4 maneres d'entrar a 'Oklahoma'\nGlobal icon-chevron-right Espanya icon-chevron-right Barcelona icon-chevron-right 4 maneres d'entrar a 'Oklahoma'\n© Sergi Garriga\nEls Dei Furbi agafen 'Amèrika' i el barregen amb Pirandello, Calderón i Carroll per fer el musical a l'Akadèmia\nPer Andreu Gomila Data de publicació: dilluns 18 setembre 2017\nAixí d'entrada, portar a escena un musical a partir de l'obra de Kafka sembla una cosa, si no impossile, sí molt difícil. Però a Gemma Beltran, directora i dramaturga de la companyia Dei Furbi, no té por dels reptes majúsculs, fins i tot quan es tracta de convertir en popular un autor que, a priori, seria per a lectors avançats. Feia anys que tenia el de Praga entre cella i cella i topar amb 'Amèrika' i el seu protagonista, el jove Karl Roßmann qui, en la seva fugida, acaba com a treballador del gran teatre d'Oklahoma.\n1. Tots som públic i espectacle\n“Ens agraden les creacions que a'sproximen a la realitat, a l'actualitat: tots vivim en la representació, en el que volem que la gent pensi”, ens explica Beltran. Motius per fer 'Oklahoma' i estrenar-lo a l'Akadèmia, després del seu pas pel Grec, no li en faltaven: “Ara tothom és públic i intèrpret i representador. Un Gran Germà sense el Gran Germà, on el públic no té espai perquè tots som públic”. I destaca que a l'últim capítol d''Amerika', Kafka “fa una reflexió sobre la representació on tothom fa el que és”.\n2. De Kafka a Walter Benjamin\nBeltran va anar més enllà i va assumir la totalitat de l'obra de Kafka. Posa un personatge exterior que és Gregor Samsa, per mostrar-nos la part fosca de l'ésser humà i “la percepció de sentir-se insecte”. A més, fa servir 'El procés' per parlar del procés de selecció de personal per al Gran Teatre d'Oklahoma. “Quan entren, estan dins el 'El castell', aquest espai interior al qual vols arribar”, afegeix. Però aquí no acaba tot, ja que 'Sis personatges en cerca d'autor', de Pirandello, li va ser útil per parlar de la representació gràcies a l'ànsia d'aquests caracters que demanen un lloc en una obra. Walter Benjamin, de fet, ens recorda Beltran, va escriure un text en el qual comparava 'Amèrika' i l'obra mestra del Nobel sicilià.\n3. Una mica de marro\n“Quan estava investigant sobre Kafka vam descobrir que era vegà i nudista, que agradava les dones, que feia 1,80... Era un tipus que sabia gaudir”, diu Beltran. Així que els faltava alguna cosa, potser una mica de marro, i van veure en 'Alícia en el país de les meravelles', de Lewis Carroll, la millor manera de donar-li entitat al tema. Això de la galeta que et fa créixer o tornar petit i el conill que corre eren caramelets impossibles d'evitar.\n4. Tres grans cantants i molt d'humor\nBeltran sap que tot això, sense els seus filtres, podria tirar enrere molta gent. Però ja l'han estrenat i saben que, als 30 segons, el públic és a dins de l'obra. Potser hi té a veure el que canten Toni Viñals, Robert González i Anna Alborch. No podia faltar, en una peça kafkiana, 'La cucaracha'. Ni tampoc 'El vol del borinot', de Rimsky Kórsakov, un homenatge a Janis Joplin, i 'Soave sia il vento' de l'òpera 'Così fan tutte' de Mozart. I no ens d'oblidar que Kafka té un còmic en tot el que escriu. “Feia lectures dramatitzades a casa seva i els seus amics es petaven de riure”, recorda.


