Sergi Mora torna al CN Terrassa després de dues temporades al Debrecen hongarès - Canal Terrassa\nSergi Mora torna al CN Terrassa després de dues temporades al Debrecen hongarès\nMarc CasullerasData: 12/07/17\nSergi Mora torna al CN Terrassa. L’atacant manresà, de 35 anys, viurà la seva segona etapa al club egarenc després d’un parèntesi de dues campanyes al Debrecen hongarès. Mora, que esdevé la primera incorporació del sènior masculí de waterpolo de cara a la temporada 2017-2018, havia militat catorze temporades a l’entitat abans d’emprendre aquesta aventura internacional.\nMora ha manifestat la voluntat d’acabar la seva carrera al CN Terrassa. “Després de dos anys, era el moment de tornar. Tinc la família aquí i vull acabar la meva carrera esportiva al CN Terrassa”, explica el jugador manresà. “Des que prenc la decisió, la meva preferència sempre ha estat tornar al club. Ha estat pràcticament l’única opció que m’he plantejat”. En aquest sentit, Mora vol agrair al club i al cos tècnic “la confiança demostrada”. “Realment, estic molt content. El club és casa meva i afronto amb molta il·lusió aquesta nova etapa”.\nL’equip jugarà l’Eurolliga\nMora, que vindrà a cobrir la més que probable vacant que deixa Álvaro Granados, va arribar la temporada 2000/2001 de la mà de Rafael Aguilar i és un dels màxims golejadors de la història del club. L’arribada de Mora coincideix amb el retorn del CN Terrassa a l’Eurolliga, la màxima competició continental de clubs, de cara a la propera temporada. El club egarenc ja ha fet la inscripció i té previst demanar l’organització d’una de les fases.\nTags: cn terrassaSergi Morawaterpolo\nL’equip de govern qualifica d'”èxit rotund” la darrera edició de la Festa Major\nTerrassa en Comú tria Can Parellada per fer una nova audiència ciutadana


Quiromassatge :: L'ART DEL MASSATGE\nMassatge de pedres volcaniques\nInici > Serveis > Quiromassatge\nQuiromassatge vol dir literalment "massatge amb les mans".\nÉs un conjunt de tècniques que fan servir les mans del massatgista com a eina per a tractar al pacient de diferents mals físics i que sovint, es complementa amb altres teràpies com l'acupuntura i la homeopatia.\nEl quiromassatge consisteix en realitzar massatges amb les mans als punts del cos on el pacient té el mal o en aquells punts específics que siguin claus per aconseguir l'objectiu.\nLes tècniques aplicades poden influïr en diferents parts de l'organisme.\nPell: es veu beneficiada a l'arossegar cèl·lules mortes amb cada moviment de les mans del massatgista. A més, l'ús habitual d'olis o cremes per a practicar el massatge ajuda a millorar i cuidar la pell.\nAparell circulatori: millora la circulació sanguínia i per tant, l'aportació de nutrients a les cel·lules i als teixits. Això fa que també sigui ideal per a les persones amb problemes de pesadesa a les cames.\nSistema limfàtic: el massatge afavoreix l'arrossegament de substàncies de desfet, pel que ajuda al bon funcionament de la resta de sistemes i òrgans del cos.\nSistema nerviós: el quiromassatge té un efecte relaxant en la majoria de les seves accions, tot i que hi ha algunes manipulacions que poden tenir efecte estimulant.\nSistema múscul-esquelètic: els moviments amb finalitat relaxant i descontracturant que s'hi practica fa qeu aquest massatge permeti alleugerar dolors que afecten aquest sistema.


Registrar dominis a Campins | ServeisTIC.cat\nRegistrar dominis a Campins\nYou are here: ServeisTIC.cat > Registrar dominis a Campins\nRegistre de noms de domini a mida de l’usuari, que si ho prefereix pot registrar i administrar els seus dominis des de la seva àrea privada, o demanant-ho al suport tècnic.\nFer el registre de dominis per un artista o per un particular que vol obrir un blog amb el seu domini, per publicar des de crítiques del dia a dia. És crear un aparador a tots els serveis, als productes, o a aquells continguts siguin els que siguin que hi vulgui oferir, i que posteriorment l’utilitzarà per donar un nom al seu espai a Internet\nEl nom de domini, així com els serveis que hi ha associats, diàriament són utilitzats per moltes persones. Per tant, no només s’utilitzen els dominis per visitar la web, també és indispensable per disposar del servei de correu, i amb utilitats no tan habituals. Com accedir a documentació o a fitxers que s’han de descarregar del servidor. Tot i això, una de les utilitats amb més valor afegit del domini és que el trobin persones que han anat a google per buscar-hi allò que s’exposa a la web o botiga , i la troben entre els resultats .\nÉs molt important tenir present que amb el pas del temps, el domini corporatiu cada vegada serà més important per al funcionament de l’empresa en el dia a dia. En el referent a la pàgina web és un punt molt evident, però encara més si en aquell domini hi ha una botiga virtual, que en cas de deixar d’estar operativa, inevitablement comportarà la pèrdua dels diners de les compres que no es podran realitzar fins que torni a funcionar, i a més, si s’allarga la caiguda del servidor, pot arribar a produir una pèrdua de posicionament als cercadors. Com que el correu també utilitza el nom de domini, i del servidor que l’allotja, li passarà el mateix que a la pàgina web i a la resta de serveis que depenguin del domini corporatiu. Deixarà de funcionar mentre duri la incidència. Per tots aquests motius, és prioritari que s’encarregui d’aquestes tasques algú que tingui la màxima confiança dels responsables de l’empresa, i que estigui compromès i implicat amb el correcte funcionament de tots els serveis d’Internet.\nPer resoldre qualsevol problema que pugui aturar sobtadament l’administració de la societat resulta indispensable tenir el control, o com a mínim un contacte directe amb qui ha de vetllar pel correcte funcionament. Que per un costat ha d’estar a l’abast, i per l’altre cal que sigui molt rigorós i responsable em tots els aspectes relacionats amb la gestió de la informació altament sensible per l’empresa a la que dóna accés, o bé allotja el seu domini. La informació sensible per l’empresa no només es pot trobar a l’ERP. No hem d’anar tan enllà. Constantment s’envia i es rep informació per correu electrònic, si aquesta informació no arriba, o bé és interceptada per algú que no correspon, pot desencadenar en incidències greus, que cal evitar amb tots els mitjans possibles.\nÉs per aquestes raons que, s’ha de valorar quines són les prioritats en el referent a registrar dominis, i prioritzar les garanties de qualitat del servei que s’està contactant, alhora que tindrem, o podrem disposar, de les capacitats tècniques necessàries per gestionar-los adequadament, i que l’administrador vetllarà pels interessos del client, donant-li la llibertat de fer el que consideri oportú. Lliurement, i en tot moment.\nRegistrar dominis amb ServeisTic a Campins:\nLa principal particularitat de ServeisTic, és que el client disposa de tot el necessari per tal que es pugui registrar dominis, i administrar-los amb total llibertat i independència. Alhora que, també li oferim la possibilitat d’ajudar-lo en les accions que hagi d’efectuar, o si el client ho considera més oportú podem fer directament aquestes tasques, per tal que no se n’hagi de preocupar.\nRegistrar dominis amb ServeisTic, té altres avantatges que van més enllà de la seguretat i el control en el relatiu a l’administració dels registres. Entre ells que es poden registrar més de 350 extensions de tot el món. I en cas que el client vulgui registrar extensions que no tinguem disponibles, farem els possibles per ajudar-lo a a registrar els dominis amb les extensions que desitgi, també amb les màximes garanties.\nRegistrar dominis mitjançant ServeisTic, no es limita a fer-nos càrrec dels registres, o posar la plataforma perquè el client s’ho faci. Aquest servei inclou una part molt important, que és l’atenció a l’usuari, que en cas que tingui algun problema, només haurà de demanar ajuda al departament de suport, i se li explicarà com fer el que necessiti. O bé, si ho prefereix se li faran les modificacions que indiqui.\nDes del panell de control, els usuaris de ServeisTic poden registrar dominis i administrar tots els serveis, que a algú li vagi bé. I si els cal ajuda per fer qualsevol gestió, només han d contactar amb ServeisTic, per rebre les indicacions necessàries per aplicar satisfactòriament els canvis que els calguin.\nComplements a registrar dominis a Campins:\nA ServeisTic, podem fer-nos càrrec del manteniment i l’actualització de la programació de pàgines web WordPress, per evitar que quedin obsoletes, i siguin víctimes de pràctiques malicioses, duent a terme alguna acció que posi en risc, la privadesa de la informació emmagatzemada, s’enviï spam, o altres coses encara pitjors.\nL’any 2005 vam començar a fer SEO per posicionar pàgines web d’empreses a Google. Si el client vol aprofitar la nostra experiència, li podem facilitar una anàlisi gratuïta de la seva pàgina o botiga on-line. En funció del que es trobi, li proposarem les solucions més apropiades per millorar-ne el posicionament. Havent exposat l’anàlisi al client, serà el moment de decidir si ens n’hem de fer càrrec, o si té algú de confiança que pot aplicar les modificacions de programació proposades. En cas que sigui el col·laborador qui es faci càrrec d’aplicar les millores, estarem a la seva disposició per facilitar-li els aclariments que li calguin.\nA més dels serveis exposats en aquest apartat. A ServeisTic també es poden contractar diversos plans de hosting de pàgines web, que semple incorporen un panell de control per administrar els serveis . Sempre a més amb un complement que els fa molt especials, aquest valor afegit es basa en adaptar el seu paquet de hosting per fer-lo més compatible a la programació del seu projecte web o botiga per optimitzar-la per millorar el posicionament a cercadors. Aquesta adaptació dels espais, entre altres inclou activar de certificats SSL per utilitzar HTTPS a les pàgines web, SPF, DKIM i DMARC per garantir la legitimitat dels missatges de correu, a més de compressió de fitxers i imatges per accelerar la velocitat de càrrega de les pantalles\nSi el client necessita allotjar diversos dominis, indstintament de si aquests dominis són d’una empresa, o bé dels seus clients. A aquests clients revenedors, els podem oferir l’administració de servidors dedicats i de VPS Virtual Private Servers, aquest servei va des de la configuració fins el manteniment després de la posada en funcionament, amb la monitorització dels serveis, que seguint les premisses establertes per ServeisTic, tant pot gestionar-lo el client, com demanar-nos que siguem nosaltres qui li faci les modificacions requerides, ja sigui per incorporar dominis, crear bústies de correu, o resoldre les incidències quotidianes.\nRegistrar dominis amb àrea d’administració per gestionar els registres des de la mateixa pàgina.\nEn cas de qualsevol inconvenient, pot trucar-nos, o bé enviar-nos un formulari de contacte, i l’ajudem per tal que pugui registrar dominis i utilitzar-los.\nPerò si prefereix que ens fem càrrec dels seus registres, només només ha de completar un formulari de contacte en que, ens indiqui en quins registres té interès, qui n’ha de ser el titular, i els hi registrem.


