat dins els mercats internacionals i facilita el seu accés a determinats col.lectius d’inversors. En alguns casos i com a criteri d’inversió, aquests col.lectius exigeixen la pertinença als mateixos col.lectius, repliquen la seva composició o els utilitzen com a referència.\nBarcelona, 18 de desembre de 2006 .


Geofumadas: aquí entre ens - Geofumadas\nGeofumadas: aquí entre ens\ngener, 2010 Internet i Blocs, Els meus Geofumadas\nAquesta setmana, a part d'estar esperant una nova mainadera per als meus fills, vaig tenir l'oportunitat de trobar-me amb un amic del bloc que em va contactar abans de venir per aquestes terres i em va manifestar que desitjava una entrevista per a fins personals. Em vaig sentir molt afalagat saber que a un parell d'hores de vol em llegeix i de tant en tant promou aquestes lectures entre els seus alumnes al sud del continent; després d'un parell de tasses de cafè el protocol va acabar i vam poder parlar de temes més humans.\nAmb el seu permís transmetré el més agradable de la seva conversa, que em va fer reflexionar quan corria a la tarda mentre la meva esquena intentava suar en el fred descomunal d'aquesta temporada per baixar les lliures que va poder deixar l'exquisidesa de menjars de la meva sogra.\nLes nostres metes són similars\nEl cafè amb gust de rosquilla ens va fer riure de les bogeries del nostre president menjant meló a la TV, així com del seu en voler arreglar la crisi hondurenya sense si més no poder resoldre la de la seva gent.\nI és que, en on siguis, fora d'unir-nos el terme kml, tenim aspiracions similars. Diferim en criteris morals perquè aquests canvien amb els anys i el delta de la zona UTM que ens divideix, de manera que no podrem coincidir entre el gust per tenir fills ara, cridar a l'aire les nostres creences religioses o del punt de vista social de l'esquerra.\nPerò tots, volem superar-nos de forma integral, volem aprendre alguna cosa nova cada dia, vendre més aquest any, tenir un millor salari, afrontar els nostres problemes de relació laboral; sigui que patim assetjament psicològic o tendim a narcizizar nostra dita, al final, tots aspirem ser menys nocius per als que causen nostre èxit.\nNo importa on estiguis, la meitat de les teves metes seran superades gràcies al teu esforç, l'altra meitat dependrà de l'oportunitat que li donis a altres d'ajudar-te a millorar ... igual espere jo.\nAquest bloc no es deu a mi.\nAl final, la pregunta que em va fer es repetia com a l'inici, els que més escriuen en Geofumadas. En aquest parell d'anys he après que els temes han de sortir dels lectors, Si hi ha alguna cosa educatiu a les estadístiques és que es pot saber les inquietuds dels visitants; per aquesta raó, és que el contingut de Geofumadas no és més que una mica de la meva apassionant rutina barrejat amb el que altres caminen per allà preguntant.\nSignifica llavors que aquest bloc es no es deu al seu autor, les meves preferències no són el programari de marca, però el 2009 em vaig proposar escriure una quantitat considerable de temes sobre AutoDesk Civil 3D per equilibrar la marcada rutina amb Bentley i la demanda existent en els lectors. Igual raó per la qual per 2010 tinc planificat furgar els budells a ArcGIS 9.3 des d'una Acer Aspire One.\nLes limitants de la plantilla no les puc superar, perquè prefereixo quedar-me a Cartesians que mudar-me completament al meu Geofumadas.com; a canvi, espero mantenir els lectors amb per amor al contingut. Però en el fons, a diferència del que alguns pensen, la meitat de coses de les que parlo les he après a mesura que escric, pràctica que obliga a investigar ... escric del que sol ser rutinari a la feina i del que no escric molt, és que no es molt (o gens).