Country House "abbazia santurbano" di Veretina L. e Olivanti L. Apiro Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 5 allotjaments a Apiro.\nContrada Santurbano,5, Apiro, Apiro, Itàlia, 62021 - Veure al mapa\nConvenientment situat a Frontale, Country House "abbazia santurbano" di Veretina L. és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Country House "abbazia santurbano" di Veretina L. és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nL'ambient de Country House "abbazia santurbano" di Veretina L. es reflexa en cada habitació. calefacció, despertador, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, habitacions interconnectades disponibles són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent jardí. Country House "abbazia santurbano" di Veretina L. és una elecció inteligents per a viatgers a Frontale, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nTots els tipus de viatgers (88) Parelles (22) Viatgers en solitari (5) Famílies amb infants petits (36) Famílies amb infants grans (14) Grups (11)\nAllotjaments a Apiro


Les dones de l’Ateneu Barcelonès ja no són tan discretes\nUna exposició reivindica per primer cop la presència femenina a l’entitat\n4 min. Barcelona 12/02/2019 21:51\n651x366 Carme Karr, una de les dones amb més presència a l’Ateneu. / FREDERIC BALLELL / ARXIU FOTOGRÀFIC DE BARCELONA Carme Karr, una de les dones amb més presència a l’Ateneu. / FREDERIC BALLELL / ARXIU FOTOGRÀFIC DE BARCELONA\nEl 30 de setembre del 2013 Pilar de Torres, aleshores membre de la junta de l’Ateneu Barcelonès, feia una conferència inaugural titulada La discreta presència de les dones a l’Ateneu. L’economista repassava la presència de dones a l’entitat, des de l’entrada de la primera sòcia el 1908 fins a les conferències de Muriel Casals. “Dones pioneres, oblidades, contradictòries i combatives”, assegurava, i reclamava que fossin més visibles: “Potser una placa, un bust, una sala amb el seu nom per recordar-les, no estaria malament”.\nDes del gener passat fins a mitjans d’abril, les dones de l’Ateneu són una mica més visibles amb Dones a la palestra de l’Ateneu Barcelonès (1895-1923). És la primera vegada, en 150 anys d’història de l’entitat, que les dones protagonitzen una exposició. “Si no s’ha fet fins ara és perquè ningú ho ha defensat”, diu Araceli Bruch, vocal de la junta directiva de l’Ateneu i comissària de la mostra amb Susanna Tavera. “A les dones ens han estafat la història de les dones des de les entitats i els llibres, ens han invisibilitzat i hem de repetir tot el dia allò que ja vam dir fa 20, 30 o 40 anys”, assegura Bruch.\nL’exposició, que es pot veure a l’entrada de carruatges, és la primera de tres. “Era impossible resumir en mil paraules i 24 imatges tota la història de les dones a l’Ateneu”, diu Bruch. Per aquest motiu es divideix en tres etapes: la primera, que es podrà veure fins a mitjans d’abril, explica la presència de les dones a l’Ateneu des del principi fins a la dictadura de Primo de Rivera. La segona, que es podrà veure el gener del 2020, se centrarà en l’etapa republicana. La tercera exposició no es farà fins al gener del 2021.\nLa primera sòcia\nLa primera frase de la mostra és significativa: “La incorporació de les dones a una entitat cultural masculina”. Hi ha hagut molts intents de canviar aquesta tendència però no ha sigut gens fàcil. El 1900 el president de l’Ateneu, Bartomeu Robert, va permetre per primera vegada l’accés de les dones a l’entitat. Ningú sap què va impulsar Elionor Serra Cisa a fer-se’n sòcia el 20 de novembre del 1908. Però la junta va donar la benvinguda a “l’entrada de l’element femení” i va fer una crida perquè més dones la imitessin. No obstant això, la segona sòcia no hi entraria fins al cap de set anys.\nUn dels elements que destaca l’exposició és el discurs feminista que va fer Josep Maria Roca, president de l’Ateneu, a la sessió inaugural del 1914: “Cal reconèixer que la dona ha estat de sempre, per a molts, fins i tot en els temps moderns, considerada com un ser inferior en l’organisme social, com la Ventafocs de la gran família humana”. Roca repassava els noms de grans dones al llarg de la història i concloïa: “He volgut fer palesa la injustícia que cometen els detractors de la dona, estic convençut que a excepció de la força física és equivalent a l’home”. Roca lamentava que les dones no tinguessin les mateixes oportunitats que els homes. Dones a la palestra de l’Ateneu Barcelonès (1895-1923) repassa la presència de dones pioneres a les conferències de l’Ateneu: Carme Karr (directora de la revista Feminal), Leonor Serrano (la primera advocada amb bufet a Barcelona i defensora del vot de la dona i la llei del divorci l’1 de febrer del 1916), Dolors Monserdà i Rosa Sensat van protagonitzar alguns dels actes de l’Ateneu.