A Interacció trobareu: Kognitif City Projects | Interacció\nInici Apunts A Interacció trobareu: Kognitif City Projects\nPublicat per Centre d'Estudis i Recursos Culturals el 17/04/2013 - 11:45 | Última modificació: 29/04/2016 - 13:27\nKognitif presenta el projecte Ciutat Bella, una reflexió sobre la transformació de la ciutat a través d’una mostra expositiva composada per grans superfícies a l’espai públic.\nCIUTAT BELLA consisteix en una exposició urbana als carrers dels barris que conformen Ciutat Vella de Barcelona. La mostra estarà composada per vàrios homenatges a personatges històrics que han contribuit a la transformació de la cultura, la societat o el paisatge de la ciutat. Muralistes contemporanis han escollit un personatge amb el qual han sentit una connexió personal i/o artística, i desenvoluparan el seu homenatge en format mural sobre parets mitgeres de grans dimensions.\nL’objectiu de l’exposició és crear un itinerari a la via pública que expressi el valor artístic i cultural d’una ciutat en continua evolució i transformació. Es tracta d’una mirada positiva sobre el canvi i el diàleg transgeneracional, i sobre com aquest conflueix en una transformació en tots els aspectes: la societat, la morfologia urbana, la cultura popular i contemporània, el paisatge urbà, les tendències artístiques, etc.\nCIUTAT BELLA - OBJECTIUS\nv Afavorir la sensibilització de la societat vers l’art realitzat a l’espai públic.\nv Educar als ciutadans, natius i estrangers, sobre quins han estat alguns dels personatges més rellevants de la nostre cultura.\nv Fomentar el debat i el diàleg entre els ciutadans, les entitats i la institució en relació a la creativitat artística a l’espai públic.\nv Situar Barcelona en el panorama internacional com a referent en la promoció de models de gestió cultural i artística saludables i de gran projecció, al nivell de Toronto i Filadèlfia.\nv Implicar a la societat en els afers col·lectius referents a la gestió de models de gestió cultural del districte de Ciutat Vella.\nv Fomentar valors de civisme i convivència a través d’una acció artística d’impacte social on el districte de Ciutat Vella es posi en valor com un barri de tots i per a tots.\nv Promoure l’associacionisme en el districte, tot fomentant la participació activa de la institució pública, la institució privada i el tercer sector. Implicant a les associacions del districte, com TOT RAVAL.\nv Demostrar la capacitat de l’art per a la transformació social.\nv Promoure l’art i la cultura entre la gent jove, i recolzar els artistes d’origen català i estranger, que viuen a la ciutat comtal i són reconeguts internacionalment.\nv Garantir el creixement cultural, qualitatiu i quantitatiu, de la ciutat a partir d’aquesta iniciativa d’impacte social.\nv Instaurar una implicació emocional amb el barri de tots els ciutadans de Barcelona: nadius, immigrants i nouvinguts.\nv Reflexionar sobre quin impacte té allò permanent i efímer.\nv Promoure l’acostament dels adolescents a la pràctica de l’art urbà tot facilitant la possibilitat d’assistir a tallers que realitzaran els artistes i altres col·lectius involucrats en la iniciativa.\nPodreu conèixer en directe els projectes de "Kognitif City Porjects” a les Jornades Interacció dels propers 8, 9 i 10 de maig. Consulteu el programa complet de les jornades aquí.\nBarcelona, urbanisme, arts plàstiques i visuals