Entrevista a Danny Mola: "la programació com assignatura obligatòria a la secundària" | PCatalà\nEntrevista a Danny Mola: “la programació com assignatura obligatòria a la secundària”\nLa programació és una disciplina amb molt tabú pel seu voltant, ja sigui perquè alguns ho veuen molt llunyà o només pels més frikis. Però també pot ser una solució a l’atur, fins al punt que si s’impartís com assignatura obligatòria als estudiants de secundària del nostre país, podríem reduir en gran part l’atur juvenil, això afirma Danny Mola.\nDanny Mola és el CEO de Kolau, una empresa assentada a Silicon Valley que entre altres coses realitza cursos de programació a joves del nostre país sota la iniciativa “YouthCanDoIt”. Nosaltres l’hem entrevistat per conèixer amb major detall què proposa.\n– Actualment l’atur juvenil és molt alt i un greu problema pel país, que proposeu?\nProgramar el país des de la secundària. Austràlia, el Regne Unit i estats dels EE.UU com Arkansas, Iowa o Rhode Island tenen la programació informàtica com assignatura obligatòria a la secundària. No parlem del Batxillerat – parlem d’abans, de quan es comencen els estudis de secundària. L’atur de Rhode Island no supera el 4.3% l’any 2016 i l’atur juvenil es queda en el 12%. A Catalunya l’atur es més del triple i la programació ni és asignatura obligatòria ni s’espera que ho sigui els pròxims 5 anys.\n– Per què aprendre a programar és una manera de combatre l’atur juvenil a diferència d’altres disciplines?\nNo hi ha atur i cada vegada més es treballa des de casa. Aquests dos beneficis fan que no cal esperar a que surti una vacant de la meva especialització i que a més a més surti al meu municipi. Trenquem les dos barreres que fins ara impedien que la tasa d’atur baixés. D’aquí al 2020, la UE estima que hi haurà 900,000 places al camp de les TIC i moltes no podran ser cobertes per manca d’especialistes. Tenint en compte que no cal sortir de casa per ocupar una d’aquestes, tindríem que prioritzar la formació en aquest sector des d’aviat.\n– Noteu una diferència entre la proporció de noies i nois en els vostres cursos? Teniu algun pla per a normalitzar-ho?\nSí. El curs del YouthCanDoIt varen començar 30 joves, 7 dels quals son noies. Tenir un 25% de noies és quelcom remarcable de fet, ja que acostuma a ser-hi al voltant d’un 10%. La normalització comença a l’escola quan tots els estudiants trenquen mites sobre la programació plegats. El mite de que és una professió reservada per una minoria amb un perfil molt definit fa que hi hagi sectors de la població que ni tan sols considerin la programació com a sortida laboral. S’ha de començar més aviat, a la secundària a trencar aquests mites.\n– Balaguer, Elda i Barbate. Per què heu escollit aquests pobles per a realitzar els cursos? Ho ampliareu a altres?\nSon poblaciones representativas a l’Estat – Nord, Llevant i Sud – com a Balaguerí, la opció de Balaguer era clara. A més, l’Ajuntament ha posat a disposició dels joves el Centre d’Empreses Innovadores que facilita molt el seguiment del curs. Si bé hem rebut l’interès d’altres ciutats, com ara Lleida, estem analitzant on continuarem l’expansió del programa d’ajuda a l’atur juvenil.\n– Veus la programació com la solució perfecta a l’atur juvenil?\nL’única. No veig un altre industria que porti aquests dos beneficis d’una manera tan contundent – atur zero, i disponibilitat per treballar des de casa. La programació és la solució perfecta a l’atur juvenil, en majúscules.\n– Teniu una bona acollida tant per part dels pobles com de la gent?\nL’experiència d’aquesta primera edició ha sigut quelcom meravellós. Tant els pobles com els joves han mantingut des del primer dia un compromís vers al programa i una dedicació que ha demostrat ser realment quelcom imprescindible per l’èxit. Tenir els Ajuntaments involucrats i els joves posant-hi tot l’esforç possible fa que la tasca de formació per part de Kolau sigui molt més sencilla.\n– Heu provat d’oferir aquests cursos a escoles?\nEncara no – l’ensenyament reglat a les escoles depèn de la Generalitat i el nivell de burocràcia per arribar-hi supera el temps que tenim per fer-ne la organització que ha de ser àgil i efectiva. De totes maneres, estem encetant un lobby per a impulsar un moviment polític que inclogui la programació com asignatura obligatòria. Som a San Francisco, no a Barcelona per lo que el nostre esforç només pot ser efectiu si la Generalitat està disposada a considerar-ho. De moment, però, no sembla quelcom prioritari i veiem quines vies podem fer anar per concienciar la població de l’importància de que la programació sigui asignatura obligatòria a la secundària.\n– Veieu a la gent compromesa amb la programació o es veu amb una mica d’escepticisme?\nLa programació intimida. Hi ha un mite al darrera d’aquesta que la fa propietat de gent amb un perfil molt específic, amb un talent tècnic especial. Bé, una de les missions de Kolau es desmuntar aquests mite. La programació és com un altre idioma. Té una sintaxis, una gramàtica. No requereix cap capacitat tècnica especial. Requereix d’hores d’estudi i de pràctica – igual que es requereix a l’hora d’estudiar el portuguès o l’anglès, exactament igual. La programació son només això, idiomes.\nMés informació: Kolau\nEntrevista • Proximitat\nEntrevistem a Jordi Serratosa, responsable...\nEntrevista • Últimes notícies\nEntrevistem Els Catarres amb motiu del seu nou disc!\nEntrevistem a Google sobre el tancament de Google News...


Servirepro, autor en Servirepro\nArxius de l'Autor: Servirepro\nPersonalitza el Nadal amb Servirepro a Tarragona. Des d’adhesius per als regals i paquets d’empresa, calendaris de diversos formats i dissenys per al nou any 2022, postals i felicitacions nadalenques, detalls i regals com clauers, tasses, samarretes, pitets, bosses, sotagots… Arriba el Nadal i un seguit de necessitats derivades de les festes i tradicions amb […]\nPublicat a 3 novembre, 2021 3 novembre, 2021 per Servirepro\nHas de celebrar una fira, estand o congrés? A Servirepro tenim el que necessites! Expositors, rollups, lones, penjolls identificatius, personalització de bolígrafs, segells, targetes d’empresa, fulletons, dossiers, impressió i copies… EXPOSITORS XBANNER i ROLL UP El X-Banner és un display publicitari ideal per a col·locació de gràfiques publicitàries. Es tracta d’un model amb estructura en forma […]\nServirepro amb el medi ambient i la sostenibilitat\nPublicat a 29 març, 2021 29 març, 2021 per Servirepro\nServirepro és una botiga compromesa i sensibilitzada amb el Medi Ambient i la sostenibilitat, aplicant les 3R’s: reducció, reutilització i reciclatge. Com ho fem? T’ho expliquem amb aquest article! Les 3R´s a Servirepro! REDUÏM al màxim el nostre rebuig REUTILITZEM tot el material, per a fer paquets d’enviament RECICLEM tots els materials no aprofitables Paper […]\nPublicat a 26 febrer, 2021 26 febrer, 2021 per Servirepro\nJordi Rabat i Carles Ventura són els propietaris de Servirepro. Tots dos es coneixien abans d’entrar a l’empresa. «Els nostres pares eren amics, però nosaltres quan quedàvem amb ells no ens dèiem massa cosa. La relació ha arribat després», recorden entre rialles. Aquest vincle entre famílies es va transformar a finals dels anys 90 en una relació […]\nActualitza la senyalització del teu establiment!\nPublicat a 8 gener, 2021 8 gener, 2021 per Servirepro\nAra és el moment, actualitza la teva senyalització! Saps què és RIPCI 513/2017? Es tracta de la nova normativa sobre Prevenció de Riscos Laborals que requereix que els establiments estigueu ben senyalitzats! És el teu cas? La seva entrada en vigor implica que les empreses instal·ladores i mantenidores de PCI (Pla contra incendis) estiguin obligades […]\nSenyalització i mesures covid-19 a Tarragona amb Servirepro\nPublicat a 4 setembre, 2020 8 gener, 2021 per Servirepro\nEsteu cercant senyalització i altres mesures de prevenció laboral del covid-19 a Tarragona? A Servirepro trobaràs la solució! Davant l’emergència sanitària per la qual travessa el món i l’anomenada ”nova normalitat” amb un seguit de mesures de seguretat al nostre dia a dia, des de Servirepro oferim una amplia gama de serveis i productes per […]\nEl Coronavirus, virus de la covid-19, no persisteix en el paper i cartró\nPublicat a 6 juliol, 2020 28 juliol, 2020 per Servirepro\nDes de Servirepro volem tranquilitzar i fer saber als nostres clients que no hi ha evidències que el coronavirus, el virus de la covid-19, persisteixi en paper i cartró, productes propis del nostre establiment, entre altres. La supervivència dels virus en les superfícies i els objectes depèn de la quantitat de patògens i de factors com […]\nServirepro s’adhereix a la campanya ‘Reactivem-nos junts!’ dels Xiquets del Serrallo\nPublicat a 21 maig, 2020 21 maig, 2020 per Servirepro\nDes de la passada setmana, Servirepro forma part del directori de la campanya ‘Reactivem-nos junts!’ impulsada per la colla castellera dels Xiquets del Serrallo. La iniciativa sorgeix per donar suport en uns complicats moments enmig la crisi sanitària per la covid-19 i amb l’objectiu de donar suport, impulsar i reactivar l’economia local i de proximitat.\nPublicat a 20 abril, 2020 4 setembre, 2020 per Servirepro\nDes de Servirepro us oferim solucions com vinils i mampares delimitadores per disposar d’un negoci segur i afrontar la situació ocasionada per l’emergència sanitària!\nRenova la cartelleria i el disseny del teu bar o restaurant amb Servirepro! Estàs pensant com millorar-lo, com atreure nous clients o com renovar-te? O potser encara ni t’ho has plantejat? Recorda que la imatge diu molt de tu i del teu negoci! De vegades estem massa centrats en el món digital, que certament és […]


Néstor Querol: "Ara no podem confiar-nos, hem d'autoexigir-nos més" | Ràdio Sabadell\nNéstor Querol: "Ara no podem confiar-nos, hem d'autoexigir-nos més"\nQuerol anotant diumenge passat contra l'Atlético Levante el tercer gol del seu compte golejador particular | Críspulo Díaz\n08.11.2018 18:39 Adrián Arroyo\nLa plantilla del Centre d'Esports Sabadell té fam de més. Després de sumar 13 dels últims 15 punts, diumenge (12h) afronta l'últim compromís de la primera volta contra un filial amb la il·lusió d'allargar la bona ratxa per poder assaltar així una part alta de la classificació que té a només un punt. "Estar a dalt és una motivació extra però no és una pressió, i si ho és, beneïda pressió. On érem fa un mes i mig sí que comporta pressió. Ara no podem confiar-nos, hem d'autoexigir-nos més i anar tranquils per seguir sumant de tres en tres", ha dit l'esquerrà Néstor Querol, autor de tres dianes en el que portem de lliga.\nUna de les claus per al pròxim diumenge a Paterna davant el Valencia Mestalla, segons el castellonenc, serà fer el primer gol del partit: "Si t'avances és molt difícil que et remuntin, el que vam fer contra l'Espanyol B és una bogeria, aquesta és una categoria de marcadors curts". I és que a diferència del que succeïa a les primeres jornades del campionat, en tres dels últims quatre enfrontaments el Centre d'Esports ha fet el primer gol i només a Cornellà els de Toni Seligrat van haver d'empatar la diana inaugural d'Eloy Gila. Al davant tindran un Mestalla en dinàmica negativa i que ocupa ara mateix el lloc de play-out. "No els estan sortint les coses bé però tenen qualitat i estan entrenant amb un equip de Primera. Això sempre es nota. Aquests nois no tenen por a perdre la pilota, així que haurem de ser forts i no confiar-nos", demana Querol.\nUna dècada extra d'experiència\nEl migcampista Adri Cuevas també prefereix un Mestalla tocat anímicament i amb urgències a la taula més que no pas un equip enratxat com podia ser l'Atlético Levante la setmana passada. L'ex de l'Ebro espera fer servir el plus d'experiència que té la plantilla sabadellenca: "Hem de saber madurar els partits contra els filials. Ells potser es posen més nerviosos i nosaltres tenim jugadors amb més veterania que hem d'aprofitar per sumar punts. Jo els prefereixo així, perquè necessiten guanyar per sortir d'avall i potser tenen nervis. Això no treu que el Valencia sempre té bons equips per estar a la part alta i a la llarga hi tornarà". I és que si agafem la mitjana dels jugadors de cada plantilla, la del Centre d'Esports és de 28 anys i la del Mestalla de 19, i si ens fixem en els onzes titulars, aquesta xifra fregaria els 30 en el cas dels arlequinats. Mentrestant, Miguel Grau ha convocat ja a set jugadors que formen part dels juvenils del Valencia, a més de jugadors com el coreà Kangin Lee que, tot i militar al filial, també és en edat formativa.\nUn dels futbolistes a les ordres de Toni Seligrat que procedeix d'un filial -el del Valladolid- és Antonio Domínguez. El de Punta Umbría cada cop és més protagonista, fent un gol cada 110 minuts en el que portem de lliga. "Els filials sempre són equips que volen jugar. Tenen gent jove amb un gran nivell físic i que no tenen por. Són futbolistes molt importants, de renom, que tenen bon joc combinatiu, però es veuran les cares amb un Sabadell dur que anirà a mossegar allà per endur-se els tres punts. Hem de centrar-nos en nosaltres perquè estem treballant moltíssim i així seguirem creixent", destaca l'andalús. Avui l'equip s'ha exercitat sense Migue González, que ho fa a un altre ritme refent-se encara de la lesió muscular patida i que tot apunta que es perdrà el partit a l'Antonio Puchades. Tant la sessió de demà com la de demà passat seran a porta tancada.


LA DEMARCACIÓ ES REUNEIX A LA TROBADA DE CAPS - Demarcació de Girona - Minyons Escoltes i Guies de Catalunya\nEQUIP DE GÈNERE 2020-2021\nLA DEMARCACIÓ ES REUNEIX A LA TROBADA DE CAPS\nL’Equip de Caps de la Demarcació s’ha trobat aquest passat divendres, 15 de gener, amb l’objectiu de tirar endavant la Trobada de Caps. Una trobada que ha posat de manifest, les diferents maneres de fer Cau dels caps de Girona en temps de pandèmia i confinament.\nI és que recollint el reclam que la TAPE de novembre ja va començar a perseguir, que demanava un espai per branques on es poguessin compartir recursos, divendres passat es van reunir en línia més d’una quarantena de caps de la Demarcació. Emmarcats en la ja habitual plataforma de Google Meet, de les 20.00 del vespre fins ben entrades les 21.00, lliure i obertament, tota persona que va voler explicar la seva manera de fer “escoltisme confinat” va ser benvinguda a la Trobada. Un punt de reunió que es va dividir en dues parts; la benvinguda i el treball per branques.\nSerà interessant veure com s’aprofita tota la tasca feta durant la Trobada de Caps del 15G. Per ara, ja s’ha començat a treballar en el buidatge de totes i cada una de les propostes que es van posar en joc. Una tasca que pot ser útil en el moment que vivim, un moment on ens fan canviar les places i els carrers, pels interiors de les nostres cases i les pantalles.