\nEl 1915, en plena Primera Guerra Mundial, les feministes catòliques van crear el Comitè Femení Pacifista de Catalunya. Tenien les coses força clares. “Estem preparades per sentir això [alguns comentaris paternalistes i despectius] i coses menys amables encara”, però no es rendien i estaven convençudes que podrien evitar més guerres inútils. El 1930 la junta presidida per Pere Coromines va intentar crear una secció femenina, però la proposta no va prosperar.\nL’exposició anirà després a la Universitat Rovira i Virgili i les dues comissàries es plantegen escriure un llibre amb la història de les dones a l’Ateneu. Queda un llarg camí per recórrer. L’Ateneu no ha tingut mai una presidenta -“encara”, precisen Bruch i Tavera- i la junta només té tres dones.\nMor el poeta, assagista i cronista del moviment obrer Nanni Balestrini


Llagostera Ràdio - La UdG posa en línia una plataforma de participació per debatre i votar propostes sobre la universitat\nLa UdG posa en línia una plataforma de participació per debatre i votar propostes sobre la universitat\nEl cartell anunciant la plataforma 'Som UdG'; al fons, el rector Quim Salvi i el vicerector José Antonio Donaire. / Foto: Xavier Pi (ACN)\nArticle Anterior 40 menors no acompanyats comencen un pla pilot amb mentors que els ajudin a crear vincles a Catalunya\nSegüent Article El Temporada Alta abaixa el teló amb 59.300 espectadors al conjunt d'activitats i un 94,4% d'ocupació\n'Som UdG' és la primera plataforma de participació directa que una universitat crea arreu de l'Estat.\nSegons ha explicat el vicerector de Comunicació i Relacions Exteriors, José Antonio Donaire, tan sols la de La Corunya en té una altra de semblant, però encara es troba "en fase experimental".\nI anant fins i tot més enllà, el vicerector també explica que són poques les universitats estrangeres que han incorporat un canal com el que ara posa en línia la Universitat de Girona.\n'Som UdG', que estarà plenament operativa passat festes, vol impulsar debats i propostes al voltant de la universitat que, si prosperen, s'incorporaran a l'acció de govern. Per això, com concreta Donaire, s'ha pensat tant per a "debats estructurals com per a qüestions més petites", amb l'objectiu de fomentar "la participació activa" tant de la comunitat universitària com de la ciutadania en general.\n"Es tracta d'una plataforma oberta i en construcció", indica el vicerector, deixant clara quina n'és la voluntat. D'entrada, 'Som UdG' permet que tothom qui ho vulgui pugui obrir un debat o bé participar en algun que ja s'hagi creat. Per això, aquells qui no estiguin vinculats a la universitat, s'hauran de registrar (tot i que n'hi haurà prou amb el nom i el DNI).\nD'entrada, ja es crearà un debat específic al voltant del pla estratègic de la UdG, amb l'objectiu de recollir idees i propostes. "Volem que hi participi tothom, i fins i tot penjarem el document en PDF, perquè aquells qui ho vulguin puguin proposar modificacions concretes", ha dit José Antonio Donaire.\nA part dels debats, 'Som UdG' també permet votar propostes. En aquest cas, però, aquest espai de la plataforma es reserva a la comunitat universitària (estudiants, professors, investigadors i personals d'administració i serveis). Les propostes poden néixer dels debats o bé introduir-se directament. Això sí, abans de passar-se a votació, hauran de tenir un cert quòrum.\nD'entrada, es planteja que les hagi recolzades com a mínim el 5% de la comunitat universitària. Però el vicerector ja ha dit que "l'esperit de l'equip de govern" no és agafar-se aquest llindar al peu de la lletra. "Si veiem que una proposta té un número raonable de vots a favor, ja la sotmetrem a votació", indica. Si aquella proposta que es vota té un suport majoritari, l'equip de govern de la UdG l'assumirà i la farà efectiva.