Prehistoria 1 by rogembak 11277 views\nPrehistòria by Joan Picas i Casa... 162354 views\nLa Guerra de Successió a Vila-real by Toni Pitarch 669310 views\nDemografia de La Plana Baixa by Toni Pitarch 588435 views\n1. SEDENTARIS Els primers poblats a Catalunya Ara veurem les formes artístiques, econòmiques, tecnològiques, culturals i rituals de les comunitats neolítiques a Catalunya. S'abasta un període d'uns 6.000 anys, des dels últims caçadors fins als primers metal·lúrgics. El terme neolític significa en grec pedra nova. El concepte serveix per definir el període de la Prehistòria en que es produeix un canvi tecnològic associat amb l’aparició de l’agricultura i de la ramaderia que consisteix a polir la pedra per obtenir un tall. Es tracta d'un procés que es va gestar per primera vegada al Pròxim Orient, des d'on va tenir una ràpida expansió. Estem parlant de l’època en que l’activitat productiva substitueix progressivament l’activitat depredadora.\n2. L’ORIGEN DEL NEOLÍTIC El final del període glacial va produir a moltes zones un canvi en la manera de viure dels cavadors recol·lectors de l’última etapa del Paleolític. Aquest període de transició és l’anomenat Mesolític o Epipaleolític. Durant el Mesolític encara es viu en coves, es cacen animals salvatges (encara que de manera se lectiva) i es recol·lecten espècies vegetals sil- vestres (encara que de manera especialitzada). Els mesolítics que practiquen la recol·lecció intensiva de productes silvestres donaran lloc als primers agricultors cerealistes, de la mate- ixa manera que els que practiquen la cava selec- tiva de determinades espècies potencialment domesticables originaran les poblacions pasto- rals.\n3. Es tracta del pas previ al Neolític, període en el qual l’espècie humana deixa de ser nòmada i passa a ser sedentària, ramadera i agricultora. Apareixen les primeres concentracions d'habitats i xarxes comercials, la ceràmica, la tècnica de la pedra polida, els teixits, la cistelleria... Aquests canvis es produeixen en un primer moment en el Pròxim Orient i l’Orient Mitja, concretament en tres grans zones nuclears.\n4. QÜESTIONS Que et suggereix el terme Mesolític? Quan va sorgir? Per que es caracteritza aquesta etapa? Van tenir alguna influencia les glaciacions? Busca'n informació i digues que et suggereixen els noms de Günz, Mindel, Riss i Würm. A quines zones apareix l’economia neolítica per primera vegada? Quins canvis econòmics principals trobes respecte de l’anterior etapa mesolítica? Es van produir tots al mateix temps? Quina època precedeix el Neolític? Quina ve a continuació? Per que es caracteritza cadascuna d'elles?\n5. L’EPIPALEOLÍTIC A CATALUNYA Les societats d'economia caçadora i recol·lectora del Paleolític van patir els canvis climàtics de les glaciacions del Plistocè. Després de la darrera glaciació, Würm, fa uns 10.000 anys, el clima es va tornar més temperat. Com a conseqüència, el bosc va guanyar terreny a la tundra i els grans herbívors de l’època glacial van haver de retirar-se cap a zones més fredes sense poder evitar la seva extinció. A Catalunya, aquests canvis climàtics no van ser massa accentuats, i es van continuar caçant espècies com el cérvol, la cabra o el senglar, pròpies d'espais oberts. Es van començar a consumir petits mamífers –conills- i especialment tota classe de mol·luscs, tant terrestres com marins. Aquest període, que a Catalunya dura uns 2000 anys, és l’ Epipaleolític o Mesolític. L’utillatge lític reflecteix el canvi de les condicions ambientals i està caracteritzat per la fabricació d'eines de sílex fetes a partir de lamines. En alguns casos són directament retocades, mentre que en d'altres són seccionades amb la finalitat de configurar formes geomètriques de petita grandària anomenades micròlits.\n6. La pintura llevantina és la manifestació artística pròpia d'aquesta època. Tot i la diversitat d'opinions entre els investigadors, es considera aquest tipus de pintura mural com una expressió sense cap relació, ni amb l’anterior art paleolític ni amb el posterior art esquemàtic. Culturalment i cronològicament, encaixa en els grups d'economia cavadora i recol·lectora de l’Epipaleolític. Aquestes pintures murals es diferencien de les del Paleolític Superior (Altamira, Niaux, Lascaux, etc.) per ser menys naturalistes i, sobretot, perquè apareixen figures humanes en escenes de la vida quotidiana. La figura més representada és l’arquer, que apareix en general caçant animals, encara que també en accions de guerra o en rituals. La dona també hi és present especialment en escenes rituals i de recol·lecció. A l’Abric I d'Ulldecona (Montsià, Tarragona) trobem un dels millors exemples de pintura llevantina a Catalunya. Un ramat de cérvols i algun cabrum envoltats per molts caçadors componen un espectacular fris amb un total de 95 figures. A la Roca dels Moros del Cogul (Garrigues, Lleida) les figures formen grups de persones i animals entre els quals destaca la "dansa a la fertilitat“: nou dones amb faldilles llargues i acampanades envolten un home nu.\n7. Qüestions • D'on creus que prové el nom Epipaleolític? Se'n diu així, d'aquesta època, a tot arreu? • Es continuen caçant els mateixos animals que en el Paleolític? Cita dues noves espècies que es comencen a consumí en aquest període. • Les eines de pedra són diferents de les de temps anteriors? Sí creus que és així, quines diferencies hi trobes? • Quina és la manifestació artística pròpia d'aquest període? Existeixen diferencies respecte de l’art paleolític? Comenta-les. • Fixa't en les pintures, quins personatges i animals hi observes? Que estan fent? Descriu-ho.\n8. EL NEOLÍTIC A CATALUNYA En el Neolític es comencen a produir els aliments segons les necessitats que es tenen, gràcies a les practiques agrícoles i ramaderes. En relació amb aquestes noves activitats s'inventa la ceràmica, un nou element material que serveix per desar-hi i coure-hi els aliments. Els instruments continuen sent de pedra, però adaptats a les noves necessitats agrícoles. Per primera vegada es poleix la pedra a més de tallar-la, cosa que donarà lloc a destrals i aixades més eficaces que les de temps anteriors. El terme Neolític (pedra nova) fa referència a aquest canvi en la tecnologia lítica, encara que, com veiem, no és l’únic canvi del període ni el més important de tots ells. Es continua habitant a coves i abrics rocosos, encara que també apareixen les concentracions de població a l’aire lliure, en cabanyes realitzades amb fusta, pedra i fang. El fet d'haver de conrear els obliga a viure en un mateix lloc durant llargs períodes de temps; es converteixen en SEDENTARIS, atès que ja no han de perseguir estacionalment els ramats d'animals per caçar-los.\n9. Com hem vist anteriorment, en alguns llocs, i especialment en el Pròxim Orient, el Neolític sorgeix com a conseqüència d'un procés evolutiu autòcton, és a dir, es donen les condicions necessàries per passar de l’estil de vida del cavador-recol.lector a l’estil del ramader- agricultor. A Catalunya, encara que no es pot descartar una certa evolució autòctona fruit dels canvis climàtics i demogràfics esdevinguts al final del Paleolític, ens trobem davant d'una situació diferent. Cal plantejar el Neolític com la conseqüència d'una aculturació externa: les primeres ceràmiques ja es troben perfectament realitzades, la majoria d'animals domèstics no tenen relació amb les espècies cinegètiques autòctones i els cereals conreats no es trobaven en estat salvatge en el nostre territori. Aquests avenços els van introduir grups forans originaris del Pròxim Orient i que, després d'una expansió de molts segles a través de l’Europa mediterrània, arriben a Catalunya cap al sisè mil·lenni abans de la nostra era.\n10. Qüestions Quin canvi en l’estructura econòmica caracteritza el Neolític? Quines novetats apareixen en aquest període? Cita'n quatre. A que fa referència el terme Neolític? De quin idioma creus que prové la paraula? On vivien els pobladors del Neolític catalans? Hi va haver influencia de colonitzadors estrangers en la formació del substrat neolític a Catalunya? Raona la teva resposta. Si fossis arqueòleg i en una excavació d'una cova trobessis nombrosos fragments de ceràmica cardial, en quin interval d'anys dataries el jaciment? Que estava passant en aquest període a llocs com el Pròxim Orient o Egipte?\n11. L’ART MURAL ESQUEMÀTIC L’art esquemàtic apareix en els mateixos llocs que l’art llevantí: a abrics, parets verticals o a l’aire lliure, on les pintures reben la llum del sol, i molt poques vegades en coves. Es basa en representacions de tipus esquemàtic i abstracte. Entre els elements esquemàtics desta- quen especialment els arquers, els cérvols i les ca- bres mascle, així com els toros i una gran varietat de quadrúpedes difícilment identificables. Els símbols abstractes són nombrosos (punts, ratlles, cercles, triangles, ramiformes, pectiniformes, etc.), encara que en desconeixem el significat. A diferencia de l’art llevantí, les representacions no componen escenes, sinó que expressen idees. Considerat durant molts anys obra de les poblacions de l’Edat del Bronze, actualment se li atribueix una antiguitat superior als set mil·lennis i es relaciona amb les primeres comunitats agrícoles i ramaderes que van arribar a Catalunya des d'Orient fa 8.000 anys, amb una nova manera de representar la seva cultura religiosa.\n12. La seva distribució abasta tota la Península Ibèrica, però també esta present a tot el litoral mediterrani (França, Itàlia, el Marroc...). A Catalunya, els punts amb representacions de tipus esquemàtic es concentren de manera especial a les províncies de Tarragona i Lleida. A prop de la població de les Borges Blanques es troba el conjunt de Vall de la Coma, al qual hi ha set símbols de tipus esquemàtic que s'agrupen al voltant un antropomorf oculat. A la Roca dels Moros del Cogul (Garrigues, Lleida), a la part superior del mateix pannell en que esta representada la famosa Dansa a la Fertilitat, apareix una escena esquemàtica on un arquer dispara una fletxa a un cérvol.\n13. Qüestions En quins contextos apareix l’art esquemàtic? Trobes diferencies contextuals respecte de l’anterior art llevantí? I respecte de l’art mural paleolític? Cita tres elements representats de tipus esquemàtic fàcilment identificables. Per que creus que es poden identificar aquests en concret i no molts d'altres? Cita tres símbols de tipus abstracte habitualment representats. Quines diferencies tipològiques trobes en l’art esquemàtic respecte del llevantí? Quins colors utilitzaven? D'on creus que treien els pigments? Si en un abric trobessis únicament pintures de tipus esquemàtic, en quin període aproximat d'anys dataries el jaciment?\n14. L’AGRICULTURA: CONTROLAR EL MEDI Les pràctiques agrícoles van permetre adaptar la producció d'aliments a les necessitats del grup. Gràcies a elles es va superar la inseguretat i la incertesa, ja no es depenia de la sort i l’atzar de la caça (que, de vegades, aportava un gran nombre de proteïnes en forma de carn animal, però que en moltes altres ocasions deixava el grup en situació de simple supervivència gràcies a allò que havien collit). Els grups de cavadors-recol·lectors no eren sostenibles en cas d'un augment demogràfic ràpid, cosa que sí va permetre l’agricultura. Aquesta pràctica va comportar un cert sedentarisme, ja que va obligar a viure en un mateix lloc durant llargs períodes de temps. En el Neolític, l’agricultura es practicava de manera itinerant, obrint clarianes als boscos amb la finalitat d'obtenir terreny obert on poder conrear. La tècnica més emprada per desforestar consistia a cremar el bosc amb l’ajuda de torxes; d'aquesta manera s'eliminava la major part de la vegetació, i les cendres constituïen un adob eficaç per a la terra. Les restes d'arbres no consumits per l’acció del foc es talaven i després se n'arrencaven les soques. Recreació de l’interior d’una cabana\n15. Per llaurar i conrear la terra s'utilitzaven aixades de pedra polida i pals cavadors realitzats amb fusta o aprofitant la cornamenta d'un cérvol. La sega es duia a terme amb la falç, un instrument que suposa una innovació del període. Els vegetals recol·lectats es dipositaven en cistells per facilitar-ne el transport. El gra es consumia simplement torrat o es molia amb morters de pedra, es pastava amb aigua i es coïa en forns rudimentaris. L’estudi dels jaciments catalans ens indica que les espècies de cereals més habituals (blat, ordi, civada) procedien d'Orient, ja que no s'han trobat els seus antecessors silvestres a la Península. En canvi, algunes lleguminoses (com les faves, els pèsols o les llenties) eren vegetals autòctons. La combinació d'ambdós tipus de conreus va donar lloc a un sistema mixt i complex.\n16. Qüestions Quins avantatges creus que va aportar l’agricultura? Te'n pots imaginar algun desavantatge? Trobes diferències respecte de com es practica l’agricultura actualment? Cita-les. Quines novetats tecnològiques del Neolític estan relacionades amb l’agricultura? Si estiguessis excavant un jaciment, quins elements materials podries trobar que t'indiquessin que s'hi practicava l’agricultura? Si algú t'expliqués que els habitants d'una cova, fa 20.000 anys, s'alimentaven de coques de pa, que li respondries? Per que creus que els arqueòlegs han deduït que el blat, l’ordi i la civada són cereals importats?\n17. LA CERÀMICA: NOUS RECIPIENTS PER A NOVES NECESSITATS La fabricació de recipients de ceràmica va suposar la innovació tecnològica més important del període Neolític. Per primera vegada, l’ésser humà no es limita a transformar la matèria primera, tal com succeeix amb les eines de pedra, os o fusta, sinó que, integrant diversos elements de la naturalesa com són el foc, la terra i l’aigua, conforma un material sorprenent i modelable: la ceràmica. Aquests nous recipients són la resposta a les noves necessitats del Neolític. Encara que no són necessaris per tenir cura del ramat o conrear la terra, es converteixen en indispensables quan cal conservar i cuinar els aliments que conformen la nova base de subsistència d'aquest període. En temps anteriors no van ser necessaris, i haguessin sigut poc pràctics atesa la seva fragilitat, incompatible amb l’estil de vida de les societats nòmades.\n18. La fabricació de les primeres ceràmiques va sorgir, en un primer moment, de la necessitat d'impermeabilitzar els recipients utilitzats, que estaven fets amb matèries vegetals. Per a aquest fi es van utilitzar productes com el betum, la cera o la resina arbòria. Més endavant es va descobrir que certes terres, en contacte continuat amb el foc, s'endurien i s'impermea- bilitzaven, per la qual cosa es van començar a fer servir per realitzar directament els recipients. La manera més senzilla de modelar-los va consistir a utilitzar els mateixos cistells com a motlles. Posteriorment es van modelar directament a ma, per la qual cosa les formes eren senzilles i de mida relativament reduïda. Per poder fer peces més grosses es va utilitzar la tècnica de les bandes o anells, de manera que s'elevaven les parets amb aquests anells i després se n'allisaven les superfícies. A Catalunya, quan apareixen les primeres ceràmiques, la tècnica ja esta desenvolupada i les formes es repeteixen constantment, de manera que sabem que es tracta d'una innovació introduïda a les nostres terres pels colonitzadors. Durant el Neolític català la ceràmica es fabricava a ma, ja sigui mitjançant motlles, modelatge directe o aixecant les parets amb bandes o anells. Posteriorment es decorava amb incisions o afegits i es coïa en rudimentaris forns. Aquests primitius forns consistien en forats fets al terra, a l’interior del quals s'apilaven les diverses peces, cobertes amb les branques seques que servien de combustible; finalment es cobria tot amb més branques i terra. La ceràmica és el fòssil director del període, les seves decoracions i formes permeten de tectar cultures i cronologies.\n19. Qüestions Quines diferencies tecnològiques importants trobes entre la producció de ceràmica i la realització d'un instrument de pedra? Per que creus que es van començar a produir recipients de ceràmica a partir d'un determinat moment i no en temps anteriors al Neolític? Creus que l’origen de la ceràmica a Catalunya és un procés evolutiu autòcton? Raona la teva resposta. Com es fabricava la ceràmica durant el període Neolític a Catalunya? Que entens per "fòssil director" d'un determinat període?\n20. INDÚSTRIA LÍTICA: LA PEDRA NOVA El terme que designa el període Neolític fa referència a un canvi en la manera de produir els instruments lítics. S'introdueix la novetat de polir les pedres en comptes de tallar- les, com es feia anteriorment. El poliment de la pedra no neix per substituir la tècnica de la talla, que continua utilitzant-se per realitzar un gran nombre d'instruments, sinó per respondre a la demanda de les noves necessitats del període. S'aplica essencialment a elements utilitaris, com destrals, aixes, malls, molins, cisells i en alguns elements de tipus decoratiu, com els ornaments personals. El poliment es duia a terme fregant la matèria primera amb un altre material abrasiu, que podia ser sorra o altres pedres més dures que les utilitzades per realitzar les eines. El poliment comporta avantatges respecte de les eines tallades de sílex: major durada, treball sobre materials més durs, tall reutilitzable i una amplia varietat de matèries primeres no aptes per a la talla (pòrfir, basalt, diorites). El desavantatge és que cal invertir més temps en l’elaboració de cada peça.\n21. Algunes de les eines més freqüents del neolític Destral Té un extrem rom i a l’altre hi ha el tall, tota la superfície esta polida i la secció sol ser circular o subcircular. Les mides són molt variables, de la mateixa manera que els sistemes d'emmanegament. Aixol És molt semblant a la destral, una mica més longitudinal, de contorn ovoide i secció circular. La principal diferencia es troba en l’emmanegament, ja que el tallo extrem funcional era perpendicular al mànec, i no paral·lel. Cisell Semblant a l’aixol, de dimensions més reduïdes. Podia fer-se servir com a percussor o emmanegat en una empunyadura curta, ja fos de fusta o d'altres materials com la banya. Molí de mà També anomenat molí barquiforme per la forma de barca de la peça inferior o dorment, sobre la qual es col·locava el gra. Es molia el gra amb una peça mòbil anomenada mà, fent un moviment longitudinal sobre la base. Les mans presenten tipologies molt variades, però solen ser allargades o circulars.\n22. Qüestions Creus que la tècnica de la pedra polida va comportar algun avantatge respecte de la talla? I algun inconvenient? Cita'ls. Explica per que podrien haver-se utilitzat els següents instruments de pedra polida: destral, aixa, cisell i molí barquiforme. Per què no existien en períodes anteriors al Neolític? Per quin motiu es realitzaven amb pedra, i no amb altres materials com la fusta o l’os? Que entens per sílex? S'utilitzava per realitzar eines mitjançant la tècnica del poliment? Si en l’excavació d'una cova considerada com un assentament paleolític trobessis una destral polida de diorita, que en pensaries? Que pensaries si et diguessin que actualment hi ha llocs del món on encara s'utilitzen algunes d'aquestes eines?\n23. LA RAMADERIA, domesticar la fauna La ramaderia fa que l’home pugui controlar la producció d'aliments, controlant la natura en benefici propi. Com altres avenços, va sorgir a l'Orient i es va estendre a d’altres llocs. Les restes dels jaciments arqueològics catalans demostren que els animals domèstics més usuals (cabra, ovella, bou i porc) no estan relacionats amb els seus avantpassats salvatges de l'Epipaleolític, sinó que venen de l’Ori-ent. Els arqueòlegs poden distingir si les restes de fauna d’ un jaciment són d’espècies salvatges o d’animals domèstics: les banyes d'una cabra salvatge tenen una secció en forma d'ametlla, i les d'una cabra domèstica la tenen com de ronyó. També l’estructura interna dels ossos de les espècies salvatges és molt més sòlida que la de les domèstiques. Sovint, només amb la grandària dels ossos n’hi ha prou per distingir espècies: els animals domèstics solen ser més petits que els salvatges. Un maxil·lar de porc és més petit que el d'un senglar i, per tant, té menys molars.  Espècies de fauna cinegètica autòctona  Espècies domèstiques importades Senglar Ur Cèrvol Sus scrofa Bos primigenius Cervis elephas Cabirol Cabra pirinenca Conill Cervus capreolis Capra pyrenaica Oryctolagus   cuniculus Ovella  Ovis aries Cabra Capra hircus  Bou Bos taurus Porc Sus domesticus\n24. Qüestions Creus que l’adopció de la ramaderia va comportar canvis tecnològics semblants als de l’agricultura? Raona la teva resposta. Per que creus que els ovicaprins solen ser les espècies domestiques més nombroses en els jaciments neolítics? Quin altre animal a banda dels que s'han comentat creus que va ser el primer a domesticar-se? Com a pista cal que sàpigues que no es va domesticar per al seu consum, sinó pels seus serveis com a ajudant en tasques de cava. Quines diferències importants trobaries entre un maxil·lar inferior d'un Sus scrofa en relació amb el d'un Sus domesticus ? Per que podria haver-se caçat un Cervus elaphus, a més de per consumir-ne la carn? Imagina't que ets en el territori del que actualment és Catalunya, fa 9.756 anys. Et dediques a cavar, i davant teu desfila un ramat d'Ovis aries, com els caçaries? Seria possible fer-ho? Que entens per fauna cinegètica? Hi ha una de les espècies citades com a salvatges en el Neolític que es comença a domesticar a la Península Ibèrica durant l'Edat del Ferro (fa uns 3.000 anys). Pots deduir quina és?\n25. HÀBITAT: CABANES I COVES Durant el Paleolític i l'Epipaleolític, els grups humans havien d'abandonar una determinada zona quan els seus recursos alimentaris s'exhaurien. En el Neolític poden establir-se de manera més o menys permanent i han de fer-ho, ja que els conreus ho requereixen. A Catalunya es va poblar en primer lloc l’estuari (avui dia, delta) del riu Llobregat i la Serralada del Litoral. Posteriorment es va desenvolupar en els cursos alts del Llobregat, el Segre i el Cardener un Neolític de muntanya amb una densitat de població menor. En aquest període van coexistir dues formes d'ocupació del territori: les coves i els jaciments de cabanes a l’aire lliure, que al seu torn podien ser llocs d'habitat, d'emmagatzematge, d'explotació cinegètica o d'estabulació. Durant la primera fase del Neolític Antic es van utilitzar molt les coves i els abrics, després es van abandonar progressivament.\n26. Durant el Neolític Mitja, els assentaments es construïen a l’aire lliure de manera majoritària, tant als meandres dels rius com a les planes. En el Neolític Final es van tornar a emprar les coves, per la qual cosa van tornar a existir els dos tipus d'habitat de manera alternativa segons els llocs geogràfics que s'ocupaven. Un exemple d'habitat en cova o abric propi del Neolític Antic el tenim a la Balma de l'Espluga (Sant Quirze Safaja, Vallès Oriental). Es tracta d'un abric de roca calcària en forma d'arc de cercle d'uns cent metres de longitud per quinze metres de profunditat que es va utilitzar com a habitatge durant algunes etapes prehistòriques. En el jaciment de Ca n'lsach (Palau-saverdera, Alt Emporda), encara es conserven els sòcols de pedra seca de les cinc cabanes que constituïen el poblat estable durant el Neolític Mitja. Quatre d'elles, disposades en parelles, tenien porxo d'entrada i coberta de fusta tapada amb bruc. l’altra cabana allotjava una gran llar, fosses d'emmagatzematge i una cisterna, cosa que fa pensar que segurament era un espai comunitari. Un altre poblat, de mida més gran i amb període d'ocupació del Neolític Antic, és el de La Draga (Banyoles, Pla de l'Estany). La seva peculiaritat és que s'hi han trobat nombrosos objectes de fusta, gràcies al fet que van romandre submergides sota les aigües del llac. Les cabanes, de caràcter comunitari, devien tenir diversitat de mides i formes, però en la seva majoria eren rectangulars i estaven construïdes totes senceres de fusta, sense sòcol de pedra, i amb cobertes de doble vessant.\n27. Qüestions Es podrien excavar les restes d'un grup de cabanes de fa 780.000 anys? Per què? Si durant l’excavació d'un abric trobessis restes de diverses llars, destrals de pedra polida, restes de ceràmica cardial, punxons d'os i un molí barquiforme, quines conclusions inicials n'extrauries? Per que creus que en el poblat de La Draga s'han trobat restes d’utensilis de fusta i en altres poblats semblants no n'ha aparegut cap? Raona la teva resposta. Creus que el fet que en un poblat hi hagi 5 cabanes de 8 x 3 metres de costat suposa una població molt més reduïda que si hi haguessin 15 cabanes circulars de 2 metres de diàmetre? Raona la teva resposta. Per que creus que quan visites les restes un poblat, ja sigui neolític, iber o una petita ciutat grega o romana, els murs de les construccions, si n'hi ha, rares vegades superen el metre d'altura?\n28. MÓN FUNERARI Durant el Neolític les practiques funeràries van tenir una importància vital en la vida social i espiritual de les poblacions. Així ho demostren els canvis que se succeeixen durant el període pel que fa a la manera d'enterrar els morts: es passa dels enterraments individuals als col·lectius, i el cadàver sempre va acompanyat d'un aixovar funerari. En el Neolític Antic s’utilitzaven les coves sepulcrals, ja fos amb una o amb diverses sepultures. Durant el Neolític Mitja, es distingien tres tipus de tombes segons les àrees geogràfiques: els sepulcres de fossa, les cistes i els sepulcres megalítics o dòlmens. En el Neolític Final es van generalitzar els megàlits, l’ús dels quals s'estén fins a l'Edat del Bronze. Aquests monuments funeraris es divideixen en tres grups: els sepulcres de corredor, les galeries cobertes i els dòlmens simples. Tenim un exemple de cova sepulcral del Neolític Antic a la Cova de l’Avellaner (Cogolls, Les Planes d'Hostoles, Garrotxa). Les tres cavitats d'aquest abric van servir com a espais sepulcrals durant uns 200 anys.\n29. Una important necròpolis de sepulcres de fossa, el tipus de sepultura característic del Neolític Mitja català, és la del Camí de Can Grau (La Roca del Vallès, Vallès Oriental). En aquesta necròpolis s'han excavat 24 sepultures d'aquesta mena, la majoria estan compostes per un pou d'accés i la cambra sepulcral -amb un o dos individus inhumats- al final d'aquest pou. Un conegut sepulcre de corredor català és el de Gutina (St. Climent Sescebes, Alt Emporda).Té una cambra de forma subcircular i orginalment estava enllosada. En el seu interior s'han trobat fragments de ceràmica, grans de variscita i eines de pedra tallada corresponents al Neolític. Les galeries cobertes deriven dels sepulcres de corredor. Tenen la mateixa funció i també presenten un túmul, però amb la cambra poc o gens diferenciada del corredor. Una de les més conegudes és la Cova d'En Daina (Romanyà de la Selva, Baix Emporda); en el seu interior van aparèixer nombroses restes humanes i materials.\n30. Qüestions Els aixovars funeraris servien per millorar l’existència del difunt després de la seva mort. Quines dades creus que aporten a l’arqueòleg actualment? Busca documentació sobre la paraula "dolmen". Que significa? De quin idioma deriva? Que entens per necròpolis? I per megàlit? Podries trobar una necròpolis de sepulcres de fossa amb 7.500 anys d'antiguitat? Per que? Quina diferencia important creus que existeix entre un dolmen ja excavat que puguis visitar actualment i l’aspecte que presentava en el moment de la seva utilització, fa uns 4.000 anys? En l’excavació de molts sepulcres megalítics no es troben restes humanes, sinó només elements d'aixovar. Quina creus que en pot ser la causa?\n31. LA MINERIA En el Paleolític Superior ja hi havia una mineria molt senzilla per a obtenir són més importants i s'estenen per tot el territori europeu. La finalitat d'aquestes extrac- cions és aconseguir minerals per a fabricar eines, alguns objectes amb finalitat ritual -com les destrals votives i, especialment, pedres que servissin per a la realització d'elements artístics, com els ornaments personals, variats i molt utilitzats. L’activitat va comportar la creació de xarxes de comerç amb les quals es distribuïen els materials procedents de punts concrets. De la mateixa manera, per primera vegada apareixen a la societat persones especialitzades en feines artesanes, que la resta del grup ha de mantenir. El mètode de treball de la mineria neolítica consistia en fer un sistema de xarxes de pous, galeries i sa- les, de profunditats i dimensions variables, deixant pilars de roca com a element de sustentació. D'aquestes explotacions s'extreia la variscita (tur- quesa) destinada a la fabricació d'objectes orna- mentals, la lidita, la tridimita i el quars (òxids de sílice aptes per a la fabricació d'eines diverses) i els ocres (hidròxids de ferro emprats com a pigments). L’utillatge per al treball de les mines van ser les maces, pics i percussors de pissarra o quars; les escarpes i pales d'os, i els cistells, cordes, bosses de cuir, llums de ceràmica i escales de fusta.\n32. L’exemple més important de mineria neolítica subterrània el trobem a les mines de Can Tintorer (Gavà, Bar- celona). Descobertes a comença- ments dels anys 1970, s'adscriuen cronològicament al Neolític Mitja i el seu descobriment va confirmar l’ori- gen local de la variscita, pedra molt abundant en els sepulcres de fossa catalans. Per obtenir els minerals es van obrir pous i galeries amb la tècnica anomenada de cambra i pilar. El pou vertical baixava fins a trobar el filó de mineral, que s'atacava frontalment. Un cop exhaurit s'obria una altra galeria i s'abocaven les deixalles a l’abandonada, que en ocasions s’utilitzava com a sepultura. Fins ara s'han localitzat més de 20 galeries de longituds considerables, algunes de les quals es poden visitar. Mines de Can Tintorer Venus de Gavà\n33. Qüestions Que entens per destral votiva? Per què podrien haver-se utilitzat? Per quin motiu creus que es van crear xarxes comercials a partir del naixement de la mineria neolítica? Quina diferencia fonamental trobes en comparació amb d'altres activitats com l’agricultura o la ramaderia? A l’interior de les mines s'han trobat llums de ceràmica que utilitzaven els miners per il·luminar-se. Quin combustible creus que podien haver utilitzat? De que podrien estar realitzades les metxes? La variscita es troba habitualment en els sepulcres de fossa. Per que creus que s'hi troba? Quin tipus d'elements són els més habituals? Per que creus que la turquesa era un mineral atractiu per a les poblacions del Neolític?\n34. LA PRIMERA METAL·LÚRGIA. L’EDAT DEL COURE A Catalunya ja es treballaven l’or i la plata a finals del Neolític, però al poder "fondre les pedres" va donar pas a l'Edat del Coure o Calcolític a partir del 2n mil·lenni ane. Poc després es va descobrir el poder endurir el coure barrejant-lo, primer, amb antimoni o amb arsènic i, després, amb estany per crear el bronze que coneixem actualment. La possibilitat d'escalfar el ferro a prou temperatura per poder-lo treballar a la forja no va aparèixer fins a ben bé el 1r mil·lenni, amb l’arribada dels forns més avançats portats pels colonitzadors grecs. Tot i que al començament probablement el treball del metall es limités a una simple tasca de martellejat sobre coures nadius, quan es van exhaurir les reserves va caldre recórrer als minerals cuprífers per a l’obtenció, per mitja de la fosa, del metall més o menys pur. Per a això s'excavaven les mines anomenades de trinxera: rases de diversos metres de longitud i uns 80 cm d'amplada. A la part superior es deixaven unes passarel·les de roca arran de terra que servien de suport per als diversos instruments (cordes i cistells d'espart, politges...) que facilitaven la tasca d'hissar la matèria primera fins a la superfície. El mineral de coure procedent de les mines (per exemple, la malaquita) se sotmetia a un intens procés de martellatge per a després separar la ganga de la mena.\n35. Per la seva raresa, són consi- derats com un objecte especial i valuós, de manera que formen part essencial dels aixovars funeraris. Fins a la posterior Edat del Bronze (cap a11.700 a. de C.) no se'n generalitza l’ús. Aquesta part se sotmetia finalment als processos de torrada i reducció que permetien obtenir el metall en un estat més o menys pur, llest per fondre'l, procés que es duia a terme en un forn que consistia en un forat excavat al terra, envoltat d'un muret de pedra. El coure es col·locava en gresols ceràmics a l’interior del forn i es cobria amb matèria combustible; una vegada fos, s'abocava en motlles de ceràmica o de pedra. Els utensilis elaborats mitjançant aquesta tècnica eren nombrosos, però de formes senzilles, ja que normalment s’utilitzava un motlle d'una sola cara: serres de fulla recta o corbada, punxons, puntes de fletxa, cisells, destrals de taló pla... En aquesta etapa calcolítica, els instruments de coure no substitueixen els de pedra, per la qual cosa no s’utilitzen per treballar.\n36. Qüestions Amb quin d'aquests metalls no es va aliar el coure per obtenir el bronze: arsènic, antimoni, plata o estany? Busca documentació. Amb quin altre nom s'ha denominat l'Edat del Coure o Calcolític durant molt de temps? Per que s'ha utilitzat aquest nom? Series capaç de dir quina de les següents troballes obtingudes en una excavació no seria estudiada per l’arqueologia? Espasa de l'Edat del Bronze, destral de pedra polida neolítica, os de dinosaure, atuell de ceràmica grega, Rascadora del Musterià, punxó de coure calcolític. Com s'anomena la ciència que estudiaria aquesta troballa? A la fi del Neolític es comencen a treballar l’or i la plata nadius. Per que creus que han arribat tan pocs objectes d'aquests materials fins als nostres dies?\n37. GLOSSARI AIXOVAR FUNERARI: Conjunt de petits objectes amb els quals s'enterra un difunt. ANTIMONI: Metall dur i trencadís, de color blanc blavenc i brillant, que se sol aliar amb altres metalls en petites quantitats per donar-los duresa. ARSÈNIC: Mineral de color negre grisenc, volatilitzable, encara que no fonedís. Utilitzat durant els inicis de l'Edat del Bronze per donar més duresa al coure. ASCLA: Extracció que presenta taló i bulb de percussió, generalment d'una longitud inferior al doble de l’amplada. BASALT: Roca de color negre, negre grisenc o marró tirant a negre. Superfície aspra i gra molt fi. S’utilitzava durant el Neolític per fabricar eines de pedra polida. CALCOLíTIC: Edat compresa entre els anys 2.000 i 1.700 a. de C. aproximadament, amb variacions segons les zones. Posterior al Neolític i anterior a l'Edat del Bronze, es caracteritza per l’inici de la metal·lúrgia del coure. També ha estat denominada en diferents èpoques Eneolític, Bronze I o Edat del Coure. CARDIAL: Ceràmica neolítica decorada amb impressions realitzades amb les vores d'una conquilla, normalment del gènere Cardium. CINEGÈTIC: Relatiu a la caça. CiSTA: Tomba de planta rectangular tancada realitzada amb lloses i que conté una o dues inhumacions.\n38. DESTRAL VOTIVA: Destral la finalitat de la qual no és l’ús com a instrument, sinó la seva col·locació en un sepulcre per formar part de l’aixovar funerari. DIORITA: Roca de color entre gris i gris fosc o tirant a negre, amb estructura de gra fi a mitja. S’utilitzava durant el Neolític per fabricar eines de pedra polida. DOLMEN: Nom genèric que es dóna a les tombes megalítiques. Prové del bretó i significa taula de pedra. EDAT DEL BRONZE: Edat compresa entre els anys 1.700 i 700 a. de C. aproximadament, amb variacions segons les zones. Precedeix l'Edat del Ferro i succeeix el Calcolític. En aquesta edat es comença a treballar el bronze. EDAT DEL FERRO: Edat compresa entre l’any 700 a. de C. i el segle I a. de C. aproximadament, amb variacions segons les zones. Succeeix l'Edat del Bronze i precedeix la romanització a Catalunya. En aquesta edat es comença a treballar el ferro. EPICARDIAL: Evolució de la ceràmica cardial apareguda a la fi del Neolític Antic, amb un altre tipus d'impressions i incisions. EPIPALEOLíTIC: Edat compresa entre fa 10.000 i 8.000 anys aproximadament, amb variacions segons les zones. Posterior al Paleolític i anterior al Neolític, caracteritzada per una cultura material i una economia entroncades amb el Paleolític. També anomenat Mesolític. ESTEATITA: Silicat de magnesi, de color blanc o verd, suau i tou.\n39. GALERIA COBERTA: Dolmen de planta rectangular allargada que consta d'una cambra funerària i d'un corredor d'accés de la mateixa amplada i altura. GLACIACIÓ: Nom amb el qual es coneixen els períodes de temps en els quals grans zones de la superfície de la Terra van quedar cobertes per glaceres en produir-se un refredament general del clima. GÜNZ: Primera glaciació plistocena de les regions alpines, datada entre fa 1 milió d'anys i 700.000 anys. LÀMINA: Extracció que presenta taló i bulb de percussió, d'una longitud superior al doble de l’amplada. LIDITA: Roca silícia de gra molt fi, composta principalment de quars i calcedònia. MEGÀLIT: Construcció prehistòrica feta amb pedres grosses. MINDEL: Segona glaciació plistocena de les regions alpines, datada entre fa 500.000 i 350.000 anys. MOLINOT: Jaciment del sud de França que dóna nom a un tipus de ceràmica característic del Neolític Mitja català. MONTBOLÓ: Municipi del sud de França que dóna nom a un tipus de ceràmica característic del Neolític Mitja català. MONTSERRATINA: Un altre dels noms que es donen a la ceràmica cardial perquè els primers exemplars es van trobar a les coves del massís de Montserrat.\n40. NEOLÍTIC: Edat compresa entre fa 8.000 i 4.000 anys aproximadament, amb variacions segons les zones. posterior a l'Epipaleolític i anterior al Calcolític. Es caracteritza per l’inici de l’agricultura i la ramaderia. NEOLÍTIC ACERÀMIC: També anomenat Preceràmic B. Període Neolític del Pròxim Orient caracteritzat per l’adopció de la ramaderia i de l’agricultura, encara que sense coneixement de la ceràmica. Fa entre 10.500 i 9.000 anys. PALEOLÍTIC: Edat compresa entre fa un milió i 10.000 anys, amb variacions segons les zones. El seu nom significa pedra antiga. PLISTOCÉ: Primera època del Quaternari, datada entre fa 1’8 milions d'anys i 10.000 anys. PÒRFIR: Roca dura i compacta, mena de jaspi, generalment de color fosc. S’utilitzava durant el Neolític per fabricar eines de pedra polida. QUATERNARI: Última era geològica. El seu començament s'ha fixat fa uns 2 milions d'anys. Es divideix en Plistocè i Holocè. Es caracteritza per l'evolució física i cultural de l’home i per les glaciacions. RISS: Tercera glaciació plistocena de les regions alpines, datada entre fa 300.000 i 150.000 anys. SEPULCRE DE CORREDOR: Dolmen amb cambra funerària i un passadís d'accés diferenciat respecte de la cambra. SEPULCRE DE FOSSA: Sepulcre prehistòric que consisteix en una fossa que fa la funció de cambra funerària, de vegades amb un pou d'accés. Pot estar cobert amb una llosa o amb pedres.\n41. SíLEX: Roca dura utilitzada per realitzar instruments lítics tallats, les seves qualitats són la textura fina i la bona fractura. TALLA: Treball de la pedra mitjançant extraccions amb la finalitat d'obtenir instruments. És la primera de les tècniques aplicades a la realització d'eines lítiques. TRIDIMITA: Mineral pertanyent a la família dels silicats; es tracta d'una variant polimorfa del quars. TÚMUL: Acumulació de pedres o terra en forma de pujol col·locat sobre un enterrament. UR: Espècie de toro salvatge que va ser molt abundant a Europa i es va extingir en el segle XVII. VERAZA: Jaciment del Sud de França que dóna nom al Verazià, fase del Neolític Final datada cap a mitjan tercer mil.lenni a. de C. WÜRM: Quarta i última glaciació plistocena de les regions alpines, datada entre fa 85.000 i 10.000 anys. ZONA NUCLEAR: Territori on sorgeixen certs avenços o civilitzacions que després s'expandeixen per altres zones.\nOtto dix. m tunkara\nJoan miró. mar reixach