Josep Oliu: «El dinamisme de l’activitat econòmica catalana és inferior del que li pertocaria» | La torre del Palau\nJosep Oliu: «El dinamisme de l’activitat econòmica catalana és inferior del que li pertocaria»\nEl president del Banc Sabadell no acaba de veure amb bons ulls els comptes del govern espanyol\nper Albert Hernàndez, Sabadell, 26 de gener de 2019 a les 13:55 |\nEl president del Banc Sabadell, Josep Oliu, durant la conferència | Josep Oliu\nEl president del Banc Sabadell, Josep Oliu, ha assegurat que "el dinamisme de l’activitat econòmica catalana és inferior del que li pertocaria" i ho ha atribuït a la "incertesa institucional", derivada de la celebració del referèndum de l'1 d'octubre de 2017. Oliu, fidel a la seva cita anual amb Sabadell, aquest dilluns ha fet una repassada el 2018 i a les perspectives de 2019, a la Cambra de Comerç de Sabadell.\nHa afirmat que si "es treballés en la cerca" per beneficiar l'economia i "no desviant l'atenció amb d'altres temes, la situació canviaria". Ha definit l'actualitat catalana com "sorprenentment anòmala" i per altra banda l'economia "s'ha normalitzat". Oliu ha augurat que un escenari de "tranquil·litat institucional i col·laboració entre estaments" seria millor.\nD'altra banda, ha valorat la proposta de pressupostos del govern de Pedro Sánchez i, tot i que ha reconegut el fet "de fer front a la despesa social", al seu parer "cal afrontar els dèficits estructurals", perquè això és el que "debilita el progrés". Ha recordat que el deute públic espanyol és alt, malgrat la bona línia que ha agafat per reduir-lo.\nEn aquest sentit, ha reclamat "més consens social i adequar" el mercat laboral i de pensions. Tanmateix, ha dit, sobre aquestes últimes, que és "una problemàtica que afecta a tots per igual. És un tema demogràfic", ha rematat i ha reclamat que es tracti "fora de pressions polítiques i socials".\nMés optimisme que els pronòstics\nEl mandatari bancari ha augurat que el creixement econòmic, a nivell estatal, seguirà per sobre de la mitjana europea, encara que per sota de la viscuda el 2018. Ha explicat que la situació financera de les llars ha millorat, passant l'endeutament d'un 85% al 60%. "Una situació més sòlida que ara fa cinc anys", ha resumit.\nTambé ha negat que hi hagi qualsevol "bombolla immobiliària" i ha explicat que el sector està en un "cicle expansiu", fins i tot, ha apuntat, que hi ha localitats amb dèficit d'obra nova.\nOliu ha considerat "impossible" recuperar la rendibilitat dels bancs a nivells de fa una dècada, pel fet "dels requeriments de capital i la legislació" i ha fixat arribar el 10% com a bo. Sobre el Brexit no ha volgut fer cap pronòstic "d'aquest serial", però ha advocat per un "acord", perquè sempre és millor davant les amenaces i ha recordat, en l'àmbit internacional, la pujada dels tipus d'interès que alterarà la tendència dels últims anys, ja que ha estat en valors negatius.\nEntrevistes , Economia, Josep Oliu, Banc Sabadell, perspectives econòmiques, Cambra Comerç de Sabadell\nQueda't a Alacant\nPer CF el 26 de gener de 2019 a les 23:25\nSi te'n vas a Alacant, te n'hi vas amb totes les conseqüències. No vinguis a parlar d'un lloc que menysprees, estalvia-ns haver de veure't més i dedica't a fer de súbdit del teu rei que hi tens força traça.


Requisits tècnics per a forn forn de grafit morir producció - notícies - Yantai Ted màquina Co, Ltd\nRequisits tècnics per a forn forn de grafit morir producció\nDie de grafit en la producció de planta de forja, la mida racional del lingot d'acer abans el forn hauria de ser seu refinació nombre de forn, acer, totxo pes, mida i comprovar la qualitat superficial, eliminar els defectes superficials. Registrar la ubicació del forn, fer l'operació real de grafit Die registres de producció.\nLa posició del lingot d'acer utilitzat en el grafit Die es determina segons el tipus de forn, la mida de fons, el tipus de forn i la mida i pes del lingot climatitzada per determinar la distància de la paret del forn, frontal i posteriors parets i cremador. Està prohibit per dirigir la superfície del metall de la Die de grafit. Grafit mor s'utilitzen quan la calefacció per forja. L'alçada de la botzina no ha de ser inferior a l'alçada del forn sota el cremador. Longitud de costat o diàmetre inferior a la totxo de grafit Die 150mm calefacció no pot utilitzar banya.\nGrafit Die utilitzat en el forn al forn, abans la temperatura en superfície sigui inferior a 400 ℃ anomenat fred acer lingots, 400-550 ℃ anomenat semi-calent d'acer indústria siderúrgica, superior a 500 ℃ anomenat calents lingots d'acer. Calent i fred acer lingot (totxo) amb un forn, l'espaiat entre el material ha de ser major que un diàmetre en blanc o costats de longitud. Hauria tractar d'evitar calent i fred acer lingots barrejat amb un forn.\nQueda terminantment prohibit posar fred acer lingots (totxo) al costat de buits de grafit climatitzada. Està prohibit escalfar el lingot (totxo) directament amb la temperatura de l'eix sota 0 ℃. Inspecció de lingot d'acer calent qualificat transportat fins al taller de producció de grafit Die, ha d'evitar cop recta d'aire fred, ha de ser oportuna forn, haurà no demora el temps de forn.\nLa temperatura inicial de forja de la Die grafit és la temperatura màxima admissible calefacció de la matèria en blanc en el forn de calefacció. Fàbrica de Die de grafit del forn per treure el grafit Die en blanc per forja abans del seu processament, segons la mida de la en blanc, el mètode de brut de transport i la distància entre el forn i l'equip de forja, l'agressivitat de diversos graus de diversos graus de caiguda de temperatura. Per tant, l'inici real forjant la temperatura és lleugerament inferior, abans de la forja, grafit Die fàbrica ha de tractar de reduir la caiguda de temperatura aproximada.\nLa temperatura inicial forja d'aliatge d'acer estructural i aliatge eina acers està limitat principalment per temperatures calor i overcooling. La temperatura d'excés de calefacció de l'acer és de 100 a 150 ° C més baixa que el punt de fusió i la temperatura superheating és a uns 50 º C inferior a la temperatura que crema excés. Per tant, la temperatura inicial de forja de l'acer ha generalment ser menor que el punt de fusió (o per sota de la temperatura de Sòlid bizantí) 200 ° C.\nEl contingut de carboni té l'efecte més important sobre la temperatura superior de forja d'acer. De carboni acer grafit Die, disminueix la temperatura inicial de forja amb l'augment del contingut en carboni. Per acers estructurals i acers aliats moren, normalment la temperatura inicial forja disminueix amb l'augment de contingut de carboni més.\nL'estructura original de gra de la com fos relativament estable i el sobreescalfament tendència és petit. Per tant, la temperatura de la forja de la lingot és 20 ~ ℃ 30 més alt que el del totxo d'acer i acer.\nEl sobreescalfament anomenat, es refereix a la calefacció d'acer més que una determinada temperatura, es produirà el fenomen de creixement ràpid de gra de austenita. La sensibilitat d'acer diferent sobreescalfament és diferent, d'acer suau és menys sensible a sobreescalfament i acers és fàcil reescalfar, en l'acer sensibles a la calor, crom níquel molibdè d'acer és el més destacat.\nGrafit Die sobreescalfament i composició química, mètodes, de fosa, forja temperatura, tèrmic deformació, forjant la proporció de refredament i forn uniformitat de temperatura i altres factors. A causa de la temperatura de sobreescalfament o calefacció massa temps temps causada per sobreescalfament, encara que la deformació forja pot trencar sobreescalfament cereals, però sovint per la deformació de forja i uniformitat de deformació de les restriccions, grafit morir més sobreescalfament greus, forjant deformació no és fàcil d'eliminar completament. Per tant, una temperatura segura forja inicial ha de ser determinada per evitar sobreescalfament. Pel que fa a la crema, perquè la forja calefacció temperatura és superior, el gra d'acer és molt gran i els àtoms d'oxigen al llarg de la intrusió de límit de gra, la formació de òxid de xarxa i eutectic termoadhesiu d'òxid, per tal que la força de la Unió entre la grans seguit considerablement afeblit per tèrmic deformació és fàcil de produir que s'esquerda.\nUn parell de: La velocitat de la màquina de dibuix de filferro també ha estat una millora efectiva en les mateixes condicions\nSegüent: Hi ha diverses raons per què la superfície del Monofilament es va retirar de la màquina de dibuix s'oxida


Bloc d’en Joan Panisello: de juny 2010\nLa televisió CANAL TE entrevista Joan Panisello\nDiana Mar, la presentadora de CANAL TE, entrevista a Joan Panisello per a parlar de la seua estada a ABU DHABI amb motiu de l'exposició BARCELONA ART.\nAquesta es va celebrar a l'ADNEC el passat mes d'abril, dintre de la gran fira immobiliària dels Emirats Àrabs, CITI SCAPE.\nPublicat per Joan Panisello a 23:10\nComentari a la revista “Ceramics Art & Perception”\nLa revista internacional de ceràmica, “ART & PERCEPTION”, editada entre EEUU i Austràlia, dedica un comentari a l’edició del catàleg-llibre editat pel Ministerio de Cultura de l’Estat Espanyol amb motiu de l’exposició retrospectiva i itinerant feta l’any 2008, per diferents indrets d’Espanya.\nEl text ha estat preparat pel ceramista Wali Hawes, editor i director de la revista “THE POTTER’S NEWSLETTER” editada a la India.\nPublicat per Joan Panisello a 23:37\nPetites exposicions, 6ª part\nUn cop més, obrim les portes d’una nova i petita exposició. Són plafons, actualment ja emmarcats, a punt de ser exposats. Aquí els teniu en primícia.\nPublicat per Joan Panisello a 20:16\nEl taller de ceràmica de l’Escola d’Art de Tortosa\nDes de fa dos anys col•laboro com a corresponsal a les Terres de l’Ebre, amb la revista TERRART, editada per l’ACC (Associació de Ceramistes de Catalunya)\nAquesta revista especialitzada en ceràmica edita dos exemplars cada any. Cal reconèixer que està rebent felicitacions per part de la competència més important degut a la seua professionalitat i a la magnífica labor en l’edició dels seus exemplars.\nEn la darrera revista he dedicat el meu espai al taller de ceràmica de l’Escola d’Art de Tortosa per la seua importància a l’hora de preparar futurs ceramistes al nostre territori. En aquesta mateixa escola vaig fer jo els meus primers passos en l’estudi de la ceràmica, essent el primer ebrenc que va aconseguir la titulació oficial de ceramista, sortit d’aquesta escola. Entrevistem al Director del taller de ceràmica, el Sr. Xavi Pino.\nPublicat per Joan Panisello a 19:55\nFira EXPO EBRE 2010 a Tortosa\nEn el marc de la Fira EXPO EBRE, celebrada del 28 d’abril al 2 de maig i a l’espai dedicat a l’artesania de les Terres de l’Ebre varem poder presentar una mostra de dues obres recents fetes amb la tècnica del ra-kú.\nLa fitxa tècnica de l’obra més gran era:\nAutor: Joan Panisello\nTítol: Bassa d’oli\nMides: 82x50x22 cm.\nTemperatura: 980ºC. Reducció\nLa fitxa tècnica de l’obra petita era:\nMides: 34x18x8 cm.\nTemperatura: 1000ºC. Reducció\nPublicat per Joan Panisello a 19:00\nPedagogia i ceràmica es donen la mà (2ª part)\nEl passat mes de desembre de 2009 vaig ser invitat per la direcció de l’Escola Daniel Mangrané, del meu poble, per a fer una conferència als alumnes de 6è nivell. Aquesta activitat estava emmarcada dintre el Projecte Comenius, pel que el centre escolar del meu poble de Jesús fa intercanvi amb altres centres escolars de Finlàndia i Turquia.\nCom que aquell dia els alumnes es van quedar amb ganes de fer més preguntes, vaig pensar que no els podia deixar sense respostes.\nAquesta setmana passada i al llarg de tres hores els mateixos alumnes i els seus mestres han visitat el nostre taller, les nostres dues sales d’exposició permanent, els 4 forns que tenim, el laboratori, les màquines més importants, eines...i una nova tanda de preguntes ens ha tingut distrets i entretinguts fins al darrer moment. Estàvem ja al camí acomiadant als visitants i encara sorgien noves i interessants preguntes...i conste que les entrevistes oficials i les espontànies han durat unes tres hores.\nCertament una visita per a no oblidar. Gràcies a tots.\nAquí teniu l’enllaç de la notícia relativa a la visita, publicada al blog “Escola oberta a la comunitat” redactada pel CEIP Daniel Mangrané de Jesús.\nD’altra banda, tot seguit podeu veure la totalitat de vídeos enregistrats en aquesta visita:


Destí incert | Anotacions al marge\nPerdó, perdó, perdó! →\nVisita sorpresa (o quasi) al que, durant almenys dos anys, serà el meu poble. Primer, parada i fonda (fonda, hostal, pensió, hotel de moltes estreles i un parell de llunes) a ca la Nimue, que és molt considerada amb aquest inconscient carnívor i no em porta a sopar a un vegetarià (gràcies, gràcies!). Els postres, descomunals: la xocolata se’ns eixia per les orelles.\n14 respostes a Destí incert\ndimecres 27, Juny, 2007 a les 19.24\nOps! Perdoneu, però he configurat malament alguna cosa (ara no tinc temps per esbrinar el què; ho miraré la setmana que ve), però aquest article ha aparegut al planet d’Ubuntu i, evidentment, ací no pinta res!\nNo és aquest el bloc que volia que aparegués per allà, sinó el de L’aventura del Pinguí. Tots dos estan en blogger, sospite que ara sospite que el planet rebrà qualsevol post que publique a qualsevol bloc d’aquest servei. Perdó, perdó, ho solucionaré aviat.\n(Encara com ja fa temps que no publique res a In parole povere…)\ndijous 28, Juny, 2007 a les 14.47\nDe dos en dos et recorreràs tot el país.\nAl remat, quan tindràs punts suficients, deixaràs el Pirineu per un loc de València que et faça el pes.\nVorem l’any que ve què em donen.\ndivendres 29, Juny, 2007 a les 5.49\nse t’ha donat una segona oportunitat de fer les coses d’una altra manera. Crec sincerament que canviar la “terminologia” seria un pas interessant per començar de zero. Si no, tornaràs a estar on estaves. Les coses són com les mires.\nLa xocolata del sopar, impressionant. Encara em fa pena no haver-la pogut acabar!\ndivendres 29, Juny, 2007 a les 6.09\nQue tinguis molta sort en aquesta nova aventura!!!\nI ja ens explicaras aventures i desventures del teu nou poble, que segur que esta molt be!!\nI diga’m si queda prop del aeroport de Reus, que així farem un pont aeri Reus-Dublín!!\nCuida’t molt!!!! 😀\ndivendres 29, Juny, 2007 a les 17.00\ndiumenge 1, Juliol, 2007 a les 9.21\nVagi guardant-me algun cadell tendre, senyor Grappa (em penso que vosté ja no té res de tendre).\ndilluns 2, Juliol, 2007 a les 20.31\nquina alegria de saber que estas bé..\nDimarts 3, Juliol, 2007 a les 18.19\nqueden llocs petits i tranquils als Pirineus????\ndimecres 4, Juliol, 2007 a les 9.43\nAl Pirineu no es curen pernils,\nAlguns botifarrons i secallones, només.\nEl Musafir ha dit:\ndimecres 4, Juliol, 2007 a les 16.59\nAi Giorgio! Així que ara la Nimue treballa a una fàbrica de mandonguilles i tu a una d’hamburgueses!!\nNo has pensat en fer-te vegetarià?\nMolta sort al setembre per terres tarragonines, i tingues cura dels pobrets “animalots” que fan d’hamburguesa!\ndijous 5, Juliol, 2007 a les 6.54\nai! no et fa il·lusió (alhora que cangueli) començar de nou??\ngjgjjg… molta sorrrrt!!!\ndijous 5, Juliol, 2007 a les 13.42\net podré venir a visitar? mentres tu fas mandonguilles? :)))\nDimarts 10, Juliol, 2007 a les 16.14\nXe, com pots descriure així una professió tan bonica com la nostra?? Va, que de segur que tot anirà millor, ja ho veuràs! Però has de recuperar la il·lusió, per damunt de tot, en el que fas.\ndivendres 13, Juliol, 2007 a les 19.41\nBuf! Perdoneu el silenci d’aquests dies, però la calor m’ha derretit les neurones i funcionava sota mínims 😦 .\nSí, Dospoals, perquè si la cosa no m’apanya, dins de dos anys torne a emigrar. Però ara que ja m’he deixat caure un parell de voltes per la zona, comence a pensar que pot estar bé.\nMolta sort per a l’any que ve!\nCanviar de terminologia, Nimue? Aleshores, tu creus que hauré de deixar d’anomenar “mandonguilles” als alumnes? Però, però, però… si són mandonguilles! (Bé, alguns més que altres…)\nHe he, la xocolata! I l’abaetxo, com estava l’abaetxo!\nEm sembla que l’aeroport està més o manco a una hora de camí; no és molt, crec.\nUna abraçada, Bellota!\nSenyor Lupus, molt tendres, molt tendres, la major part dels meus alumnes, no ho solen estar. A partir dels catorze anys, a més, les hormones alteren bastant el gust de la carn. Però ja li’n guardaré algun, no patisca.\nHola, rAnita! Gràcies!\nEi! Encara estàs per allà baix? Per allà deu ser hivern ara, no? Aix, com d’a gust em deixaria caure per allà ni que fos una setmaneta, per descansar de la calor!\nNo m’espantes, Déric! No em digues que els Pireus ja estan com les platges valencianes, atapeïts de torres, apartaments, xalets…! Jo vull muntanyes com les de Heidi, i neu i cabretes, i un gat pastor! (Sí, un gat pastor: és que a mi els gossos no m’acaben de fer el pes…)\nCatxis la mar, Elquemaietvaigdir, hauré d’ajustar la meua dieta del colesterol a les existències del terreny…\nCom, Musafir? Insinues que les hamburgueses no són menjar vegetarià? Però si jo sempre les menge en ensalada…\nSí, Iurema, il·lusió i cangueli, ho has definit molt bé. Sempre! Però, bé, ja hi estic acostumat, la meua vida és un “RESET” continu…\nSí, Namaga! Però les mandonguilles les podem fer en equip; fins i tot, tu les pots fer en el meu nas i jo en el teu 😛 .\nTens raó, Ainalma, és una professió preciosa. Però m’estic traient el carnet de camioner de mercaderies perilloses. Que no, que és broma!


Equips de Protecció Individual a les Obres - Gremi de Constructors\nEquips de Protecció Individual a les Obres\n08 juny 2017 Equips de Protecció Individual a les Obres\nPublicat a les 10:00h a Notícies, Recomanem, Reportatges\tper\tadmin 0 Comentaris\nFa uns quatre anys que al trobar-me equips de protecció individual (EPI’s) curiosos i d’allò més estrafolaris, vaig decidir començar a arreplegar-los com a mostrari de males pràctiques i del que no s’havia de fer. Però la maleta que volia omplir ja comença a necessitar d’una germana gran.\nQuè hi podem trobar allà dins? Doncs des d’ulleres ratllades, cascos no homologat, pintats, foradats o plens de puntes clavades, guants del súper, mosquetons sense tanques, vagues d’ancoratge “ni t’hi fixis” i equips caducats i sense homologació o CE, com a varietats habituals de l’obra.\nBé, i de vegades fins i tot penso: “tot i això aquests operaris són afortunats”, mal que em pesi se’ls hi ha facilitat uns “EPI’s” (entre cometes, ja que molts d’ells no es podrien considerar EPI’s com a tals), perquè molts altres em resen el típic “la meva empresa no me’ls dona”, o “els haig de comprar jo” o fins i tot “me’ls descompten de la nòmina”. Tot plegat: Increïble!\nLa Llei 31/1995 de prevenció de riscos laborals, en el seu article 17.2 estableix l’obligació que té l’empresari de proporcionar als seus treballadors equips de protecció adequats per a l’exercici de les seves funcions i de vetllar per l’ús efectiu dels mateixos quan, per la naturalesa dels treballs realitzats, siguin necessaris.\nPer poder concretar més el què cal fer, ens podem recolzar en els articles del RD 773/1997 sobre Equips de protecció individual, on es concreta:\nEn funció del risc que indiqui la identificació i avaluació de riscos del lloc de treball, ofici, maquinària, etc., es determinarà la protecció de l’equip i la part del cos a protegir.\nPer tant, escollir un EPI no anirà en funció del cost del mateix, sinó que serà segons els nivells de protecció necessaris pels riscos als que es vegi sotmès l’usuari quan l’utilitzi.\nNo disposaríem del mateix EPI en el cas de veure’ns sotmesos a un risc lleu, a un risc greu o un de mortal.\nEls manuals d’ús dels EPI’s calen ser mantinguts en l’empresa i a disposició de l’usuari de l’EPI per saber el correcte ús del mateix, com s’han de mantenir i conservar, el període d’ús o caducitat, etc. No és un paper per llençar, sinó que té informació vital per l’usuari.\nImagineu-nos un arnés del que nosaltres podem arribar a quedar suspesos… voldríem que estigués en perfecte estat de conservació i manteniment?\nA més a més, aquests manuals ens serviran per a informar correctament als treballadors de com han d’utilitzar l’EPI, on i com s’han de guardar, de quins riscos estan protegint-lo i en quin nivell, etc. És un document consultiu per a tots.\nL’EPI que vam donar a l’inici de les obres pot no ser l’adequat per al final de la mateixa o a mesura que els treballs evolucionin. Hem de verificar que no han canviat els riscos i el seu nivell, les condicions de l’espai.\nUn exemple molt clar pot ser un operari que treballa primer a la zona de taller i després en treballs en alçada, el casc en la primera situació no li requereix de barballera, en la segona és indiscutible.\nTambé caldrà revisar la idoneïtat de l’EPI quan estiguem evolucionant tècnicament, sense oblidar que els EPI’s també condicionen el treball de l’operari i que sempre s’han de prioritzar altres tipus de protecció més eficients com les Proteccions col·lectives. Si podem evitar posar-nos un EPI per l’ús d’una protecció col·lectiva estarem donant un pas endavant. Un exemple molt clar ho tenen les taules de tall ceràmic per la via humida o les caladores que disposen de sistema d’aspiració.\nEls EPI’s tenen data de caducitat, de fet no són eterns com moltes persones poden pensar. A més a més, no vol dir que fins que no superin la data de caducitat no els haguem de canviar.\nSi la puntera de la bota ensenya els nostres dits, potser cal canviar-ho…, potser fins i tot caldria revisar si l’EPI és l’adequat i si cal canviar de model, marca, etc., parlar amb el nostre treballador per veure què ha passat i potser caldrà fer una revisió de l’avaluació de riscos.\nUna bona pràctica pot ser elaborar un quadre identificant els procediments per garantir la responsabilitat com a empresa i registrar amb signatures de les parts interessades quan s’han realitzat cadascuna de les actuacions i qui l’ha fet.\nTanmateix, els treballadors també tenen obligació. En l’article 10 del Reial Decret 773/1997 s’estableix que els treballador han de:\nUtilitzar i cuidar correctament els EPI’s (si us plau, no més EPI’s tirats pel terra!).\nCol·locar l’EPI després de la seva utilització en el lloc indicat a tal efecte.\nInformar d’immediat al seu superior de qualsevol anormalitat o dany de l’EPI utilitzat.\nRecordem que els EPI’s són l’última barrera entre el risc i el treballador, i no el podem deixar desprotegit. Tanmateix un EPI no evita que es produeixi l’accident, tan sols pot reduir les conseqüències o el nivell del dany, pel que sempre s’haurà de prioritzar el disposar de mesures com l’eliminació del risc o les proteccions col·lectives abans de disposar simplement d’un EPI per protegir el treballador, relegant l’ús dels EPI’s a ser un complement d’aquests altres tipus de mesures esmentades .\ne-Scentia, EPI, Teresa Mª Cano