\nI que guanyo amb el blog\nLes utilitats de tenir un bloc són més enllà del reconeixement, aquestes coses, ompliran el desequilibri d'insatisfacció pròpia i coses passatgeres per l'estil. Però, en 5 anys, que possiblement aquesta modes coneguda com Blocs podrien ser un tema obsolet, indubtablement em sentiré satisfet d'haver conegut nous llocs, nous amics, nous tòpics i obert noves oportunitats per als lectors ... i per a mi. Però això, també és passatger.\nQuan vaig acabar de córrer avui, em va trucar la meva dona i em va dir que sembla que ja tenim mainadera, em vaig sentir alleujat perquè dilluns acaben les meves vacances. Després de rumiar el tema em vaig sentir malenconiós, vaig trucar als meus fills que em van acompanyar tot el dia i els vaig donar aquesta abraçada que avui no els havia donat. Aquestes coses ... són eternes.\nAcer Aspire AutoDesk Bentley Systems Blog kml Els meus Geofumadas\nmissatge anterior«Anterior ArcMap: Importar dades de Microstation Geographics\nsegüent post El mapa de la telefonia mòbilsegüent »\n2 Replies to "Geofumadas: aquí entre ens"\nGràcies Lautaro, és un gust per a mi tenir lectors del teu qualitat.\nHola Geofumado, saps? en algun moment fa dos anys per casualitat em vaig trobar amb aquest bloc casí acabat de sortir (crec que el teu primer post tenia com una setmana d'haver-se publicat) des de llavors l'he seguit amb deteniment i per mi és un plaer poder llegir-te i aprendre coses interessants de aquest món dels SIG. Encara més plaent és poder saber que darrere d'aquest bloc hi ha una persona tan humana com qualsevol altra (més enllà de només un excel·lent tècnic) i inclusivament saber la capacitat d'anàlisi i el criteri tan encertat que he llegit en alguns post (sobre la situació al teu país).\nBé en resum, t'agraeixo i et admiro la qualitat del teu blog i l'esperit tan humà que li imprimeixes, et felicito per la capacitat que has desmostrat per poder sintetitzar temes tan complexos en textos simples, i finalment (i amb referència ha aquest post), considera que tens un altre amic per aca a Mèxic .....................\nÈxit per a aquest any que comença !!!!!!


Petrer prepara un aparcament amb 50 places en la zona de Luvi per a ús públic mentres duren les obres del centre urbà – Ajuntament de Petrer\n> Petrer prepara un aparcament amb 50 places en la zona de Luvi per a ús públic mentres duren les obres del centre urbà\nA estes 50 futures places d’aparcament se sumen les 36 noves generades en el passeig de l’Esplanada amb l’estacionament en bateria\nLa previsió és que l’aparcament estiga acabat per a finals de novembre o principis de desembre\nAmb l’objectiu de donar servei d’aparcament a la zona del centre urbà durant l’execució de les obres de remodelació del carrer Gabriel Payá, José Perseguer i Cánovas del Castillo, integrades en el Pla d’Acció per a la revitalització del centre urbà, l’Ajuntament de Petrer, a través de la Regidoria d’Urbanisme, està treballant per a habilitar un aparcament provisional en la zona de Luvi dotat amb 50 places d’estacionament.\n“Estes 50 places se sumaran a les 36 que, amb la reordenació del trànsit i la disposició de l’aparcament en bateria, hem habilitat en el Passeig de l’Esplanada”, ha indicat el regidor de l’àrea, Fernando Portillo, que també ha precisat que “l’empresa que està realitzant l’actuació té previst que estiga acabat entre finals d’este mes i principis de desembre, tal com ens vam comprometre amb els comerciants de la zona centre”.\nL’edil ha explicat que les obres estan en marxa. Primer es va dur a terme el desbrossament i la neteja del terreny i l’excavació d’una mitjana de 15 cm de profunditat per a la retirada del material existent. I ara s’està duent a terme l’estesa, regada i compactada amb una capa de saorra artificial.\nL’últim pas serà el tancat del recinte i la disposició de dos accessos, un d’entrada i un altre d’eixida, des de l’av. Joaquín Poveda, amb la construcció de les rebaixes pertinents de la vorera en les dos entrades. “Aprofitarem l’entrada existent de l’antiga fàbrica per a un dels accessos i, per a l’altre, demolirem part del tancat”, ha explicat Portillo.