Prop de cinquanta persones aprenen català a través de l’oferta del Servei Local de Català\nImatge d'alguns dels participants a l'oferta formativa del Servei Local de Català.\nProp d’una cinquantena de persones s’han inscrit als cursos presencials i semipresencials de nivell Inicial, Bàsic, Elemental, Intermedi i Suficiència que ofereix durant aquest període el Servei Local de Català.\nEn concret, són 48 els alumnes que s’han matriculat a l’oferta formativa. D’una banda, els alumnes dels cursos semipresencials en són 20 i estan repartits entre tots els nivells.\nEn el curs presencial de nivell C1, que es fa trimestral, hi ha 8 alumnes inscrits. D’altra banda, les Sessions Inicials que s’ofereixen amb la col·laboració de la Regidoria de Programes Socials les segueixen 20 alumnes de diverses procedències com ara Colòmbia, Perú, Argentina, Bolívia, Brasil, República Dominicana, Anglaterra, Armènia, Escòcia, Marroc, Israel, i la resta de l’Estat Espanyol.\nCal recordar que al mes de gener començarà un nou període de cursos oferts pel Servei Local de Català. Les persones interessades a estudiar, reforçar i reciclar el català poden contactar amb el Servei Local de Català enviant un correu electrònic a l’adreça castellarvalles@cpnl.cat o bé trucant al telèfon 93 714 30 43.