M2 Lux - Casa nova amb vistes al mar a Lloret de Mar, Costa Brava.\nCasa nova amb vistes al mar a Lloret de Mar, Costa Brava.\nGBP 1 188 961\nCodi: 2773 LDM VEN Casa\nMida del terreny: 818 M 2\nCasa nova i moderna de 4 dormitoris amb vista panoràmica sobre el mar ubicada al barri pintoresc de Roca Grossa, prop del centre de Lloret de Mar, a la Costa Brava. La data de finalització d’obres està prevista per al primer trimestre de 2021.\nLa superfície total construïda de la casa – 347 m2.\nSuperfície – 278 m2.\nSuperfície de la parcel·la – 818 m2.\nL’any de construcció – 2021.\nUn ampli saló, combinat amb una cuina americana, amb sortida a la terrassa amb una vista bonica al mar, la ciutat i els turons circumdants, immersos en el verd dels pins mediterranis i palmeres. Dormitori amb sortida a la terrassa. Bany. Garatge per a 2 cotxes.\n3 dormitoris-suites, cadascun amb el seu propi bany amb dutxa. Tots els dormitoris tenen accés a la piscina.\nAcabats i equipament.\nFaçana – marbre natural.\nBaranes pels balcons i terrasses – acer inoxidable i vidre.\nSòls – marbre / parquet.\nFinestres de perfil d’alumini amb doble vidre.\nCortines amb comandament a distància.\nAires condicionats calor / fred.\nCalefacció per caldera de gas, terra radiant a tota la casa.\nPanells solars fotovoltaics al sostre.\nHi ha la possibilitat de connectar-se a Internet d’alta velocitat per fibra òptica.\nPiscina desbordant de 8 x 4 m. Sala tècnica / traster al costat de la piscina.\nJardí. Gespa natural amb reg automàtic.\nPortes de garatge elèctriques.\nAquesta casa nova es troba a la prestigiosa urbanització verda Roca Grossa, la majoria dels veïns hi viuen tot l’any.\nLa distància a la platja de Lloret de Mar és de 1,5 quilòmetres (4 minuts amb cotxe).\nLa ciutat gaudeix d’una merescuda popularitat entre els turistes a causa de la seva pintoresca costa i la seva vida vibrant. Aquí trobareu tot el que pugui necessitar, tant per a unes inoblidables vacances d’estiu com per a una còmoda vida durant tot l’any: supermercats, bancs, centres mèdics, clíniques de bellesa, complexos esportius i gimnasos, centres pels nens, el parc aquàtic Water World, els famosos Jardins de Santa Clotilde, restaurants, bars, discoteques i fins i tot un casino.\nL’aeroport més proper, Girona – Costa Brava, és a 30 quilòmetres (29 minuts amb cotxe). Distància a l’aeroport de Barcelona: 96 quilòmetres (1 hora i 15 minuts amb cotxe).\nGBP 1 019 110\nTerreny per a la construcció Mida del terreny: 3753 M 2\nGBP 636 944\nCasa Construït: 388 M 2 Mida del terreny: 1467 M 2 Dormitoris: 4\nBonica casa nova a la residència Can Semi, Castell-Platja d’Aro, Costa Brava\nGBP 763 483


Agents de la Policia Turística asseguren haver rebut una preparació «insuficient»\n18 setembre 2020 21:15\nMatas diu que el nou servei millorarà la qualitat de vida dels que visitin les Balears\nRafel Gallego | 27 abril 2004\nDiferents agents de la nova Policia Turística consultats per DdB manifestaren ahir que la formació rebuda «ha estat insuficient» i, per tant, no es consideren prou preparats per intervenir en segons quines situacions de conflicte.\nMentrestant, el president del Govern balear, Jaume Matas, que ahir lliurà els diplomes acreditatius als 129 efectius que han superat les proves del nou cos, es mostrà segur que amb aquest servei «es millorarà la qualitat de vida dels visistants».\nTot i així, la primera promoció de la Policia Turística de temporada, que desenvoluparà la seva activitat a partir de la primera quinzena de maig, començarà a treballar envoltada d'alguns interrogants. I és que alguns dels alumnes acabats de diplomar explicaren que les pràctiques d'intervenció davant delictes només s'havien realitzat durant dos dies i de manera merament «presencial».\n«Únicament observàvem com treballaven els policies locals», declarava un dels alumnes. «Quant a la defensa personal, també consideram que hem tingut poc temps per preparar-nos, sobretot si tenim en compte que els que ens la jugam som nosaltres», afirmava un altre dels membres de la primera promoció que no volgué que es revelàs el seu nom.\nEl mateix núm. 1 de la promoció, Lucas Covas, dubtava si el mòdul que han cursat enguany era o no «complet». Cal recordar que els policies turístics han rebut un curs formatiu de 300 hores, 80 de les quals dedicades a conèixer el sector, mentre que als policies locals se'ls en demanen 540.\nEl conseller d'Interior, José María Rodríguez, deixà entreveure que a les properes promocions s'ampliarà la preparació dels agents, alhora que anuncià que la temporada vinent treballaran 9 mesos en comptes dels 6 previstos per a enguany.\nD'altra banda, Matas informà que s'està treballant en la modificació de la normativa que regula l'accés a la Policia Local. En aquest sentit, avançà que la superació del curs de la Policia Turística suposarà una puntuació addicional per incorporar-se a la local, amb la intenció que els municipis disposin d'una plantilla permanent d'agents especializats.


Amics de la Costera continua amb el cicle de conferències «Metges i altres científics de Xàtiva» - Portal de Xàtiva\nInicio Asociaciones Amics de la Costera continua amb el cicle de conferències «Metges i...\nEl Doctor en Veterinària, professor i investigador Jaume Jordà analitzarà la trajectòria del prestigiós veterinari que es va instal·lar a la capital de la Costera, dins del marc del cicle de conferències «Metges i altres científics de Xàtiva» de l’associació Amics de la Costera\nAquesta conferència es desenvoluparà dijous 31 de març, a les 19:30 h, a la Casa de la Cultura de Xàtiva\nL’associació Amics de la Costera continua amb el cicle de conferències «Metges i altres científics de Xàtiva», sent protagonista del col·loqui d’aquest dijous 31 de març – el qual es realitzarà a les 19:30 h a la Casa de la Cultura de Xàtiva- Juan Morcillo, una figura clau en la investigació científica de l’àmbit veterinari. La seua obra i trajectòria serà explicada i traslladada pel prestigiós ponent Jaume Jordà.\nJuan Morcillo Olalla representa una de les figures cim de la veterinària del segle XIX, destacant en diversos camps de la seua professió. Les seues aportacions pioneres en aquest àmbit a escala mundial, en assentar les bases científiques de la inspecció de sanitat, li van valdre el títol de «Príncep de la inspecció veterinària». Nascut a Montealegre del Castillo (Albacete) en 1828, s’instal·la a Xàtiva en 1852, població des de la qual desenvoluparà tota una vida de profunda activitat professional. Inspector d’aliments, clínic veterinari, bibliògraf, escriptor, i profund lluitador de la dignitat professional, constitueix una revisió de l’«home del Renaixement» en el camp científic, avançat al seu temps i societat, i a conseqüència d’això, no sempre comprés i valorat. Mor en 1908, deixant després d’ell tres de les grans fites en la Història de la Veterinària: l’obra pionera «Guia del veterinari inspector», base de l’actual sistemàtica d’inspecció alimentària a escala mundial; la «Hipografia», manuscrit inèdit recopilatori de la totalitat del coneixement eqüestre de l’època; i la creació de la «Societat Veterinària de les Riberes del Xúquer», germen de l’actual Il·lustre Col·legi Oficial de Veterinaris de València, i primer col·legi de veterinaris en l’àmbit nacional. Més de 100 anys després de la seua mort, la seua obra continua sent descoberta, estudiada i valorada.\nJaume Vicent Jordà Moret, és Llicenciat i Doctor en Veterinària per la Universitat Cardenal Herrera-CEU per la tesi «Transcripció i Estudi comparat de la Hipografia (1870) de Sr. Juan Morcillo Olalla», obtenint la qualificació d’Excel·lent «cum laude» (2016). Professor acreditat, imparteix classes des de 2012 en la Facultat de Veterinària d’aquesta Universitat en les àrees Microbiologia, Epidemiologia i Legislació Veterinària. A més, és coordinador del Màster Universitari en Seguretat Alimentària, títol en el qual també imparteix docència.\nActualment pertany al grup d’investigació «Millora de la seguretat alimentària en el sistema productiu i en els seus productes derivats: de la granja a la forqueta (CAMPYSALMO)», i col·labora en la Comissió de Formació en Salut Publica de l’Il·lustre Col·legi Oficial de Veterinaris de València, i en la Comissió de Garantia de Qualitat de la Facultat de Veterinària de la Universitat Cardenal Herrera-CEU. Ha publicat 4 llibres en relació a la Història de la Veterinària, incloent-hi la creació del primer audiollibre sobre el tema publicat a Espanya. Ha obtingut el premi del Col·legi Oficial de Veterinaris de València en 2014 i 2019 en el camp d’investigació històrica, i el premi CEU Ángel Herrera de la Fundació Universitària Sant Pau CEU en 2020. Actualment, i des de 2016, és president de l’Associació Valenciana d’Història de la Veterinària.


Barri de Salelles nyomvonal - Manresa, Catalunya (España)- GPS track\nnordic walking (nordic walking nyomvonalak Spain → Catalonia → Manresa )\nBarri de Salelles\n2 758 218 465\nÉs una caminada força planera sense cap mena de dificultat pel que puc dir que és apta per tothom que la desitgi fer.\nAvui concretament ens ha afavorit el dia que ha estat pel temps que estem de tardor amb una temperatura fresqueta de bon matí, però quasi calorosa de mig matí endavant, ja veureu que les persones no anem massa abrigades. Hem gaudit de la natura i del barri de Salelles que és un lloc encisador, amb molta pau, amb unes vistes fantàstiques, per pistes generalment amples. Per agafar fons i preservar la salut la recomano.\nPunt d'inici i final de la caminada.\nUn barri perifèric de Manresa en el qual hi ha força transit de persones pel fet d'estar ubicat molt a prop de la riera de Rajadell. Per tant queda englobat dintre el perímetre de l'anella verda de la ciutat de Manresa.\nSindicat Cooperativa de Salelles\nAquest sindicat disposa de botiga amb productes de proximitat, oli,vi, patates, fruites del temps, en fi..... A banda de haver-hi el Molí per treballar els diferents estadis dels cereals.\nPoble de Salelles\nSi aneu al meu bloc: https://vicenscamperol1951.blogspot.com/, hi trobareu l'enllaç de Viquipèdia i podreu ampliar coneixements sobre aquest nucli de cases petit, molt acollidor per la seva pau i altres factors que fan que sigui un lloc preciós.\nEn aquest bosc de vegades hi anem a fer la caminada també. No queda lluny de la ciutat, entre altres coses a més dels pins, aurons, alzines, ec.. Hi passa la riera de Rajadell i ofereix un espai ampli per poder aparcar els cotxes i fer que sigui un punt d'inici de caminades per la diversitat que ofereix, tant és pot anar al sud com al nord, est i oest. Si no el coneixeu us recomano que hi feu una visita i constatareu tot el que estic dient.\nSzia, ezt az érdekes nyomvonalat találta Barri de Salelles https://hu.wikiloc.com/nordic-walking-nyomvonalak/barri-de-salelles-43024347 Üdvözlettel, Wikiloc | Világ nyomvonalai


Les Borges acull la 'Gaiestelada' per commemorar el 25N, el Dia internacional per a l'eliminació de la violència envers les dones - Notícies de les Borges Blanques i les Garrigues - Ràdio Les Borges 107.1 FM\nLes Borges acull la 'Gaiestelada' per commemorar el 25N, el Dia internacional per a l'eliminació de la violència envers les dones\nEs farà l'exposició 'Un somriure pels colors del nou país' per reivindicar "la construcció d'una Catalunya amb persones lliures i sense terrorisme patriarcal" i la ponència 'L'orgull de ser positius com som', pel Dia Mundial de la Sida\nTal com vam explicar des d'aquesta emissora, des de principis de mes, les Borges es prepara per commemorar el 25 de novembre, el Dia internacional per a l'eliminació de la violència envers les dones. Per fer-ho, ha preparat diversos actes i activitats, on s'inclou l'exposició 'Un somriure pels colors del nou país' i una xerrada.\nL'exposició, que es podrà visitar del 25 de novembre al 10 de desembre a la Sala Maria Lois de la biblioteca Marquès d'Olivart, pretén reivindicar "la construcció d'una Catalunya amb persones lliures i sense terrorisme patriarcal". Durant la inauguració de l'exposició, que es farà el 25 de novembre, l'alumnat i els visitants podran participar en el taller 'Dona'ns una mà... per la llibertat de totdon' que vol "reivindicar les agressions a les dones". El taller consisteix a resseguir el contorn de la mà per escriure-hi un missatge per erradicar el masclisme.\nD'altra banda, el dijous, 2 de desembre, per commemorar el Dia Mundial de la Sida, es farà la ponència 'L'orgull de ser positius com som', a les 18 hores, amb l'objectiu d'intentar "acabar amb la serofòbia i proposar que tothom expliqui les possibles agressions que hagi patit".\nL'exposició, que també es farà a la biblioteca borgenca, comptarà amb els colors de l'arc de Sant Martí que ompliran les parets de la sala amb 90 cartells, que contenen 649 fotografies, amb més de mil persones que, des del 2013, es fan la fotografia amb la primera gaiestelada. Des del 2020, aquesta acció compta amb la participació de 69 entitats, associacions i empreses que, amb els seus logotips, mostren la complicitat amb aquesta acció d'art contemporani fotogràfica.\nAlpe, l'artista impulsor d'aquesta Gaiestelada, ha viatjat arreu de la geografia catalana amb aquesta exposició per reivindicar un "nou país nascut a partir de somriures, amb molts colors i sense el gris de temps passats". Així mateix, el creador de la mostra apel·la a la "defensa dels drets de les dones i l'ús de paraules menys masculinitzades".\nLa mostra 'Gaiestelada' es podrà visitar a la biblioteca borgenca (foto: Alpe).