\nEl vicerector de Comunicació i Relacions Exteriors subratlla que es farà una "campanya intensa de promoció" de la nova plataforma –gairebé "aula a aula"- amb l'objectiu que sigui una eina de "participació efectiva". Segons Donaire, allò que no es vol és que 'Som UdG', com ja ha passat en casos de canals similars impulsats per ajuntaments, no tingui pràcticament usuaris.\n"Volem generar cultura democràtica, de participació i deliberació", indica. I subratlla: "L'objectiu és que la universitat sumi amb les aportacions de la societat civil i les dels seus alumnes, professors, investigadors i personal".\nPer la seva banda, el rector de la UdG, Quim Salvi, ha explicat que l'impuls d'aquesta plataforma de participació dona compliment al seu programa de govern. "Hem dit moltes vegades que el nostre serà un govern obert, que busqui la participació de la comunitat universitària; i aquest és, precisament, l'objectiu d'aquest canal directe, que permetrà vehicular les seves propostes i inquietuds", ha conclòs.\nnotícia comarcal\tudg


Política | Page 65 | elCugatenc\nTres sessions per regular els clubs de cànnabis\nJa han començat les trobades de la taula de participació nascuda arran de la proposta de Ciutadans. El conflicte entre veïns i consumidors continua latent en les negociacions.\nCalvet i Benejam, els que més responen en les converses\nEn aquesta segona part de l'anàlisi de la reputació online dels regidors, analitzem la seva activitat a Twitter i en quines posicions apareixen quan els cerquem a Google, així com les imatges amb les quals se'ls relaciona.\n20D, fotografia de campanya\nCiU va ser la llista més votada a Sant Cugat en les eleccions generals del 2011. El resultat de les espanyoles d'enguany serà ben diferent amb la desfeta de la federació, l'impuls de Ciutadans, la caiguda del bipartidisme i l'aparició de noves candidatures.\nJosep Vendrell (ComúPodem): “Irrompre, guanyar i impulsar la revolució energètica”\nUna xerrada sobre el model energètic actual i la possibilitar d’impulsar-ne un de nou atreu als santcugatencs en el primer acte de campanya de En Comú Podem. Josep Vendrell, número 3 a les llistes per Barcelona, va destacar que la revolució energètica és necessària.\nCarles Brugarolas: “Impulsem Demòcrates amb molta força perquè no volem ser satèl·lit de ningú”\nEl passat dijous,3 de desembre, vam entrevistar a Carles Brugarolas com a membre del Consell Nacional de Demòcrates. A més Brugarolas també forma part del Consell Local que es va presentar la setmana passada i és també Tinent d’Alcalde d’Economia, empresa, ocupació i recursos humans. Repassem amb ell l’actualitat santcugatenca i nacional.\nEl Consell de Barri del Centre-Oest arrenca el mandat amb poca participació\nEl primer dels districtes del centre en arrencar les reunions trimestrals en el nou mandat continua sense atreure els ciutadans. En el primer ple es demana la reunió del grup de territori per problemes amb les voreres.\nTranquil·litat en l’ajuntament per l’investigació de l’Audiència Nacional\nL'ajuntament de Sant Cugat és un dels cinc municipis que estan sent investigats per l'Audiència Nacional per donar suport a la declaració rupturista que es va aprovar al Parlament de Catalunya el 9 de Novembre. Des de l'ajuntament asseguren que de moment no han rebut cap notificació de cap jutjat.\nGabriel Rufián (ERC): "Anem a Madrid a fer política diplomàtica"\nERC celebra un acte de campanya amb el cap de llista del 20D, Gabriel Rufián, qui explica a elCugatenc la proposta del seu partit, l'estat de la política a Catalunya i l'experiència que vol emporar-se com a base al Congrés.\nL'alcaldessa en les xarxes és la que genera un sentiment més neutral\nAnalitzem els perfils del regidors en les xarxes socials i en Internet, donat que en política la reputació és de gran importància, no només en els mitjans, sinó també la reputació digital. Al tanto que hi ha dades interessants i insospitades!\nAcord pressupostari aprovat per endavant\nAhira dia 27 va haver ple extraordinari per votar el pressupost del 2016. Un pressupost aprovat per endavant ja que ERC-MES i l'equip de govern van arribar a un acord el dia abans. Els punts clau van ser la tarifació social, habitatge, emprenedoria i millores en els barris i a la ciutat.