La Cua de Palla: ‘La Cua de Palla: retrat en groc i negre’, submergeix-te en el gènere negre i policíac\nNeus Medina. Llegir Llibres, 18 de desembre de 2011\nEls seus autors Jordi Canal i Artigas i Àlex Martín Escribà han fet un recull de les diferents etapes de la col·lecció\nSi ets un amant de la novel·la negra i policíaca no et pots perdre la col·lecció "La Cua de Palla", la més important en aquest gènere a Catalunya, que es va publicar des dels anys setanta i fins fa uns anys. De fet, l'editorial Labutxaca va recuperar alguns dels seus títols més coneguts i els va reeditar.\nEl mes passat i en relació a aquesta col·lecció, els escriptors especialitzats en el gènere negre i policíac, Jordi Canal i Artigas i Àlex Martín escribà van presentar el seu llibre 'La Cua de Palla: retrat en groc i negre', fent referència a les emblemàtiques cobertes que aquestes històries portaven. L'obra està publicada per l'editorial Alrevés i recull les diferents etapes d'aquesta col·lecció, els autors fan un recorregut per la història del gènere en aquells anys i context i elaboren un apèndix de consulta sobre la col·lecció i les seves adaptacions al cinema. Les cobertes del llibre han estat a càrrec de Jordi Fornas, mort recentment i el pròleg de Xavier Coma.\nLa col·lecció de novel·la original va ser la primera del gènere publicada en català i va córrer a càrrec de l'editorial Edicions 62. Va estar dirigida per Manuel de Pedrolo i aparegué regularment entre els anys 1963 i 1969; després, va ser tancada. L'any 1981 es va llançar una selecció de la col·lecció i el 1985, amb la incorporació de Xavier Coma com a director, va ser rellançada amb el nom 'Seleccions de la Cua de Palla' amb la que es publicaren més de 150 títols. Del 1996 al 1998 els nous títols es publicaren a l'editorial 'El Cangur' i el 2006 es tornà a editar amb el nom 'La Nova Cua de Palla'. Així, veiem que des dels seus inicis i tot i tenir moment d'aturada, la col·lecció 'Cua de Palla' ha acompanyat a tots els catalans.\nAra, són el Jordi i l'Àlex els que la tornen a portar als nostres dies. El primer és director de la biblioteca La Bòbila de l'Hospitalet, la primera biblioteca del país dedicada al gènere negre i policíac. El segon és professor de llengua i literatura catalana i co-director del 'Congreso de Novela y Cine Negro' de la Universitat de Salamanca.\nPel que fa a la col·lecció 'Cua de Palla' en general i al sev favor, cal destacar que gràcies a ella hem pogut llegir en català les obres d'autors tan importants dins el gènere com Japrisot, Simenon, Hammett, Chandler o Millar.\nPublicat per BIBLIOTECA LA BÒBILA a 11:41


Three-Bedroom Holiday home in Tessanden 2 Randsverk Noruega - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nThree-Bedroom Holiday home in Tessanden 2Randsverk, Randsverk, Noruega - Veure al mapaThree-Bedroom Holiday home in Tessanden 2Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 12 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Randsverk, no busqui més enllà de Three-Bedroom Holiday home in Tessanden 2. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Three-Bedroom Holiday home in Tessanden 2, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia. L'ambient de Three-Bedroom Holiday home in Tessanden 2 es reflexa en cada habitació. aparell de televisió, nevera, renta vaixelles, plat de dutxa, rentadora són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Three-Bedroom Holiday home in Tessanden 2 és una selecció idònia per a la vostra estada a Randsverk.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Desplaçamentaparcament de cotxes Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióplat de dutxasecadoraempolles d'aigua de cortesiarentadora neverarenta vaixelles Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Dancenter t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus.\nAllotjaments a Randsverk