Fórmula de xampú Touchless Car Wash Molt rendible\nInici / Productes / Fórmula de xampú de rentat de cotxes\nXampú de rentat de cotxes\nFórmula de sabó de rentat de cotxes\nEl xampú de rentat de vehicles és definitivament un producte de neteja indispensable per a qualsevol propietari del cotxe, estacions de servei de vehicles.\nPerò heu de conèixer el dany que els detergents líquids i altres productes de neteja genèrics poden causar als seus vehicles. Podem utilitzar els productes químics càustics que són perillosos per al vehicle, la nostra salut i també per al medi ambient. En aquest cas, com triar el xampú o el detergent per rentar cotxes és important.\nEl que podem fer? Proporcioneu sempre als nostres clients el xampú ecològic de rentat de cotxes.\n♣ Polvo de rentat automòbil sense concentració súper concentrat.\n, Ingredients ecològics, fórmula de xampú per rentar cotxes.\n♣ És un producte de neteja del cotxe sense escombraries.\nTransport Estalvieu el cost del transport i el cost de rentat de cotxes.\nAugmenta el cost del xampú de rentat de cotxes?\nEl xampú OPS High Foam Car Wash està desenvolupat per netejar vechicle només un pas. Disposa d’un avançat\nfórmula que espuma suaument la brutícia dura, la brutícia de la carretera i els contaminants sense protegir la cera.\nProporciona una excel·lent capacitat de neteja mentre lubrica la superfície per ajudar a que la brutícia i la brutícia llisquin de la pintura\nen lloc de triturar a la pintura. Dissol immediatament en aigua freda o calenta. És un producte ecològic de rentat de cotxes.\nNormalment no venem directament el xampú de rentat de vehicles al nostre client, en lloc de xampú o detergent\nfórmula i ingredients. Per estalviar costos de transport i augmentar els ingressos i beneficis de venda.\nSi està buscant el detall de cotxes professionals, és bo triar allà!\nCom es fa el xampú biodegradable de rentat de cotxes?\n5.5 quilograms de rentat de cotxes + 14.5 kg d'aigua = 20 kg de rentat de cotxes! (Actualitzat 1: 3 - 1: ratio de dilució 3.5 ara）\n♦ 1kg de pols es dissolen 3.0 - 3.5 litres d’aigua.\n♦ Barrejar el masterbatch i l'aigua en una certa proporció (1: 80).\n♦ Després de les hores 16, es pot convertir en un excel·lent xampú de rentat sense cotxes sense concentració.\nÉs un meravellós efecte de neteja, fet amb un rentat de cotxe net de 20kgs que pot netejar els vehicles 1000\nHa acabat el xampú Car Wash, detergent del material masterbatch concentrat OPS.\nFabricants de detergents de rentat de cotxes fiables\nSi voleu fer xampú o detergent per rentar els cotxes. Som la teva bona elecció.\nMirant endavant per establir una bona relació de negocis i convertir-se en el seu cotxe detallant els proveïdors de productes!\nFitxa tècnica dels subministraments de neteja de cotxes\nMasterbatch concentrat per a la neteja de cotxes\nEspecificació del producte. 1MT\nSi us plau, demostreu que sou humà seleccionant el Avió.


Sobre el mite de "Icarus"\nSurts il.lusionat de viatge, pensant que tot va sobre rodes, i quan ja estàs a punt de pujar a l’avió, amb la tarja d’embarcament sota el braç, i només falta creuar l’última porta que et comunica al tub que t’ha de dur al seient volador, fatalment sona el missatge torbador: "AENA informa que per problemes de distribució de l’espai aeri es poden produir retards en els vols; consulti la seva companyia". I comença una espera indefinida, periòdicament actualitzada amb la mateixa cantarella. El pitjor no és que t’hagis de resignar a perdre unes hores, sinó la sensació que se’t crea de què el teu futur immediat ja no depèn de tu, ni de ningú en concret, encara que t’hagis sotmès disciplinadament a tots els tràmits previstos, sinó d’una etèria distribució de l’espai que no se sap ben bé qui pot controlar però que et deixa reclòs com si fossis culpable d’alguna cosa que ignores i et supera. En aquestes condicions consultar la teva companyia no serviria de res. Ve a ser com si et trobessis esperant el començament d’un acte i de cop i volta uns altaveus anònims t’anunciessin: "L’Organització informa que per qüestions personals dels actors es poden produir problemes en aquest acte; consulti el regidor de cultura". O bé: "El Poder Judicial informa que per problemes de competència no se sap si es celebrarà aquest judici; consulti el Ministeri o la seva Conselleria de Justícia". Perduts, sempre perduts, desorientats i mal informats, fatalment dividits entre el que pensem que podem esperar i el que des de totes les cantonades de l’anonimat se’ns anuncia com depenent d’alguna altra cosa que no podem controlar, amb les ales foses com Icarus: "El seu Super-Ego informa que per per qüestions que no vénen al cas explicar en aquest moment el seu Jo es pot desorientar profundament i embolicar-se del tot; consulti el seu psiquiatre". No aniria malament embolcallar el planeta amb una gran pancarta admonitòria per a tots els que hi aterrin: "La ONU informa que per qüestions relacionades amb la distribució dels recursos es poden produir greus problemes en el seu desenvolupament personal i social; consulti el seu creador".


Els esquiadors catalans, entre els millors a la Copa del Món d'Esquí de Muntanya - FEEC - Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya\nNotícies - 21/03/2016\nEls esquiadors catalans, entre els millors a la Copa del Món d’Esquí de Muntanya\nLa Copa del Món d’Esquí de Muntanya de la International Ski Mountaineering Federation (ISMF) ha finalitzat aquest passat cap de setmana a Prato Nevoso (Itàlia), amb la celebració de la Mondolé Ski Alp. Després de tres dies de competició s’han decidit les classificacions finals de les modalitats individual, vertical i esprint. Els esquiadors catalans han aconseguit destacats resultats en les tres modalitats, sumant vuit medalles entre totes les categories i disciplines.\nClassificació final de la Copa del Món d’Esquí de Muntanya Individual\nEn categoria absoluta masculina, Kilian Jornet (Club Poliesportiu de Puigcerdà) s’ha proclamat campió de la Copa del Món. El català ha dominat durant tota la copa i només ha cedit una victòria al seu rival més directe, l’italià Michele Boscacci, segon a la copa, a l’Alpiniski.\nOriol Cardona (Ski Club Camprodon) ha aconseguit el bronze en categoria espoir, i ha sigut el segon millor català de la general absoluta amb una 27a posició. Marc Pinsach ha sigut 35è (Colla Excursionista Cassanenca) i Nil Cardona (Ski Club Camprodon) 55è.\nEn categoria absoluta femenina, Clàudia Galícia (Ski Club Camprodon) ha aconseguit la medalla de bronze. A més de la tercera plaça de podi per Galícia, quatre catalanes més han entrat al Top 20 final. Marta Garcia (CE de Calldetenes) ha sigut 8a, Laura Orgué (UE Urgellenca) 12a, Marta Riba (CE de la Pobla de Segur) 14a, i Mireia Miró (UE de Catalunya) 20a.\nJúlia Casanovas (Ski Club Camprodon) i Maria Illa (AE Mountain Runners del Berguedà), ambdues membres del Centre de Tecnificació d’Esquí de Muntanya de Catalunya (CTEMC), han sigut 9a i 11a en categoria júnior.\nClassificació final de la Copa del Món d’Esquí de Muntanya Vertical\nKilian Jornet també ha sigut el campió categoria vertical, i aconsegueix el doblet a la Copa del Món. Jornet no ha tingut rival en aquesta modalitat, guanyant les tres proves disputades. La primera va ser a Andorra, a la Font Blanca.\nEl segon millor de la general masculina torna a ser Oriol Cardona, en 19a posició, i també aconsegueix la 3a plaça en categoria espoir. Marc Pinsach ha sigut 22è, i Joan Reyné (Ski Club Camprodon) 36è.\nLaura Orgué (UE Urgellenca) ha sigut bronze a l’absoluta femenina. Orgué ha liderat la general de la copa durant part la temporada, però una desafortunada lesió la va apartar de l’última part de la competició. Marta Garcia i Clàudia Galícia entren al Top 10, en 6a i 7a plaça, respectivament. Marta Riba ha sigut 12a, i Mireia Miró 15a. En categoria júnior Maria Illa i Júlia Casanovas han sigut 9a i 10a, respectivament.\nClassificació final de la Copa del Món d’Esquí de Muntanya Esprint\nMarta Garcia s’ha proclamat subcampiona en la modalitat més jove de l’esquí de muntanya de competició. Gran temporada per a la catalana en aquesta modalitat, on també ha sigut segona al Campionat d’Europa. Clàudia Galícia l’ha acompanyat al podi, en tercera posició, i aconsegueix la seva segona medalla de bronze a la copa mundial. Marta Riba ha sigut 32a. En categoria júnior Júlia Casanovas i Maria Illa han sigut 10a i 11a, respectivament.\nEn categoria masculina, Oriol Cardona ha sigut el millor dels catalans en aquesta modalitat. El petit dels Cardona ha sigut 5è de la classificació general, i medalla de plata en espoir. Marc Pinsach ha quedat en 21a plaça i Joan Reyné en 64a.\nFotografies / Jordi Santacana i ISMF


fic:tdi:tdi02:fase_3:bloc_1:activitat_3 [Formació del professorat]\nActivitat 3. Què i com avaluem amb les TAC?\nConèixer i generar instruments digitals d’avaluació.\nAplicar instruments digitals d’avaluació per fer el seguiment de ’activitat a desenvolupar.\nL’objectiu d’aquesta activitat és presentar instruments digitals per dur a terme el seguiment de l’alumnat. Fonamentalment es plantegen dues eines, els formularis Google i els generadors de rúbriques. La diferència entre elles és que mentre els formularis ens permeten recollir les observacions directament en un full de càlcul i cal omplir-los en línia, les rúbriques poden ser generades informàticament però ser tractades en paper. Tant d’una eina com de l’altra n'hi ha exemples per poder ser utilitzats de forma directa o bé modificats i adaptats.\n1. Per parelles, consulteu els enllaços\nCal definir dos elements fonamentals: les dimensions que es volen avaluar i les descripcions que indiquen el nivell d’assoliment d’aquestes dimensions.\n2. Trieu una de les activitats següents i feu el llistat de dimensions corresponent que considereu que s’han de tenir en compte per a l’avaluació.\nWebquest Entra en escena\nWebquest Les plantes urbanes\nWebquest Una vuelta a las mates en 80 días\n3. Un cop establertes aquestes dimensions, començarem a treballar amb generadors digitals de rúbriques. El següent enllaç ens permet crear, guardar, consultar, modificar rúbriques de forma simple i ràpida. Per poder crear una rúbrica no cal enregistrar-se com a usuari, però si es volen guardar per recuperar-les posteriorment sí que cal fer-ho http://rubistar.4teachers.org/index.php?&skin=es&lang=es&\nIntroduïu les dimensions que heu definit a la primera columna i decidiu els nivells d’assoliment que cal fixar a cadascuna. Un cop creada la rúbrica, es pot imprimir, descarregar o bé compartir-la penjada al núvol per a què la utilitzin d’altres usuaris. La descàrrega pot ser com a document consultable fora de línia mitjançant un navegador o com a full de càlcul.\n4. Descarregueu-la en format full de càlcul i guardeu-la al vostre portafolis.\n5. Aprofitant la mateixa activitat analitzada i les dimensions creades, utilitzarem els formularis Google com a un altre instrument d’avaluació. Genereu un formulari triant el tipus de pregunta de “quadrícula”. A les files indicarem les dimensions definides i a les columnes els possibles nivells d’assoliment.\n6. En gran grup, s’exposaran la rúbrica i el formulari creats justificants quines han estat les dimensiones triades i els nivells d’assoliment associats. L’objectiu és establir un intercanvi sobre els criteris d’avaluació de l’activitat fonamentals i una comparativa entre els dos instruments dissenyats.\nGeneradors de rúbriques