Neix "La gestió col·laborativa dels recursos patrimonials de la Selva"\nInicioLa SelvaArrenca el projecte “La gestió col·laborativa dels recursos patrimonials de la Selva”\nArrenca el projecte “La gestió col·laborativa dels recursos patrimonials de la Selva”\n16 octubre, 2020 Marina Alaminos La Selva, Portada, Societat 0\nEl Consell Comarcal de la Selva impulsa el projecte "La gestió col·laborativa dels recursos patrimonials de la Selva". Foto: laselva360\nEl projecte “La gestió col·laborativa dels recursos patrimonials de la Selva” engega motors com a base per al desenvolupament econòmic i social de la comarca. L’objectiu és valorar els recursos patrimonials de la Selva a través de la generació de dinàmiques i estratègies basades en un model de gestió col·laborativa.\nEn el marc del projecte “La gestió col·laborativa dels recursos patrimonials de la Selva” s’ha donat el tret de sortida a tot el procés participatiu amb un primer taller dirigit als actors del sector públic. Aquest procés participatiu té com a objecte aplegar els diferents agents de la Selva per treballar pels recursos patrimonials de la comarca. El projecte parteix de la base que la Selva disposa d’importants recursos patrimonials amb molt de potencial; a més, hi ha moltes iniciatives -tant públiques com privades- per a posar-los en valor.\nEl president del Consell Comarcal de la Selva, Salvador Balliu, assegura que “encara ens queda camp per recórrer per valorar tot el que tenim”. En aquest sentit, assenyala que “creiem que és el moment d’incorporar una visió estratègica conjunta del paper d’aquests béns patrimonials i reconèixer el seu potencial com a factor de desenvolupament local”.\nTallers per al desenvolupament econòmic i social\nEl projecte “La gestió col·laborativa dels recursos patrimonials de la Selva” va arrancar amb un primer taller on hi van participar una vintena de persones. No només s’hi va remarcar la importància del treball conjunt dels municipis, sinó també la necessitat de millorar la comunicació dels valors de la comarca. A més, es va ressaltar la importància d’implicar la ciutadania i fer-los coneixedors del propi patrimoni.\nAhir es va realitzar un segon taller amb el sector empresarial i de cara al 21 d’octubre es farà un tercer taller amb el tercer sector, entitats, ensenyament i centres de recerca.\nEncara en el marc d’aquest projecte, el 19 i 26 de novembre es faran tallers conjunts amb els tres sectors per plantejar escenaris de futur i posar en comú les diferents visions sobre el patrimoni. Així, la voluntat és cercar compromisos per totes les parts i definir un grup mixt de treball o equip motor estable que lideri el projecte a mitjà i llarg termini. Aquest grup serà l’encarregat d’ajudar a gestionar i posar en valor els béns patrimonials de la Selva de forma conjunta.\nDesenvolupament econòmic i social\nAjornen la Fira de la Llet de Vilobí que s’havia de celebrar aquest cap de setmana\n[ÀUDIO] Podcast notícies de la Selva del divendres 16/10/2020\n23 agost, 2019 Josep Lluís Vidal Economia, La Selva, Portada 0\n26 octubre, 2020 Marina Alaminos La Selva, Portada, Societat 0\nEl Consell de la Selva ha finalitzat el període de contractació del Programa 30 Plus amb un total de 39 contractacions en diferents sectors i perfils professionals a empreses de la comarca. El projecte està […]\nEscolta-ho aquí:  Vols rebre aquest podcast gratuïtament al teu mòbil? L’enviem cada dia a les 7 del matí. Dona’t d’alta AQUÍ Continguts -L’Audiència de Girona deixa en llibertat els tres Mossos d’Esquadra de Santa […]


"La malaltia m'ha ensenyat moltes coses i he après que he d'aprofitar el moment. Camino lenta però així puc apreciar més l'entorn", explica. La seva aventura començarà l'11 d'abril i finalitzarà el dia 18. En total, té previst sortir cada dia a les sis del matí i caminar fins a la una del migdia aprofitant el moment del dia en què més energia té. L'objectiu és arribar als 100 quilòmetres.\nMayte Lora ha obert un repte de 1.000 € a www.migranodearena.org per rebre donatius. Els fons captats són per la Fundació Esclerosi Múltiple perquè com ella mateixa explica a més de fer el camí vol ajudar a les persones amb esclerosi múltiple. Admet que li fan molta il·lusió els comentaris que deixen les persones després d'haver fet donatius perquè l'animen i, al mateix temps, li suposa pressió per complir el repte. També diu que, si pot, li agradaria fer els últims cinc metres en talons, els mateixos que va haver de deixar fa tres anys quan li van diagnosticar la malaltia.\nAjuda a la Mayte a a complir el seu repte