Los últimos 5.175 programas de Baleares Informativos\nNuevo Notícies 8:45 Balears - 07/05/2021 Para descargar: Botón derecho y seleccionar la opción "Guardar enlace como..." o "Guardar destino como..." Completo 15:07 8% hoy\nNotícies 8:45 Balears - 07/05/2021 hoy - La Mesa de Diàleg Social parla sobre les restriccions a les pròxims 15 dies. - Es mantendrà el toc de queda i la limitació de les reunions. - Salut ha començat a citar a les m...\nNuevo Notícies Matí Balears - 07/05/2021 Para descargar: Botón derecho y seleccionar la opción "Guardar enlace como..." o "Guardar destino como..." Completo 14:59 8% hoy\nNotícies Matí Balears - 07/05/2021 hoy - Es mantendrà el toc de queda i la limitació de les reunions. - A les 8 i mitja, mesa de diàleg social. - Salut ha començat a citar a les menors de 60 anys. - Nadal ja és als q...\nNuevo Notícies Vespre Balears 06/05/2021 Para descargar: Botón derecho y seleccionar la opción "Guardar enlace como..." o "Guardar destino como..." Completo 9:58 8% ayer\nNotícies Vespre Balears 06/05/2021 ayer Notícies Vespre Balears 06/05/2021\nNuevo Radiodiari Migdia Balears - 06/05/2021 Para descargar: Botón derecho y seleccionar la opción "Guardar enlace como..." o "Guardar destino como..." Completo 49:50 8% ayer\nRadiodiari Migdia Balears - 06/05/2021 ayer - Conxa Rosillo entrevista Natalia Bueno, presidenta del Col·legi de Agents de la Propietat Inmobiliaria. - El TSJ de Balears da per bo el decret de manteniment del toc de queda. - Nou record de vacunaci&o...\nNuevo Notícies 8:45 Balears - 06/05/2021 Para descargar: Botón derecho y seleccionar la opción "Guardar enlace como..." o "Guardar destino como..." Completo 15:05 8% ayer\nNotícies 8:45 Balears - 06/05/2021 ayer - El TSJ de Balears es pronunciará avui sobre el toc de queda i les restriccions. - A l'espera de la temporada turística. - Continua la tendencia a la baixa. - Victoria clara de Nadal al M&agrav...\nNuevo Notícies Matí Balears - 06/05/2021 Para descargar: Botón derecho y seleccionar la opción "Guardar enlace como..." o "Guardar destino como..." Completo 15:00 8% ayer\nNotícies Matí Balears - 06/05/2021 ayer - El TSJ de Balears es pronunciará avui sobre el toc de queda i les restriccions. - A l'espera de la temporada turística. - Continua la tendencia a la baixa. - Victoria clara de Nadal al M&agrav...


Calenda - Lligams revue\nRevista d'Història Lligams / Revue d'histoire Lligams\nCall for young history researchers\nCrida dirigida als joves investigadors en HIstòria / Appel aux jeunes chercheurs en histoire\nLa revista Lligams obre la recepció d’articles per al número de 2012. Aquest número està dedicat als joves investigadors en història que estan desenvolupant les seves primeres recerques. Els treballs han d'estar lligats a la història i els autors associats a un centre d'ensenyament superior.\nL’associació Lligams, de recerca, investigació i difusió de la Història, nascuda de l’antiga associació d’estudiants i llicenciats en Història (Adelh) va prendre el relleu d’aquesta en l’edició d’una revista que donés difusió als nous investigadors sorgits de la Universitat de Girona obrint el ventall als estudis d’Història de l’Art, Geografia, Filologia Catalana i Hispànica i Filosofia. Aquesta nova concepció respon a la voluntat de fer una revista forta i atractiva que esdevingui un portal de difusió de les investigacions dutes a terme a la Universitat de Girona. Amb aquest objectiu es vol donar especial rellevància al treball dels joves investigadors que elaboren els seus primers treballs de recerca. Així, prenen especial interès els estudis derivats dels treballs de màster i les tesis doctorals.\nLa revista té una periodicitat anual i es distribueix gratuïtament a tots els socis de l'entitat. També es troba a la venda a Girona i Olot i es distribueix en diferents arxius i biblioteques\nLa revista Lligams obra la recepció d’articles per al número de 2012.\nEl termini per a la recepció dels documents és el 30 de novembre de 2012.\nLes bases per a la presentació dels originals es troben a la pàgina web de l’associació : www.lligams.org.\nAquest número està dedicat als treballs dels joves investigadors en història que estan desenvolupant les seves primeres recerques en un centre d'ensenyament superior, ja sigui en el marc d'un màster, d'un doctorat o d'un post-doctorat. Els textos seran avaluats per un comité científic que en farà una selecció i, en certs casos, pen proposarà la modificació o millora per a la seva publicació.\nXevi Calm Batlle, Tècnic d'arxiu\nLluís Cifuentes Comamala, Professor Agregat de la Universitat de Barcelona\nAntoni Rojas Rabaneda, Investigador i cap de la Unitat d’Estudis i Anàlisis a l'Institut Català de Recerca en Patrimoni Cultural (ICRPC)\nJoaquim Soler Subils, Professor associat de la Universitat de Girona\nFrederic Vázquez Osuna, Historiador i investigador del Centre d'Estudis Històrics Internacionals (CEHI) de la Universitat de Barcelona.\nJordi Vivo Llorca, Professor associat de la Universitat de Girona\nhistoire, chercheurs, lligams, revue\ncourriel : jordi [dot] rubio [at] lligams [dot] org\n« Lligams revue », Call for papers, Calenda, Published on Tuesday, August 28, 2012, https://calenda.org/209435


Carmen P .Flores | divendres, 28 de octubre de 2016\nEl conseller delegat de CaixaBank, Gonzalo Gortázar, abans d'iniciar la presentació dels resultats dels 9 primers mesos de l'any | Foto: twitter CaixaBank\nCaixaBank, reconegut com el banc més innovador del món\nLa Caixa destinarà 30 milions d'euros més en matèria social\nCaixaBank ha presentat aquest divendres els seus resultats del tercer trimestre. D'ells, es desprèn que l'entitat financera ha obtingut un benefici de 970 milions d'euros en els nou primers mesos de l'any, un 2,6% menys respecte al mateix període de l'any anterior, que incloïa extraordinaris per la integració de Barclays Bank SAU.\nEl marge d'interessos ha estat de 3.080 milions (-6,9%), el marge brut puja a 5.939.000 (-6,6%), i el marge d'explotació millora un 2,7% i arriba als 2.821 milions, a un context de "tipus d'interès en mínims i de volatilitat en els mercats", ha exposat el banc en un comunicat.\nLa ràtio de solvència CET1 s'ha situat al 12,6%, amb 98 punts bàsics més després de la col·locació privada d'accions pròpies amb l'objectiu de reforçar la solvència en el marc de l'OPA sobre BPI, i la morositat s'ha reduït 8 dècimes en l'últim any fins al 7,1%.\nFont: Bloc CaixaBank\nLa cartera sana de crèdit continua la tendència de recuperació amb un increment del 0,3% el 2016, i els crèdits sobre clients bruts ascendeixen a 205.100 milions (-0,6% el 2016), amb millora de la nova producció en comparació amb el tercer trimestre de 2015: hipotecari (+ 43%), consum (+ 44%) i empreses i corporativa (+ 11%).\nEls recursos de clients ascendeixen a 299.673.000 d'euros, amb un augment de l'1% en els primers nou mesos de 2016 (3074 milions), i els recursos en balanç se situen en els 215.895.000, amb un creixement del 6% de l'estalvi a la vista i una reducció del 18,8% de l'estalvi a termini.\nEls actius sota gestió se situen en els 77.926.000 d'euros (+ 4,6% el 2016), amb "bon ritme" en la comercialització d'assegurances i plans de pensions, amb increment de passius emparats per contractes d'assegurances (+ 11, 3% en la variació anual i + 2,6% en el tercer trimestre).\nEls ingressos per comissions se situen en els 1.546.000, un 3,4% menys que fa un any, encara que en la comparativa trimestral, tant aquesta partida com el marge d'interessos confirmen la millora apuntada en el segon trimestre.\nAixí, el marge d'interessos augmenta un 1,8% en el tercer trimestre com a conseqüència, entre d'altres, de la disminució del cost de finançament, i els ingressos per comissions s'incrementen un 2,7% a causa, principalment, de la major comercialització de plans de pensions i assegurances.\nEls ingressos de la cartera de participades se situen en els 550 milions d'euros (-10,5%) impactats, entre d'altres, pel canvi de perímetre després de l'acord de permuta amb CriteriaCaixa.\nREFORÇ DEL LIDERATGE A ESPANYA\nCaixaBank compta amb 13,8 milions de clients, 5.089 oficines i 9.476 caixers, i en els últims dotze mesos ha augmentat el seu lideratge en banca de particulars i ha assolit una quota de penetració del 29,5% (+120 punts bàsics) i del 25,7% com a banc principal (+170 punts bàsics), segons la consultora FRS Inmark.\nCom en els darrers exercicis, el focus comercial de l'entitat segueix centrat en la captació i vinculació de clients, la qual cosa ha permès assolir una quota en nòmines del 25,8% (+93 punts bàsics en 2016), amb 750.974 nòmines captades i un total de 3,4 milions de nòmines domiciliades.\nREDUCCIÓ DE SALDOS DUBTOSOS I ADJUDICATS\nEls saldos dubtosos s'han reduït en un 20,6% en la variació interanual (-3.952.000 en els últims dotze mesos i -898,000,000 d'euros en el tercer trimestre) fins 15.199.000, i la cartera d'actius adjudicats nets disponibles per a la venda, amb una cobertura del 58,1%, se situa en els 7.071.000 i es redueix per tercer trimestre consecutiu.\nBuildingCenter, filial immobiliària de CaixaBank, ha comercialitzat 1.863 milions en vendes i lloguers en els últims 12 mesos, amb resultats positius en les vendes des del quart trimestre de 2015.\nLes despeses sense costos extraordinaris es redueixen un 2,2% en la variació interanual i un 0,4% en la variació trimestral, després de l'continu esforç de racionalització i contenció de costos, la captura de sinergies després de la integració de Barclays Bank SAU i estalvis derivats de les prejubilacions i els acords laborals per a l'optimització de la plantilla.\nPer contra, en aquest trimestre s'han registrat costos extraordinaris per 121 milions associats a l'acord laboral assolit al juliol.\nEls guanys / pèrdues per actius i passius financers i altres se situen en 718 milions (+ 0,8%), i inclouen la plusvàlua bruta de 165 milions del resultat de l'operació de Visa Europe.\nL'epígraf de guanys / pèrdues en baixa d'actius i altres recull, entre altres, els resultats generats per la venda d'actius i altres sanejaments, principalment, de la cartera immobiliària.\nEl 2015, incloïa la diferència negativa de consolidació de Barclays Bank SAU.


>> h a b i t a r ooe l soo m a r g e n s\n>> la identitat a través de la pantalla <<\nTeníem el futur a les puntes dels dits.\nBàsicament, vostè, senyora Luthor, és el sistema de commutació.\nEn habitar els marges, neix una nova postura epistemològica i política sobre la identitat a Internet. La xarxa anuncia una subjectivitat postcorpòria, una imatge de la identitat escindida de la imatge del cos(1), una imatge potencialment manipulable i codificable, acoblaments d'éssers humans i aparells electrònics (cyborgs). Enfront d'una construcció biològica dicotomitzada ara s'ex-pandeixen una multiplicitat de subjectivitats sexuades (també artificialment), generant un flux successiu d'"esdevenirs", en un ball de noves representacions per a pensar i per a cercar noves possibilitats de viure on line.\nHabitar els marges d'un món on la tecnologia actua com un agent semiòtic i social(2) té més a veure amb una ecologia de les intensitats vacil·lants que amb habitar el cos més enllà de la imatge dels seus límits. Té més a veure amb habitar els marges polítics i socials de les tecnologies, les noves cases on el que és públic i el que és privat conviuen. Habitar on l'espai és una frontera, un plec tecnològic.