Què es pot fer amb Application Library (Biblioteca d'aplicacions)\nQuè es pot fer amb Application Library (Biblioteca d'aplicacions)\nApplication Library (Biblioteca d'aplicacions) es un servei que fa possible que les operacions d'ús freqüent, com imprimir documents habituals o consultar la informació dels consumibles, així com altres funcions pràctiques, estiguin registrades en forma d'aplicacions. Podeu executar aquestes aplicacions amb un toc de botó des de la pantalla principal. Aprofiteu Application Library (Biblioteca d'aplicacions) per estalviar temps i millorar la precisió operativa.\nLes aplicacions disponibles s'indiquen a continuació. Aquestes aplicacions estan preinstal·lades a l'equip. Tingueu en compte que determinades aplicacions no estan disponibles en funció del model d'equip.\n"Fax and Store"\n"Name and Scan"\n"Copy (Enhance Text)"\n"Application Library Guide"\n"Scan to Preset Destination"\n"ID Card Copy (Simple)"\nAjustar opcions Application Library (Biblioteca d'aplicacions)\nCal ajustar les opcions de Application Library (Biblioteca d'aplicacions) des de la IU remota. Inicieu una sessió a la IU remota en modo d'Administrador del sistema i, a la pàgina del Portal, feu clic a [Application Library] (Biblioteca d'aplicacions).\nCal ajustar les opcions inicials en funció de l'aplicació. Quan aparegui una imatge indicant-ho al panell d'operacions, ajusteu les opcions des de la IU remota. Per saber com utilitzar la IU remota, consulteu el Manual d'usuari del model d'equip que feu servir.\n» Què es pot fer amb Application Library (Biblioteca d'aplicacions)


Xàtiva invertirà fins a 4,5 milions d’euros en la regeneració del nucli antic i el barri del Carme | L'Informador\nPublicat a 29 d'octubre de 2015 el 7:00. Escrit per Juan Antonio Cloquell\nL’Ajuntament aconsegueix una línia d’ajudes per rehabilitar 100 habitatges del nucli antic i el barri del Carme que suposarà una inversió global de fins a 4,5 milions d’euros. El Ministeri de Foment i la Conselleria d’Habitatge, dins del Pla de Regeneració de Zones Urbanes (ARRUS), han aprovat concedir una subvenció de 2,1 milions d’euros, de la qual 1,5 milions d’euros corresponen a l’administració central i vora 600.000 a la Conselleria, per actuacions urbanístiques de regeneració o rehabilitació.\nAquest pla estatal també preveu inversió municipal i dels particulars. En aquest sentit, l’Ajuntament té previst aportar fins a 460.000 €. D’aquesta manera, els propietaris del nucli antic o del barri del Carme que vulguen rehabilitar les seues cases només hauran de pagar el 40% de la intervenció ja que la resta ho cobriran les administracions.\nEl alcalde Roger Cerdà ha destacat el fet que la inversió d’aquesta important quantitat econòmica en rehabilitació d’immobles té una repercussió indirecta en la creació d’ocupació a la ciutat, estimant-se la generació d’uns 100 llocs de treball. Cerdà ha volgut “agrair l’esforç de la Conselleria per poder dur a terme aquesta aportació de fons a la ciutat. És una ajuda que ens resulta imprescindible perquè ens permetrà executar actuacions en 100 habitatges del nucli antic i del Barri del Carme. D’altra manera, en un context com l’actual, haguera estat molt difícil desenvolupar aquestes accions, atesa la situació en què ens han deixat l’Ajuntament”.\nPer a l’alcalde, aquestes ajudes suposen la solució per a la “lamentable situació en que es troba el barri del Carme com a conseqüència de l’incompliment de les promeses de l’anterior equip de govern”. Cerdà ha manifestat el compromís de l’equip de govern de gestionar aquest programa amb la major agilitat possible per tal que es complisquen els terminis i les obres estiguen executades a finals de 2016. Per la seua banda, Cristina Suñer, responsable de l’Àrea d’Urbanisme, ha dit que “estem molt satisfets perquè esta subvenció permetrà arrancar el primer pla de rehabilitació i recuperació del Nucli Antic i d’edificis molt necessitats com els del Barri del Carme. Creiem que, amb la col·laboració del veïnat aconseguirem recuperar àrees que constitueixen, com és el cas del centre històric, un patrimoni fonamental per al poble de Xàtiva. I farem tot el que estiga en les nostres mans per aconseguir-ho”.


CTESC | Club nàutic El Balís\nInici > Serveis > L'Observatori de l'RSE > Experiències anteriors > Club nàutic El Balís\n37 persones treballadores\nMemòria RSE Club nàutic El Balís 2019\nPer assegurar la seva cadena de valor, els contractes que realitzen amb els proveïdors garanteixen processos i gestions responsables i ajustats als paràmetres del Club.\nRealitzen tasques de sensibilització i educació ambiental.\nEl Club està certificat amb la ISO 14001:2015 de gestió ambiental i també disposa de la norma ISO 9001:2015.\nTambé fan tasques de neteja del fons marí i campanyes de neteja de residus a la platja.\nTreballa per a la reducció del “plàstica zero” buscant proveïdors que ofereixin altres materials alternatius i el seu personal no utilitza ampolles de plàstic d’un sol ús.\nAnualment imparteix formació del pla de riscos laborals i disposa d’un pla d’autoprotecció del port. A més, ha portat a terme un simulacre d’incendis d’una embarcació i una simulació d’evacuació d’una persona ferida a bord d’una embarcació.\nHa elaborat un pla d’igualtat i promou l’accés a l’àmbit laboral. En aquest sentit, acull estudiants en pràctiques de graus universitaris del Tecnocampus Mataró i d’altres entitats, com ara la Fundació Maresme.\nAmb l’objectiu de crear llocs de treball per a persones amb discapacitat, contracta els serveis de jardineria i recollida d’escombraries del CET Fundació Maresme.\nPel que fa a la seva plantilla, ofereix un pla de formació contínua, exposa el seu compromís per la igualtat retributiva entre dones i homes i treballa per promoure un llenguatge inclusiu i no sexista.\nHa establert col·laboracions amb diverses entitats del territori (Sant Joan de Déu, Càritas, etc.) per avançar en la integració social de les persones que pateixen situacions vulnerables. A més, ha signat amb el Departament de Justícia de la Generalitat un conveni de col·laboració per acollir persones que han de complir mesures penals alternatives. També ha col·laborat amb els jutjats de Mataró i Arenys en els treballs en benefici de la comunitat.


Anar llegint...: 282. Motín en la Bounty, de John Boyne\nDistret llibre d'aventures aquest de Motín en la Bounty de John Boyne. A mi amb la calor estiuenca em venen de gust aquest tipus de lectures que em porten a paradisos llunyans, vaixells perduts i homes o dones salvant la vida per segons. Entenc que no sempre estem parlant de grans obres literàries, però m'és bastant igual, llegeixo per plaer. No obstant, aquesta novel·la està molt ben definida i la història que explica està basada en fets reals.\nEstem davant d'una novel·la històrica que segons els entesos està molt ben treballada en tots els efectes. El Capità Bligh arriba a Tahití a buscar la fruita del pa per dur-la a Gran Bretanya. Allà pateix un motí, perd el vaixell i és abandonat en un bot on s'hi refugien 18 mariners lleials. El grumet John Jacob Turnstile esdevé el narrador de la història i en força moments també un dels protagonistes principals. El viatge de tornada de Bligh i els seus fidels acompanyants es converteix en una epopeia que fa que gaudeixis al màxim de la lectura. Sorprèn que l'autor re-escrigui una història tants cops estudiada, novel·lada i portada a la gran pantalla, però entenc que tot plegat desperta certa fascinació i un ha d'escriure sobre el que li vingui de gust, faltaria més. M'ho he passat molt bé, aquest era un llibre dels pendents de fa temps i ara potser rellegiré "El noi del pijama a ratlles" o un altre que ja he localitzat del mateix autor irlandès. Malgrat la seva nacionalitat el consideraré literatura anglesa pel tema de la llengua original, encara que l'he llegit en castellà.\nEtiquetes de comentaris: Anglesa, Castellano, John Boyne


Impulsen una recollida de signatures per demanar una estratègia nacional d'investigació en càncer - Ràdio Palafolls\nMarc Ferri , maig 3, 2019\t / 323 0 0\nImpulsen una recollida de signatures per demanar una estratègia nacional d’investigació en càncer\nInici » Impulsen una recollida de signatures per demanar una estratègia nacional d’investigació en càncer\nL’Hospital Comarcal de la Selva, a Blanes, acollirà el proper dimarts 7 de maig una recollida de signatures que està duent a terme l’Associació Espanyola Contra el Càncer-Catalunya contra el Càncer per demanar al Ministeri de Ciència, Innovació i Universitats que estableixi una estratègia nacional d’investigació d’aquesta malaltia.\nSegons ha informat la Corporació de Salut del Maresme i la Selva, la intenció és que aquesta estratègia permeti duplicar el pressupost destinat a la investigació oncològica, així com també promocionar el desenvolupament i la retenció del talent investigador que es registra al nostre país.\nSegons explica la corporació, l’acció alerta a la ciutadania que, si a dia d’avui parés la investigació, l’any 2030 al món moriria 1 persona de càncer cada dos segons.\nA l’entrada de l’Hospital de Blanes hi haurà instal·lat un mòdul informatiu on treballadors i voluntaris de l’Associació Espanyola Contra el Càncer-Catalunya contra el Càncer explicaran, a través d’experiments senzills, què és la Recerca Translacional en l’àmbit biomèdic i per a què serveix l’encapsulació de medicaments.\nLa Corporació de Salut del Maresme i la Selva ho qualifica d’“elements clau” per defensar que els poders públics aportin els mitjans humans i econòmics necessaris perquè la investigació sigui el motor principal per aconseguir que el càncer acabi convertint-se en una malaltia evitable, curable o cronificable.\nL’Associació Espanyola Contra el Càncer-Catalunya contra el Càncer a la província de Girona ha registrat fins a la data més de 2.000 signants presencials, i s’ha fixat l’objectiu immediat d’assolir 8.000 signatures –un total de 500.000 a tot l’Estat espanyol-.\nL’associació remarca que el fet de potenciar la investigació de les causes, la prevenció, la detecció precoç i els tractaments del càncer resulta essencial per contribuir al control de la malaltia, fins aconseguir que el càncer es pugui curar o es pugui transformar en una malaltia crònica amb un elevat índex de supervivència.\nL’Ajuntament admet que la cooperació amb San Isidro ha quedat escapçada però anima a seguir amb el projecte