Ontinyent subvencionarà als veïns de Cantereria que venguen les cases que s'han d'enderrocar perquè puguen obtindre un nou habitatge - Comarcal CV\nInicio Valencia La Vall d'Albaida Ontinyent subvencionarà als veïns de Cantereria que venguen les cases que s’han...\nL’Ajuntament complementarà el valor de les cases amb una subvenció de 15.000 euros que s’haurà de destinar a la compra d’altra vivenda per a primer habitatge o rehabilitació d’altra que ja tingueren\nL’Ajuntament d’Ontinyent complementarà el valor de les cases del carrer de la Cantereria amb una subvenció de 15.000 euros per cada cas. El consistori ontinyentí fa així un nou pas cap a la solució al problema de les reiterades inundacions en aquesta zona, que es pretén convertir en un parc inundable prèvia adquisició i enderroc de les actuals edificacions, iniciativa que va estar destacada per la ministra de Transició Ecològica Teresa Rivera com a “valenta” per part de l’alcalde.\nPer fer possible esta adquisició, els habitatges han estat valorats per part dels tècnics en base al valor cadastral, en compliment de la legalitat vigent. L’Ajuntament, conscient del valor sentimental i emocional que per als propietaris té abandonar l’habitatge, i tenint en compte que algunes persones propietàries entenen que els diners en què es valora la seua vivenda no són suficients per adquirir altra, està preparant esta línia d’ajudes per tal de complementar la valoració tècnica. Les condicions per acollir-se a aquestes ajudes són que els habitatges, que estiguen entre els números 151 i 197 del carrer, siguen venuts a l’Ajuntament i que les persones propietàries compren un altre immoble com a habitatge principal o rehabiliten una que ja tinguen amb la mateixa finalitat.\nArtículo anteriorJosé Antonio Sobrino participa como ponente en el Foro d’Opinió de Torrent\nArtículo siguienteLA UNIÓ organitza xarrades a Moncada i Bétera per als afectats per l’ampliació del Bypass


181. angina de Prinzmetal\n182. malaltia d'Ebstein\n183. síndrome gastrocardíaca de Römheld\n184. onda de cúpula\n185. operació de Beck II\nNom genèric per a designar les malalties del cor, especialment les que afecten el miocardi (miocardiopaties). Poden ésser congènites o adquirides. Les primeres (coartació de l'aorta, tetralogia de Fallot, etc) són degudes a defectes produïts durant el desenvolupament embrionari i fetal; moltes [...]\n187. isquèmia miocardíaca\nDèficit d'irrigació del miocardi per reducció absoluta o relativa del flux arterial coronari. Segons la intensitat o la durada de la isquèmia les alteracions de les cèl·lules miocardíaques varien en importància, des d'una necrosi a simples modificacions del metabolisme cel·lular sense trastorns [...]\n188. heparina no fraccionada\nla funció plaquetària, interactua amb factors endotelials i afavoreix la fibrinòlisi. S'utilitza per a la prevenció i el tractament de la trombosi venosa profunda i l'embolisme pulmonar, en el tractament dels malalts amb angor inestable o amb infart agut de miocardi, i en la prevenció de la [...]\n189. insuficiència renal aguda\n190. infart intestinal no oclusiu\nInfart intestinal isquèmic sense obstacle detectable del flux arterial mesentèric, que apareix en la insuficiència cardíaca congestiva avançada, en el xoc, en les condicions clíniques d'hipòxia o en l'infart de miocardi recent, afavorit per un tractament amb digital o fàrmacs alfaadrenèrgics [...]