Carles Sánchez i Marian Garbajosa vencen la Núria-Queralt i es proclamen campions de Catalunya - FEEC - Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya\nCarles Sánchez i Marian Garbajosa vencen la Núria-Queralt i es proclamen campions de Catalunya\nLa coneguda travessa Núria-Queralt, de l’Associació Muntanyencs Berguedans, ha celebrat aquest cap de setmana la 25a edició sota una calor abrumadora. Aquest any, a més a més, la prova, que forma part del calendari de Curses d’Ultraresistència per Muntanya de la FEEC, patrocinat per Asus i Tuga Wear. La prova, disputada com a Campionat de Catalunya l’han guanyada: Carles Sánchez, de l’Associació Esportiva Mountain Runners del Berguedà, i Marian Garbajosa, de l’Agrupació Cultural Vila-Seca SE.\nEl recorregut, de 95 quilòmetres, s’ha iniciat al santuari de Núria i ha acabat al centre de la capital berguedana, Berga, sota unes temperatures exageradament altes que han endurit la cursa. El podi masculí el van completar, juntament amb Carles Sánchez, que va fer un temps de 13 hores i 10 minuts, Jordi Uró (14 hores i 25 minuts) de l’Associació Esportiva Mountain Runners del Berguedà, i Lorenzo Aguado (15 hores) de l’Associació Esportiva Matxacuca. En noies, només dues fèmines van acabar la prova. El podi va ser per Marian Garbajosa amb un temps de 19 hores i 1 minut, i el va completar Queralt Solé amb 20 hores i 22 minuts.


invasió subtil: El gènere femení\nTot sona fals en la darrera pel·lícula de Carles Benpar. Els personatges, els diàlegs, els girs del guió, les actuacions de la majoria d’actors i actrius. Tot. Tan fals com els colps de telèfon que Sílvia Marsó (no) dóna a la cabina. Tan fals com el taxi que sempre és quan se’l necessita.\nanotat per Pere a les 18:40\nSobre Lídia (i 3)\nSobre Lídia (2)\nSobre Lídia (1)


L'Aeroport de Reus posa en marxa els vols a Estònia i Escòcia | Diari de Tarragona\nL'Aeroport de Reus posa en marxa els vols a Estònia i Escòcia\nLes operacions s’iniciaran durant el mes de maig\n27 de Abril de 2018 - 20:16 hs\nL'Aeroport de Reus estrenarà, a partir d’aquest mes de maig, dos vols xàrter setmanals amb Estònia i Escòcia, i un vol regular amb Bèlgica, que s'incorporaran a la resta de nous vols per a aquesta temporada. El vol xàrter setmanal amb Estònia, des de la seva capital, Tallinn, s'iniciarà l'1 de maig, i el darrer serà el 12 de juny, amb l'operador Aurinko Estonia.\nTot i que operarà només un mes i mig, es considera rellevant atès que és la primera vegada que l'aeroport reusenc rebrà vols d'aquest país. Pel que fa al xàrter setmanal amb Escòcia, connectarà Reus amb Aberdeen des del 6 de maig fins al 28 d'octubre, a càrrec de l'operador TUI. Finalment, el vol regular amb Bèlgica, operat per Brussels Airlines, connectarà Reus amb l'aeroport de Zaventem de Brussel·les, amb un vol setmanal des del 19 de maig fins al 22 de setembre.\nAquestes noves operacions a l'Aeroport de Reus, juntament amb la ruta d'easyJet a Londres-Luton (Anglaterra) i la de Ryanair a Shannon (Irlanda), són fruit de l'acció continuada de la Taula Estratègica de l'Aeroport de Reus, integrada pel Patronat de Turisme de la Diputació de Tarragona, la Generalitat, els ajuntaments de Reus, Tarragona, Vila-seca, Cambrils i Salou, i les cambres de comerç de Tarragona, Reus i Valls.


Pedres que parlen a Barcelona, una visita diferent per Ciutat Vella\nDescobrim les Pedres que parlen, que ens expliquen les pedres del Barri Gòtic?\nPedres que parlen ens convida a conèixer la història de Barcelona i de Catalunya, però sense mirar les grans construccions, aquest cop ens fixarem en les pedres. Ciutat Vella està feta de pedra, pedra de Montjuïc que va ser la Pedrera de Barcelona durant 2000 anys, fins i tot el famós edifici de Gaudí “La Pedrera” té pedra de Montjuïc a la seva façana. El passat romà de Barcelona amb curiosos petits detalls a les seves muralles, una mesura emprada antigament a la ciutat, una marca a la Catedral per saber on és la Capella de Sant Marc, la frase d’un rei portuguès, inscripcions en hebreu, marques de les bombes de la Guerra Civil, tot això ho podem descobrir fent una petita passejada pel Barri amb més història de tota Barcelona i que té molts detalls amagats que sorprenen sempre a tothom.\nLa visita la podem adaptar a estudiants, a famílies, a grups d’empresa, les nostres visites són només per vosaltres i es poden variar depenent dels vostres interessos.


Un territori que ens uneix - PSOE IBI\nInicio Teletipo Un territori que ens uneix\nUn territori que ens uneix\nEls valencians i les valencianes celebrem el 9 d’Octubre la nostra identitat com a comunitat. Una festivitat que representa la personalitat pròpia d’aquesta terra, els seus valors i la seua història comú. En aquest dia compartim les nostres tradicions, la nostra cultura i el nostre sentiment de Comunitat.\nÉs essencial recordar, en aquest dia, el valor de lo públic, el compromís que tenim amb els nostres ciutadans per a així crear una societat més forta amb visió de futur.\nJo em sent orgullós de les tradicions i de les persones emprenedores i, sobretot compromeses amb la seua ciutat, amb Ibi, amb el seu desenvolupament i benestar. Ens caracteritza l’esforç, el valor i sobretot la constància que posem en tot allò que fem. És aquesta una ciutat i una comunitat que ha superat nombroses dificultats però sempre ens hem mantingut amb el cap ben alt.\nDurant els tres últims anys la Comunitat Valenciana ha recuperat una bona part de la credibilitat perduda per tants anys de corrupció i de conductes poc ètiques que ens van situar en el mapa de l’estat amb una imatge negativa. Les coses han canviat. La situació ara és d’una terra on les prioritats estan en les persones, en l’ocupació i el benestar per a recuperar l’impuls de la principal institució autonòmica, la Generalitat perquè treballe per tots i totes les valencianes.\nNo hi ha dubte que som una gran nació democràtica basada en la diversitat i l’autogovern de les seues Comunitats Autònomes, d’aqueixa Espanya plural a la qual els valencians sempre hem lliurat els nostres millors esforços.\nAvui celebrem el dia de la Comunitat Valenciana, el dia de tots els valencians i valencianes amb il·lusió, respecte i orgull per tot el que hem construït, però tampoc hem d’oblidar tot el que volem arribar a ser. Tenim un gran futur per davant, i des de la unió, el respecte i la companyia aconseguirem que aquesta regió siga un exemple en tots els àmbits: des de les administracions fins als barris de la nostra ciutat.\nSecretari General de l’Agrupació d’Ibi del PSPV-PSOE\nArtículo anteriorLos socialistas ibenses se reúnen con representantes de Iberdrola para conocer la disponibilidad energética actual con la que cuenta Ibi\nArtículo siguienteLa diputada socialista Patricia Blanquer, visita Ibi para informar de la situación energética actual de la comarca\nGeneralitat concede 300.000 € a Ibi para hacer frente a los gastos ocasionados por la covid-19\nEl PSOE de Ibi solicita que el Ayuntamiento dote de medidores de Co2 a todas las aulas\nLa màgia de ses Majestats a Ibi\nGeneralitat concede 300.000 € a Ibi para hacer frente a los...\nGrupo Municipal Socialista - 18/01/2021 0\nLa Generalitat Valenciana ha anunciado la concesión de 300.000 € de ayuda a Ibi para hacer frente a los 500.000 € destinados por el...\nEl PSOE de Ibi solicita que el Ayuntamiento dote de medidores...\nXimo Puig anuncia en Ibi una inversión para la Casa de...\nEntrevista a Sergio Carrasco en Radio Ibi – 15/12/2020\nEl PSOE solicita que sea el SEPES quien desarrolle el futuro...


Adrià, 54 anys i fuster de professió, relata que la pandèmia el va deixar sense feina i sense ingressos per pagar el lloguer. Fa més de quatre mesos que viu al carrer, dins el seu cotxe: «Jo quan em vaig quedar tirat vaig anar a l'assistenta social i em van derivar aquí [pavelló de Palau]. No són quatre dies. M'he arribat a passar dos mesos sense dutxar. Perds les ganes de viure, perds l'autoestima i et tanques en el teu món fins que dius: o me'n surto d'aquesta o me'n vaig al pijama de fusta». Afegeix que «fins que no t'hi trobes no ho veus. Però hi ha molta i molta gent dormint al carrer. De veritat. Falten llocs perquè no hi ha prou espai per a tothom». Des del 27 de maig, el pavelló obre tres hores -d'onze del matí a dues del migdia- on els usuaris poden rebre un àpat i usar les dutxes. «Per mi ho han fet bé, però falten espais i han actuat més amb el cor que amb el cap. En molts moments no hi havia ni distàncies de seguretat ni res. Aquí hi havia més de cent persones i no parava de venir gent i no els podien acollir i només els hi deien que no hi havia lloc».


Rajoy defensa la unitat d'Espanya i Zapatero, un espai fiscal per a cada comunitat autònoma\nL'anunci de la data de celebració de les eleccions generals, el pròxim 14 de març, ha donat el tret de sortida a la precampanya electoral. Rajoy ha dit que el programa electoral del PP vertebrarà la unitat d'Espanya davant d'altres opcions rupturistes. Per la seva banda, el PSOE proposa cedir un espai fiscal propi a totes les comunitats. Llamazares s'ha mostrat convençut que les eleccions serviran per passar pàgina al "període negre" del govern de majoria del PP.\n10/01/2004 - 00.00 Actualitzat 12/01/2004 - 08.59\nEls populars, amb Mariano Rajoy al capdavant, han fet una trobada de representants municipals a Còrdova. El secretari general del partit i candidat a les pròximes eleccions ha exposat sense embuts el que defensarà durant la cursa per a les eleccions generals. Rajoy ha dit que no pensa canviar institucions que tenen un bon funcionament, com pot ser la Constitució, ni prometre impossibles que no es poden complir. El candidat popular ha dit que vertebrarà la unitat d'Espanya davant d'altres opcions rupturistes i ha afegit que no està disposat que ningú jugui amb aquests temes o els qüestioni. En aquest sentit, ha assegurat que el programa electoral del PP estarà basat en principis que garanteixin l'essència de l'Estat i que proporcionin igualtat d'oportunitats, drets i obligacions per a tots els ciutadans. Rajoy ha avançat també que el seu partit proposarà un pacte d'Estat, a l'estil del pacte de Toledo sobre la Seguretat Social, que ha de tenir com a objectiu reformar les Administracions Públiques per aprofundir en el procés de descentralització a favor dels ajuntaments. El PSOE avança un model de finançament descentralitzat El PSOE ha presentat el model fiscal que defensarà durant la campanya. Aquest preveu un nou finançament autonòmic en el qual totes les comunitats autònomes tinguin el seu espai fiscal propi. Es proposa la creació d'agències tributàries regionals coordinades entre si i que gestionaran els impostos compartits a través d'un consorci amb l'agència estatal. S'identificaran els impostos que puguin ser competència de les comunitats, es revisarà anualment la suficiència financera de cada territori i cada cinc anys es revisarà el model. Si el PSOE arriba al govern s'eliminarà l'impost de patrimoni i successions pels patrimonis més baixos, s'elevarà el mínim obligatori per fer la declaració de la renda, se simplificaran els trams de l'IRPF i es reduirà el tipus màxim al 35%, s'aplicarà la reducció de l'IVA dels aliments bàsics i culturals i s'incrementaran els impostos del tabac i alcohol, menys del vi. Zapatero ha explicat que l'objectiu és acabar amb un sistema injust, ineficient, complex i obsolet, i ha explicat que amb aquesta proposta es pretén elevar la creació de llocs de treball, incentivar l'estalvi i millorar la productivitat de l'economia per tal de crear més riquesa i un creixement més elevat. CiU critica la proposta del PSOE El portaveu de CiU al Parlament, Felip Puig, ha criticat la proposta de finançament autonòmic feta pública pel PSOE. N'ha dit que és "un nou cafè per a tots, però cafè descafeïnat". Segons Puig, la reforma del sistema de finançament és "una operació estètica, semàntica i de maquillatge que l'únic que fa és canviar el nom de l'Agència Tributària, però que recapta els mateixos impostos". Puig creu que aquesta proposta no permetrà solucionar el dèficit fiscal de Catalunya, ja que Catalunya el que necessita no és un model igual per a les 17 comunitats autònomes sinó una relació bilateral amb l'Estat, òbviament amb paràmetres de solidaritat. Llamazares augura la fi d'un "període negre" El coordinador general d'Esquerra Unida, Gaspar Llamazares, per la seva banda, ha aprofitat un acte a Màlaga amb les joventuts de la federació per mostrar-se convençut que les eleccions del 14-M serviran per passar pàgina al "període negre" del govern de majoria del PP. Llamazares ha augurat una nova etapa de pluralitat política i de diversitat amb una majoria d'esquerres.