dilluns, 25 de maig de 2020 11:52h\nEl Nomenclàtor toponímic de les Illes Balears és un projecte que inicià el professor Joan Miralles i Monserrat l'any 1999, vinculat des del primer moment al Departament de Filologia Catalana i Lingüística General de la Universitat de les Illes Balears, i després a l'Institut d'Estudis Catalans (IEC), a partir de 2014, i que consisteix en l'aplec i presentació d'una llista, extensíssima, però sens dubte encara no exhaustiva, dels topònims actuals no urbans de les Illes Balears. A partir de 2003 s'hi afegí Xavier Gomila per Menorca i el 2004 Enric Ribes per Eivissa i Formentera. El projecte s'ha duit a terme a partir de fonts escrites i de fonts orals. Pel que fa a les fonts escrites s'ha duit a terme el buidatge i anàlisi de cinc grans fonts publicades: la Gran Enciclopèdia de Mallorca, amb el mapa corresponent (1988-99), el Corpus de Toponímia de Mallorca, de Josep Mascaró Pasarius (1962-67), amb el seu Mapa General de Mallorca, Les Illes Balears, poble a poble, editada pel Consorci per al Foment de la Llengua Catalana i la Projecció Exterior de la Cultura de les Illes Balears (COFUC, 2007), el Nomenclàtor de la toponímia major de les Illes Balears, publicat també pel COFUC el 2007 i el Mapa Topogràfic de Mallorca, a escala 1:5000 (1990-1996). Pel que fa a les fonts orals, a Mallorca començarèm les tasques de treball de camp el 2009 i han continuat fins avui. El nombre d'informants per a totes les Illes Balears és de 547 persones, 303 de les quals són de Mallorca. Només en aquesta illa s'han fet 240 sessions de treball amb una mitjana de dues a tres hores cada sessió. Una vegada preparades les llistes procedents de les fonts escrites citades es verificà en el treball de camp amb els informadors si aquests topònims encara eren vius i si eren correctes. D'altra banda, es va ampliar també l'aplec de topònims a partir de la informació que donaven els informants. Després es duien les llistes per a la seva aprovació a la Comissió Tècnica d'Assessorament Lingüístic (CTAL), comissió delegada del Departament de Filologia Catalana i Lingüística General, encarregada de dur a terme els dictàmens d'assessorament lingüístic, peticions que arribaven a través del Servei Lingüístic de la UIB. La CTAL ha estat integrada per representants del Departament esmentat de la UIB, al costat de membres de la Secció Filològica de l'IEC, del Servei Lingüístic i d'un membre especialista en onomàstica. En definitiva, des de principis dels anys vuitanta del segle passat, el Departament de Filologia Catalana i Lingüística General de la UIB ha duit a terme la tasca d'assessorament sobre temes relacionats amb la llengua catalana, i des de la creació de la CTAL aquest organisme ha actuat, per utilitzar un símil jurídic, com un tribunal de segona instància. Quan una petició d'assessorament arriba a la UIB passa primer pel Servei Lingüístic, que fa les notes informatives pertinents. Si la petició és sobre terminologia passa al Gabinet de Terminologia i si és sobre Onomàstica passa al Gabinet d'Onomàstica i, si cal fer-ne dictamen, es deriva cap a la CTAL. Ara bé, a part de les tasques d'assessorament la CTAL ha emparat científicament, des dels inicis de www.uib.cat la creació de la institució a finals dels anys noranta, el projecte del NOTIB. Per a dur a terme la tasca de normativització dels topònims s'ha tengut en compte de manera especial el document sobre Transcripció i normativització toponímica, elaborat i aprovat inicialment per la CTAL i després aprovat per la Secció Filològica en diverses sessions, la darrera de les quals l'1 de juliol de 2016. A part dels tres coautors del projecte, Joan Miralles, director del NOTIB, i Xavier Gomila, per Menorca, i Enric Ribes, per les Pitiüses, hi ha els altres membres de la CTAL: Isidor Marí, Nicolau Dols, Cosme Aguiló, Aina Moll, Lali Fons i les persones becàries i/o col·laboradores del projecte: Antònia Maura, Bàrbara Barceló, Bartomeu Mascaró, Llorenç Carrió, Maria del Camí Dols, Neus Sànchez, Laura Sastre, Maria Antònia Cifre, Ariadna Olives, Jordi Amengual, Carles Canals, Josep Ramon Santiago, Xisca Latorre. Mereix menció a part la col·laboració d'Honorat Jaume i Font, des de 2009 al 2013, per la seva tasca en la informatització dels materials. En aquests moments el Nomenclàtor s'aproxima a la xifra de 50.000 topònims no urbans actualment vius encara. Com a aspectes especialment innovadors del projecte, a més de les llistes toponímiques pròpiament dites, l'usuari podrà consultar al web de l'IEC un cercador de mots, i una mostra de georeferenciació del topònim i de l'enregistrament del topònim en qüestió


Europa – mit Kanarischen Inseln, Zypern, Türkei, Russland – Seite 2 – World of Digitals\nEbook > Reisen > Reiseführer > Europa\n– mit Kanarischen Inseln, Zypern, Türkei, Russland\n3877 Ebooks in dieser Kategorie\nVarios autores: Londres. En un cap de setmana\nLa GUIA10 de Londres recull el millor de la capital britànica per treure el màxim profit a una escapada de diversos dies. Es detallen els 10 punts d’imprescindible visita a la ciutat, es recomanen 10 …\nVarios autores: Atenes. En un cap de setmana\nLa GUIA10 d’Atenes recull el millor de la capital de Grècia per treure el màxim profit a una escapada de diversos dies. Es detallen els 10 punts d’imprescindible visita a la ciutat, es recomanen 10 …\nVarios autores: Praga. En un cap de setmana\nLa GUIA10 de Praga recull el millor de la República Txeca per treure el màxim profit a una escapada de diversos dies. Es detallen els 10 punts d’imprescindible visita, es recomanen 10 restaurants …


Rafael Jorba: “Divorci a l’escocesa” (LV 20-09-14) – Federalistes d’Esquerres\nRafael Campalans, un socialista noucentista va dir que Catalunya no és la història passada, sinó la història que volem escriure. Ell volia avançar “cap a l’Espanya de tots”, en la qual avui Catalunya podria continuar aportant el seu ADN específic: la capacitat d’administrar la diversitat i de vertebrar la pluralitat, dos dels instruments per afrontar la complexitat del món del segle XXI\nMal m’està el dir-ho, però no he viatjat a Escòcia per viure en directe el referèndum; tampoc no faré un article de circumstàncies a la mida del resultat. M’estimo més aprofundir els arguments que ja vaig posar sobre la taula. En l’anàlisi “ni Escòcia ni el Quebec” (21/XII/2013), publicada quan es va conèixer la pregunta encadenada de la consulta catalana del 9-N, afirmava que l’escenari que es dibuixava a Catalunya no era l’escocès ni el quebequès. I concloïa: estem en un procés de divorci polític sense mutu acord, en el qual dos nacionalismes (el català i l’espanyol) estan prenent els ciutadans com a ostatges. Tècnicament, la pregunta catalana se situa als antípodes de la que es va pactar en l’acord d’Edimburg entre David Cameron i Alex Salmond. El primer ministre britànic va imposar llavors una disjuntiva clara: independència o unió. És la mateixa claredat que es va establir al Canadà després dels dos referèndums celebrats al Quebec (1980 i 1995). El Govern federal va plantejar una qüestió interpretativa al Tribunal Suprem (1998) i va inscriure els principis de la resposta en la llei de Claredat (2000): una pregunta i una majoria clares. Políticament, la via catalana tampoc no encaixa en els models del Quebec i Escòcia. El primer està enquadrat des del 2000 en les regles de la llei de Claredat i el segon és el resultat d’un pacte polític.\nAra, amb el desenllaç del referèndum escocès, es fa més evident que Cameron havia jugat la carta del tot o res -independència o unió-, amb la confiança que li donaven llavors unes enquestes que situaven el no com a vencedor. En cas de no haver estat així, el primer ministre britànic hauria introduït en l’acord d’Edimburg, firmat el 15 d’octubre del 2012, la segona exigència de la llei de Claredat: una majoria també clara. Aquest ha estat, com s’ha evidenciat a la campanya, el taló d’Aquil·les del fallit procés de divorci a l’escocesa. Amb un empat tècnic en la recta final de la campanya, la hipòtesi d’una victòria del sí va encendre les alarmes. Stéphane Dion, el pare de la llei de Claredat, esgrimeix dues raons per les quals un referèndum de secessió exigeix una majoria clara. La primera: “La secessió és un acte greu i probablement irreversible. Es tracta d’un gest que compromet les generacions futures i té conseqüències importants per a tots els ciutadans del país dividit”. La segona: “La negociació de l’escissió seria, inevitablement i malgrat la millor voluntat del món, una tasca difícil i plena d’obstacles. No hauria de passar que, mentre els negociadors proven d’arribar a un acord de separació, la majoria canviï d’opinió i s’oposi a la secessió. Seria una situació insostenible. Per això, el procés només hauria de posar-se en marxa quan hi hagi una majoria clara, perquè aquesta majoria tingui possibilitats de mantenir-se malgrat les dificultats de la negociació”.\nS’ha escrit molt sobre les semblances i diferències entre els processos d’Escòcia i Catalunya, però n’hi ha una de fonamental que subratllava Javier Cercas a El País Semanal (14/IX/2014): “A la Gran Bretanya hi ha un debat serè i racional, on s’intercanvien arguments; a Espanya amb prou feines intercanviem altra cosa que no siguin crits, mentides i atacs personals en un clima d’histèria que no exclou la fatxenderia, però sí qualsevol esforç per entendre el discrepant”. És evident, en el pla formal, que Mariano Rajoy (continua sense articular cap resposta política) no és David Cameron, però tampoc Artur Mas és Alex Salmond: l’SNP va guanyar les eleccions per majoria absoluta i el compromís de convocar un referèndum d’independència mentre que CiU no va utilitzar aquest terme en el seu programa. Tanmateix, en el pla polític, la victòria del sí a Escòcia hauria estat un factor clau que hauria trencat una regla d’or formulada per Stéphane Dion: “En realitat, no s’ha produït cap secessió en una democràcia ben establerta que hagi gaudit d’un mínim de deu anys consecutius de sufragi lliure i universal, ja es tracti de federacions o de països unitaris”.\nPerquè, en cas que s’hagués consumat, el divorci d’Escòcia hauria estat l’excepció a aquesta regla i hauria obert el meló de la secessió a Europa Occidental. El mateix Artur Mas, en el debat de política general del Parlament, va diferenciar tres escenaris per accedir a la independència: el de la violència (és el cas de l’ex-Iugoslàvia), el de la desintegració de l’Estat (l’URSS) i els processos pactats o de divorci de mutu acord (Quebec i Escòcia). El resultat escocès ha confirmat, com ja va succeir per dues vegades al Quebec, aquella regla de Dion: el fracàs dels referèndums de secessió “en les democràcies ben establertes”.\nEl president Mas, en definir aquests tres escenaris, va rebutjar els dos primers, va constatar que tampoc no transitava per la via del divorci a l’escocesa i va reconèixer que Catalunya se situava en “un escenari desconegut” que plantejava més dificultats. Oriol Junqueras, que va citar Kant i La crítica de la raó pràctica, va parlar del futur dels nostres fills per fonamentar els anhels d’independència. Em va venir al cap una cita de Rafael Campalans, un socialista noucentista que va dir que Catalunya no és la història passada, sinó la història que volem escriure: “No és el culte als morts, sinó el culte als fills que encara han de venir”. Aquesta és la via catalana, però amb una acotació: Campalans l’emmarcava en la voluntat d’avançar “cap a l’Espanya de tots”, en la qual avui Catalunya podria continuar aportant el seu ADN específic: la capacitat d’administrar la diversitat i de vertebrar la pluralitat, dos dels instruments per afrontar la complexitat del món del segle XXI. Allò que us deia al començament: no som ni a Escòcia ni al Quebec. Continuem en el laberint espanyol.\n(La Vanguardia, 20 de setembre de 2014)\nPreviousPrevious post:Joan Botella: “Tot és reformable en la Constitució espanyola” (video)NextNext post:Juan José López Burniol: “La desobediència civil” (LV 20-09-14)


TASCA 25 anys – Present | TASCA Projectes d'animació sociocultural\nPàgina d'inici · Actualitat TASCA · TASCA 25 anys – Present\nTASCA engega el curs amb una Trobada de tots equips de gestió. La Trobada Anual té lloc a principis de setembre: hem renovat energia, presentem els nous projectes, i integrem noves persones als equips. Situem els objectius per al nou curs, coneixem i votem els projectes que participen a l’edició del Premi Tasca Responsable i, fem formació a l’entorn de centres d’interès per a tots els equips.\nAquest any, la Trobada Anual de TASCA el passat 5 de setembre es va convertir també en un aniversari: A TASCA celebrem 25 anys!\nAlgú ens va dir que als 25 anys és el moment de fer bogeries, així que l’escenari per al nostre 25è aniversari va ser l’emblemàtic teatre del Paral·lel barceloní “El Molino”.\nVam començar la trobada formulant un desig per al curs professional que comencem. Per a sumar aquests desitjos individuals i extreure’n els desitjos globals de TASCA per al curs 2014-2015 vam comptar amb tres col·laboradors de luxe: Xavier Fina, Albert Lladó i Xavier Marcé. Durant el sopar, vam endinsar-nos en els desitjos que es van teixir amb algunes reflexions al voltant de la cultura i el nostre entorn professional.\nEn Xavier Fina va destacar la creativitat i el compromís com a ingredients principals formulats pels equips de TASCA, i va reivindicar el caràcter femení de TASCA com a valor d’empresa. L’Albert Lladó va repassar alguns dels punts del seu decàleg del gestor cultural i en Xavier Marcé va destacar la necessitat de conscienciar de responsabilitat, i de provocar el canvi des del sector de la cultura.\nTambé vam dedicar un espai a la setena edició del premi TASCA Responsable. Amb aquesta iniciativa, TASCA ofereix, cada any, una dotació econòmica a un projecte social, cultural o ambiental, proposat per diferents persones dels equips de gestió. Un cop exposats els dos projectes presentats: “Alfabetitzat’ a l’estiu” (un projecte d’alfabetització de persones adultes com a eina de foment de l’autonomia i la participació social, a càrrec de la Fundació Servei Solidari), i “Nosaltres també” (borsa de voluntaris amb discapacitat intel·lectual, impulsat per RUIDOS, associació per a la sensibilització social) va tenir lloc la votació de tots els treballadors i treballadores. El projecte guanyador d’aquesta setena edició va ser “Nosaltres també”. Desitgem molta sort a ambdues entitats participants en els seus camins!\nTot seguit ja va entrar en escena el divertit show de la vedette Merche Mar.\nDes de TASCA, volem agrair la col·laboració d’en Xavier Fina, l’Albert Lladó i en Xavier Marcé, així com a l’organització d’”El Molino” i a tots els qui vàreu assistir a aquesta Trobada Anual tan especial per a fer possible la celebració del 25è aniversari!