Ultims amistosos del Regional Preferent\nPosta apunt per a la Copa Regional.\nS’acosta l’inici de la competició de Copa per al Regional Preferent i l’equip de José Ángel Moyano va adquirint els conceptes tàctics i millorant la seva condició física en vistes a l’inici del Torneig del KO el proper cap de setmana 19/20 de Setembre a Ses Canaletes davant el CF Sporting de Mahón.\nPer acabar els amistosos per tal de conjuntar tota la plantilla, demà dijous a partir de les 20.30 h. el quadre local s’enfrontarà al CE Alaior de Julian Calzada al Municipal de Ses Canaletes. Per als nostres serà el quart partit amistós amb el saldo, de moment d’una victòria, un empat i una derrota. El partit davant els albinegres serà com és habitual d’entrada gratuïta per als espectadors que vagin al Municipal a veure l’últim partit com a locals dels blaus.\nPerò no serà aquest l’últim amistós de l’equip de Moyano perquè aquest mateix dissabte 12 de setembre a les 18:30 h. al Municipal del Sami, els nostres afrontaran l’últim amistós de pretemporada davant el quadre de Tobal Tudurí, en l’última prova per al CCE abans del seu debut.


Gats Archives - Pàgina 4 de 4 - L'Arca Clínica Veterinària Lleida\nMarxo uns dies… Què faig amb el gat?\nGats, General - ConsellsBy L'arca Clínica Veterinària 29/08/2018 Leave a comment\nEls gats són animals molt territorials. Traure’s de casa o del seu territori pot ser una experiència molt estressant per a ells. Si tens un gat i te’n vas de vacances menys de 15 dies, l’ideal és que no el moguis del seu entorn i busquis algú de confiança que el cuidi. En aquest article…\nGats, General - Consells, GossosBy L'arca Clínica Veterinària 10/08/2018 Leave a comment\nAquests dies de vacances sou molts els que teniu mascota i, si heu planificat marxar uns dies fora de casa, us ha ballat el cap a l’hora de pensar on deixar-la. Si anem a la platja o a la muntanya, en algun apartament, potser és viable que l’animal ens acompanyi durant l’escapada. Ara bé, sovint,…\nGats, General - Consells, GossosBy L'arca Clínica Veterinària 02/07/2018 Leave a comment\nAra que comença el juliol i la majoria de vosaltres ja heu planificat les vacances o esteu acabant de decidir-ne la destinació, potser us heu plantejat viatjar amb la vostra mascota. En aquest article us deixem algunes consideracions que heu de tenir en compte si voleu viatjar acompanyats del vostre animal de companyia fora de territori…


El 91% dels lectors vol el tren de Llevant\nMERCÈ PINYA Palma. 02/06/2013 00:00\nEl 91% dels lectors de l'ARA Balears que han participat en l' enquesta que publicava el diari a la versió digital pensen que el Govern de les Illes Balears hauria d'acabar les obres del tren de Llevant perquè "ja està a mig fer i cal un transport públic eficient a la comarca". En canvi, un 9% dels 1.125 vots registrats s'han manifestat en contra de la continuïtat de la línia entre Manacor i Artà perquè "és massa car i no és moment de gastar". La consulta va estar activa des de diumenge passat, dia 26, fins ahir a les nou del vespre.\nLa continuïtat de les obres de la línia ferroviària entre Manacor i Artà continua aixecant polseguera. Des del primer moment de la legislatura, el Partit Popular es va manifestar contrari a acabar les obres del tren de Llevant. Aquesta mateixa setmana, el president dels conservadors, acompanyat per regidors del Llevant, va afirmar que el traçat "tan sols cobriria un 4% de la demanda. El Pacte només va executar un 20% dels treballs i acabar-los suposaria ni més ni menys que 110 milions".\nPer això, el PP considera més adequat aprofitar el traçat per fer un corredor verd. "Comportaria l'adaptació d'aquest espai ferroviari inacabat, tant per a l'oci dels veïns com amb fins ecoturístics, que englobarien el cicloturisme, senderisme i excursions eqüestres", va dir Jeroni Salom. Per tot això, han iniciat una campanya per presentar mocions sobre el corredor verd en els plens municipals de la comarca, encara que el PP és a l'oposició a tots els ajuntaments.\nSegons la Plataforma pel tren de Llevant, que ahir va respondre al PP, "sí que es va fer un estudi de demanda. Demostra que hi hauria 574.000 usuaris de Manacor a Artà. En cas d'ampliar el traçat fins a Cala Rajada, aquest nxifra s'amplia fins a 1.200.000 passatgers. Això justifica de sobres l'obra".\nD'altra banda, aquest dimecres el col·lectiu ha convocat tots els partits polítics d'àmbit autonòmic a Can Alcover perquè signin el compromís pel tren, tal com feren diumenge passat a Manacor amb els batles dels cinc municipis afectats. L'objectiu és assegurar que "els partits es comprometin a acabar les obres si governen.


Inici » Actualitat » Notícies » Les entitats, l’esport, la música i el ball, protagonistes de la Festa Major 2013\nTEMES: Cultura,Persones,Entitats i teixit associatiu\nLa Plaça de la Vila, el parc del Fondo d’en Peixo, el pàrquing de l’estació de RENFE, la Plaça Pau Casals i els carrers de tota la ciutat seran l’escenari de la celebració que es desenvoluparà del 27 al 30 de setembre.\ndimecres, 21 agost, 2013 - 16:30\nLa Festa Major 2013 serà, novament, un punt de trobada i celebració de tots els pratencs i pratenques. Una festa que començarà divendres 27 amb la posada en marxa de la Xarxa d’Altaveus i la recepció d’Entitats a l’Ajuntament. Tot plegat anirà acompanyat d’una cercavila d’inici de festa que acabarà a les portes del consistori amb el pregó que enguany anirà a càrrec de l’actor pratenc Lolo Herrero.\nUn cop donat el tret de sortida, es podrà gaudir d’espectacles, teatre, ball i circ a diferents punts de la ciutat. Hi destaquen els concerts de Bongo Botrako, La Pegatina i DJ Panko al pàrquing de l’estació.\nPel dissabte hi ha programades activitats per a tots els públics: tornejos esportius, concurs de dibuix infantil, scrabble, un dinar popular...\nHi destaca, a més la inauguració de l’exposició Jaume Estruch al Centre d’Arts Torre Muntadas. Però, el plat fort de la jornada arribarà a la tarda amb la Trobada Castellera que tindrà lloc a la Plaça de la Vila. Durant la tarda també hi haurà un correfoc infantil, el Pratifoc i el concert de la Banda de Música del Prat.\nPer la nit, el pàrquing de l’estació de RENFE acollirà els concerts dels Camela, Boney M, Raggatunning i DJ Jose AM. I com a alternativa, als jardins de Mon Racó, es podrà escoltar Havaneres amb el grup Mar Endins i Rom Cremat o bé diversos concerts al Fondo d’en Peixo.\nDiumenge tindrà lloc la trobada gegantera, la ballada de sardanes amb la Cobla del Baix Llobregat, la 33a Cursa Popular, el Concert de la Coral lo Llobregat de les Flors i el Cor Tidelem i el concert de la Unió Filharmònica del Prat, entre d’altres. Per la nit, podrem gaudir del teatre al Cèntric Espai Cultural amb l’actuació Corbacho 3G.\nI finalment, dilluns podrem gaudir de diverses activitats adreçades als infants, músiques al parc amb Buenmojo, D’Callaos i Els Catarres. Per acabar la gran Festa Major 2013, se celebrarà un espectacle piromusical a la Plaça de la Vila. Per conèixer els horaris i la resta d’activitats, poden consultar el programa de mà aquí.\ndijous, 10 juny, 2021 - 16:00\nEl programa LECXIT conclou el curs agraint la implicació de totes les comunitats que l'han fet possible\nUn balanç molt positiu d'un curs ple d’aprenentatges i vivències al voltant...


BLOG - Sebastià Torrens fotografia Mallorca\n04 de juny, 2022 - General - 12 Comentaris -\nAl final han estat dos viatges superguapos. Hem vist roques precioses, boscos exuberants, aigua corrent lliure entre pedres tapissades de molsa verda, pobles preciosos, mosaics de vegetació de colors, restaurants de tota casta... Però...\n28 de febrer, 2022 - General - Comentar -\nCanon R3 vs Nikon Z9 vs Sony A1, hay una ganadora?\nLa grabación del video para Photolari ha sido la oportunidad de conocer a la fenomenal pareja formada por Iker y Álvaro, Álvaro y Iker.\nDurante esta grabación, el fotógrafo Francis de Andrés y un servidor tuvimos la oportunidad de comparar las tres mejores cámaras diseñadas especialmente para la fotografía de acción, léase deportes, fauna, etc.\nRefotografia, el calendari.\n24 de desembre, 2021 - General - 4 Comentaris -\nD'aquí a pocs dies estira disponible el nou calendari de l'Ajuntament d'Alcúdia.\nUn calendari diferent, on mitjançant una tècnica anomenada refotografia, hem aconseguit combinar una col·lecció de fotografies antigues amb les equivalents d'avui en dia. El resultat permet descobrir els canvis, importants, que ha experimentat Alcúdia.\nLes 13 fotografies que componen el calendari (dotze mesos més la contraportada) representen diferents llocs d'aquest municipi: zones costaneres, el casc històric, les murades,...\n22 de desembre, 2021 - General - 5 Comentaris -\nFa pocs dies tornàrem del nostro viatge fotogràfic a Menorca. Un viatge a aquesta illa germana, especialment generosa i fotogènica.\nDelicats grumers (meduses) semblen levitar sobre l'aigua transparent.\nDibuixos creats per les onades sobre l'arena roja de Menorca.\nHem visitat diferents zones del nord de l'illa, però també a ponent i el sud en tres dies intensos, de passejades, molt bon rollo i moltes oportunitats fotogràfiques.\nLes pedres són motius...\n29 de novembre, 2021 - General - 2 Comentaris -\nComplements pràcticament imprescindibles per la fotografia de paisatge i útils també en altres modalitats fotogràfiques, els filtres són els grans desconeguts per a molts de fotògrafs aficionats. I quan entren dins el nostre univers fotogràfic, triar els més adequats es pot convertir en una...\nCinc capítols que inclouen...\nEls darrers viatges\n10 de novembre, 2021 - General - 22 Comentaris -\nFa pocs dies que hem tornat d'aquest paradís anomenat Ordesa.\nHa estat el nostro 5è viatge fotogràfic d'aquesta tardor. La raó de l'acumulació de viatges ha estat, sobretot, l'efecte que va tenir la pandèmia en el calendari de viatges, endarrerint alguns d'ells fins a ajuntar-los amb altres programats per aquest moment de l'any.\nQueda encara un viatge, per jo molt esperat, a Menorca, a finals d'any. Però pens que és...\nSobre trípodes i ròtules\n01 de setembre, 2021 - General - 4 Comentaris -\nSense cap dubte, un clàssic en les consultes dels alumnes és "quin trípode he de comprar?"\nDifícil resposta davant la gran quantitat d'opcions i possibilitats. És fàcil entendre que una persona que està en procés d'adquirir un trípode es senti despistada per la gran quantitat de models disponibles. Vos diria, per començar, que un bon trípode ha de ser fàcil d'utilitzar, amb un pes contingut i adaptat al nostro equipament...\n10 de febrer, 2021 - General - 4 Comentaris -\nEstem sense cap dubte a un dels moments més complicats de la nostra vida. Llegim notícies que mai haguéssim imaginat. I veiem certes coses de forma diferent. Jo diria que ara és més senzill destriar el que és important del que no ho és.\nDesprés de 20 anys impartint cursos de fotografia, he tengut el privilegi de tractar amb moltes persones, la immensa majoria bona gent, la veritat és...\nEl despertar d'Alcúdia\n03 de gener, 2021 - General - Comentar -\nFa uns mesos, vaig consensuar amb l'Ajuntament d'Alcúdia que el calendari pel 2021, tingués un sentit metafòric. El sentit d'un canvi, d'una esperança, del començament d'una nova etapa.\nI vàrem acordar anomenar-lo "El despertar d'Alcúdia". Perquè tots volem que aquest 2021 sigui el despertar d'aquest mal son en el qual estem immersos des de fa ja massa temps.\nPensàrem que seria adequat il·lustrar el calendari amb imatges que mostressin...


Terceravia aposta per un sistema de pensions sostenible, suficient i equitatiu – Terceravia. Andorra ets tu\nEl president del grup parlamentari Terceravia + Unió Laurediana + Independents ha demanat treballar per “un sistema de pensions sostenible, suficient i equitatiu. I, alhora, fomentar l’atracció de valor afegit”, durant el debat de la Proposta d’acord per al foment d’un pacte d’estat per a la sostenibilitat de les pensions. En aquest sentit, Josep Pintat ha apuntat que “el gran repte és cercar un equilibri entre sostenibilitat i suficiència”.\nA més, el president del grup parlamentari ha indicat que cal que aquesta revisió es defineixi entorn d’un model del país, un model de pensions adequat i sense increments. “Si tenim en compte les recomanacions que fa la CASS per garantir el sistema de pensions en l’última presentació; pujant 6 punts les cotitzacions, incrementant, en dos anys l’edat de jubilació, canviant el factor de conversió, fent tot això, al mateix moment, solament s’allargaria la vida del fons de reserva en 11 anys. Posar en marxa aquestes mesures de cop suposaria que en 2035 ens trobaríem en la mateixa situació que l’actual, però amb el país escanyat”, ha afegit.\nDurant el debat, Josep Pintat també ha fet una crida a la calma: “no hem d’enviar missatges alarmistes i més en temps tan convulsos com els actuals. Hi ha risc, hi ha problema, però totes les previsions que ens han presentat des de la CASS han errat i això és bo”.\nFinalment, Josep Pintat també ha recordat que a l’inici de la legislatura, des del grup parlamentari Terceravia “vam dir que nosaltres tindrem mà estesa per fer pactes d’Estat, però comencem per debatre quin ha de ser el punt de partida i enfoquem-ho correctament”.\nLa votació ha quedat ajornada fins a la propera sessió ordinària del Consell General del pròxim 20 de febrer.\nhttp://www.terceravia.ad/wp-content/uploads/2021/05/JP1-scaled.jpg 1707 2560 Terceravia http://www.terceravia.ad/wp-content/uploads/2019/03/logo-exp-2-1.jpg Terceravia2021-05-14 12:29:352021-05-14 12:29:35Terceravia aposta per un sistema de pensions sostenible, suficient i equitatiu\nTerceravia vota a favor dels drets de les persones amb discapacitat Terceravia reitera la seva sensibilitat envers les persones amb discapacitat...


Els Oscar, sense presentador per primera vegada des de 1989\nLes diferents estrelles que vagin passant per l’escenari es repartiran les funcions\nL’Acadèmia de les Arts i les Ciències Cinematogràfiques hauria decidit no comptar amb presentador en la 91a cerimònia dels premis Oscar, que se celebrarà el proper 24 de febrer al Dolby Theatre de Hollywood.\nDesprés de la polèmica renúncia del comediant Kevin Hart, l’Acadèmia de Hollywood prescindirà del rol específic de mestre de cerimònies i seran les diferents estrelles que vagin passant per l’escenari les que l’assumiran i es repartiran les seves funcions.\nSegons informa ‘Variety’, després de setmanes cercant sense èxit un substitut per a Hart, que va renunciar a presentar la gala després que sortissin a la llum uns tuits i acudits homòfobs que va fer fa un any, sembla que, finalment, l’Acadèmia optarà per no comptar amb un amfitrió per a la cerimònia per primera vegada en tres dècades.\nA més de la tasca de les celebritats que pujaran a l’escenari, la falta d’amfitrió es pal·liarà amb diferents esquetxos en una gala en la qual la música serà una altra de les protagonistes després de l’èxit de pel·lícules com ‘Ha nascut una estrella’ o ‘Bohemian Rhapsody’, segons asseguren a la publicació nord-americana fonts pròximes a l’Acadèmia.\nL’última vegada que els premis més importants de la indústria cinematogràfica no van comptar amb un mestre de cerimònies va ser el 1989. La 61a gala va començar amb un humorístic número musical protagonitzat per l’actor nord-americà Rob Lowe i Blancaneu.\nPolèmica sobre Kevin Hart com a presentador\nMalgrat la polèmica sobre la participació de Hart, l’Acadèmia va reconsiderar tornar a comptar amb l’actor com a presentador fa uns dies, després d’una campanya iniciada per Ellen DeGeneres.\nEn una entrevista que la presentadora va realitzar a Kevin Hart en el seu programa, va afirmar que ella s’havia posat en contacte amb l’Acadèmia per defensar que tornés a ser escollit després de la seva renúncia i l’interpret va assegurar que ho consideraria.\nFinalment, el polifacètic actor ha donat per tancada la possibilitat de presentar els Oscar 2019. ‘¿Ho faria alguna vegada? No, s’ha acabat. S’ha acabat. El moment ha passat i va ser una benedicció, em va entusiasmar l’oportunitat i encara estic entusiasmat’, va assegurar Hart en una altra entrevista concedida a ‘Variety’.


Ricardo Lunari - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nRicardo Gabriel Lunari (San José de La Esquina, 6 de febrer de 1970) és un exfutbolista i entrenador argentí. Com a futbolista ocupava la posició de migcampista. Hi va militar en onze equips de nou països diferents.\nRicardo Gabriel Lunari Federico\n6 de febrer de 1970 (1970-02-06) (51 anys)\nSantiago Morning (entrenador)\nNewell's Old Boys 42 (8)\nAlmagro 9 (0)\n1991–1992 Newell's Old Boys 42 (8)\n1993–1995 Universidad Católica 32 (20)\n1994–1994 →cessió a Atlas Guadalajara 21 (6)\n1995–1995 Puebla FC 14 (1)\n1996–1996 Millonarios FC 30 (10)\n1996–1998 Universidad Católica 48 (17)\n1998–1999 UD Salamanca 12 (0)\n2000–2000 SC Farense 14 (2)\n2000–2001 Club Almagro 8 (0)\n2001–2002 Oriente Petrolero 32 (8)\n2002–2002 Estudiantes de Mérida 7 (1)\n2003–2003 Asociación Deportiva Centenario (en)\n– Club Deportivo Guabirá\nInicia la seua carrera el 1991 amb Newell's Old Boys, amb qui guanya dos campionats. El 1993 recala al xilè Universidad Católica.\nEn la seua primera campanya arriba a la final de la Copa Libertadores. Després de disputar la competició mexicana amb l'Atlas i el Puebla, i la colombiana amb el Millonarios, el 1996 hi retorna a la Universidad Católica, amb qui s'imposa en el títol de 1997. El migcampista marca el segon gol de la final contra el Club Social y Deportivo Colo-Colo.\nPosteriorment milita a la UD Salamanca i al SC Farense. L'any 2000 retorna al seu país per incorporar-s'hi a l'Almagro. Cap al final de la seua carrera juga a Bolívia, Veneçuela i a Itàlia, amb l'amateur Guspini.\nDebuta com a entrenador al març del 2008, tot dirigint al bolivià Guabirá, on només hi roman durant cinc partits. Més tard, ha estat assistent a Newell's Old Boys i a Chacarita Juniors.\n90/91 Primera Divisió argentina\n1992 Torneig Clausura\n1997 Lliga xilena\n2001 Lliga boliviana\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Ricardo_Lunari&oldid=22818263»\nDarrera modificació: 3 març 2020 a les 21:28


MASCARETES | Marta Roqueta | Opinió | La República\nMASCARETES MASCARETES MASCARETES MASCARETES + MASCARETES E-mail\nMASCARETES MASCARETES MASCARETES MASCARETES MASCARETES E-mail\nCosir mascaretes és un acte que va més enllà de les repercussions sanitàries\nTé unes implicacions semblants a les que tenia per a moltes dones del passat la pràctica del brodat\nLa confecció de mascaretes per protegir-se del coronavirus s’ha convertit en una pràctica habitual. En l’àmbit industrial, però també en l’àmbit popular. El sindicat de manters de Barcelona va arribar a cosir-ne i repartir-ne 14.000 en un mes i mig, en col·laboració amb l’ortopèdia barcelonina Almirall. També han estat força els particulars, molts d’ells dones, que han creat petits tallers de confecció de mascaretes de tela a casa seva per donar-les a familiars, amics i coneguts.\nEn l’àmbit privat, cosir mascaretes és un acte que va més enllà de les repercussions sanitàries. En té d’afectives, és una mostra d’afecte i cura envers les persones estimades. En té d’econòmiques i d’ecològiques, perquè són reutilitzables. També en té d’artístiques: es tracta de triar la tela entre diferents estampats. Avui en dia, cosir mascaretes té unes implicacions semblants a les que tenia per a moltes dones del passat la pràctica del brodat.\nTal com recull la investigadora Francesca Blanch Serrat, a partir dels textos de la poeta Anna Seward, a l’Anglaterra del segle XVIII el brodat era una activitat social. Les dones llegien i reflexionaven mentre cosien, alhora que col·laboraven en els dissenys de les companyes. Més enllà de les implicacions culturals i artístiques, el brodat tenia un impacte econòmic positiu per a les finances familiars: tota peça teixida era roba que no s’havia de comprar. A Catalunya, les trobades de puntaires, la pràctica totalitat de les quals són dones, suposen una herència d’una indústria que va sobreviure fins a mitjan segle XX. Una altra de les formes que han perviscut fins als nostres dies han estat les peces de ganxet que decoren moltes cases, així com els jerseis, pitets, peücs o mantes cosits per l’àvia, la tieta o la mare. Fins i tot l’art de brodar s’ha adaptat als nous temps. Les xarxes socials són el bressol d’una comunitat d’activistes feministes i LGTBI que han inclòs les proclames feministes i queer en el repertori d’ornaments florals i animals tan habituals en aquest art.\nA les societats colonials americanes, les esclaves negres eren les que teixien i brodaven per als seus amos. A Colòmbia, les esclaves es trenaven els cabells de manera que els pentinats constituïssin mapes que indicaven rutes de fugida. El teixit ha estat una eina d’identitat per al poble amerindi dels maputxes, present a l’Argentina i Xile. La investigadora Suyai Malen García Gualda indica que els dissenys tèxtils de les dones maputxes explicaven des de fets històrics fins a la posició social de la persona que els vestia, passant per la cosmovisió maputxe. També destaca el paper de les teixidores en el conflicte del Pulmarí (1995-2015). Es tracta d’una disputa territorial entre diversos grups maputxes a la regió argentina de Neuquén. Segons l’acadèmic Juan Carlos Radovich, el conflicte va evidenciar les contradiccions de l’administració estatal per tractar problemàtiques que afecten els pobles indígenes. García Gualda explica que, durant la disputa, els tallers de les teixidores maputxes van ser espais d’enfrontaments, acords i negociacions entre les parts indígenes implicades.\nMalgrat la importància del teixit en la història de pobles d’arreu del món, i de la gran quantitat d’implicacions econòmiques, polítiques i socioculturals que ha significat la seva pràctica, la història de l’art, obsedida per destacar les pràctiques artístiques dels homes, ha fet que el brodat no hagi tingut gaire reconeixement per part de les institucions museístiques i les indústries culturals. El Museu del Disseny de Barcelona prepara l’exposició Emergència! Dissenys contra la covid-19, que recull una selecció d’iniciatives que el món del disseny ha donat a les necessitats de la crisi sanitària. Hi destacaran les mascaretes fetes pels dissenyadors Txell Miras, Josep Abril i Míriam Ponsa. El dubte és saber si aquesta institució, o d’altres que marquen tendència al panorama artístic català, dedicaran algun espai per a la reflexió sobre la iniciativa popular del teixit de mascaretes.\nLa República 01-08-2020, Pàgina 4