dl a dv de 10 a 14.30 h i dc de 16,30 a 19 h / horari d'estiu de dll a dv de 9.30 a 14.30h\nL'Oficina Jove desenvolupa programes per a la prevenció de conductes de risc entre els joves, i per a promoció d'habits de vida saludables:\n- TALLERS I XERRADES: L'OJAU ofereix un servei de tallers i xerrades a tots els centres educatius de secundària de la comarca. Alhora, totes aquelles entitats i associacions de joves que ho demanin, també poden gaudir d'aquest servei. Tots els tallers són gratuïts. Podeu disposar del catàleg de tallers demanant-lo a través del correu electrònic salut.alturgell@oficinajove.cat\n- Nits Q. Q de Festa!: Nits Qualitat és un projecte que té com a objectiu millorar el benestar dels joves que surten de festa en locals i festivals d’oci nocturn.\nEl projecte permet com a última finalitat oferir als locals i festes d’oci nocturn de l’Alt Urgell el Segell de Qualitat, un distintiu per aquells locals que compleixin un seguit de criteris per a la promoció de la qualitat i el benestar dels seus usuaris i usuàries, amb l’objectiu de promoure la prevenció i la reducció de riscos associats al consum i a la festa.\n- INSOMNI: Arrel de les reunions de la Taula de Salut (constituïda per tots els tècnics i agents que treballen amb i per a la salut dels joves), es va determinar que un dels principals problemes dels joves a la comarca era la falta d’oci nocturn alternatiu. Aquest fet afavoria el consum de drogues i alcohol els caps de setmana. Per aquest motiu, el 2011 es crea el programa INSOMNI. Aquest programa està format per diferents activitats de tipus lúdic, cultural i esportiu i es desenvolupa principalment entre els mesos de juliol i agost i febrer i març.\n- PREVENCIÓ EN FESTES: Qualsevol local d'oci nocturn, ajuntament o entitat de la comarca que organitzi una festa, pot demanar els serveis de prevenció. En aquest cas, des de l'OJAU ens posem en contacte amb el programa Som.Nit de Creu Roja Joventut, que fan un desplegament de mitjans in-situ oferint diversos recursos com proves d'alcoholèmia, preservatius, informació, tests de drogues....\n- Campanyes i Celebració de Dies Mundials: L'OJAU organitza diverses activitats per commemorar diferents dies relacionats amb l'ambit de la salut: Dia Mundial de la lluita contra la Sida, Dia Mundial de l'Alimentació, Dia Mundial de la Salut... en aquest sentit, es duen a terme exposicions, xerrades i taules informatives, publicacions, etc. Qualsevol entitat o particular que vulgui col·laborar en els actes es pot ficar en contacte amb l'OJAU.\nQUÈ OFEREIX EL SERVEI DE SALUT?\nESPAI DE SALUT Afectiva i Sexual


Jaume Leiva guanya la Cursa RAC1 - Diari de Terrassa\nJaume Leiva guanya la Cursa RAC1\nL’atleta egarenc ha fet un nou rècord de la prova amb un temps de 15’02”\nL’atleta terrassenc Jaume Leiva s’ha proclamat guanyador aquest diumenge de la Cursa Rac1 disputada a Badalona sobre una distància de 5 quilòmetres. Leiva ha fet una marca de 15’02” amb el qual ha establert un nou rècord de la cursa. La segona posició ha estat per David Campo, amb un registre de 15’29” i ha completat el podi Josep Díaz amb 15’34”. En categoria femenina la victòria ha estat per Aniria Mata. L’atleta egarenc es troba en plena preparació de la Behobia-San Sebastián i afrontava aquesta cursa com una etapa més en el seu pla de preparació. Han competit en aquesta cita atlètica un total de tres mil persones.\nTemes:atletisme, Jaume Leiva


L'Informatiu - El Ple debat aquest vespre el Projecte Educatiu de Ciutat\nEl Ple debat aquest vespre el Projecte Educatiu de Ciutat\nEl Ple de la Corporació Local de l'Ajuntament de Santa Perpètua de Mogoda aprovarà aquesta tarda l'elaboració del Projecte Educatiu de Ciutat (PEC) que es realitzarà amb la col·laboració de la Diputació de Barcelona. L'objectiu és, a través d'un procés de participació ciutadana, dissenyar les accions per tal que Santa Perpètua esdevingui una ciutat educadora, en tots els seus àmbits.\nEl PEC entén l'educació com un procés permanent d'aprenentatge i, per aquest motiu, va més enllà de l'escola. La proposta d'inici d'elaboració del PEC es va presentar el 19 de gener a tots els membres de la Corporació i dimarts al Consell Escolar Municipal.\nAquest punt es tractarà a la sessió plenària ordinària del mes de gener que començarà a les 19 hores i serà retransmès en directe per Ràdio Santa Perpètua. L'ordre del dia també inclou una declaració de serveis essencials 2016, l'aprovació inicial del Pla estratègic de subvencions i un acord de modificació de les retribucions del personal eventual. La CUP, PCCA i ERC han mostrat públicament el seu desacord amb aquest punt ja que representaria un increment d'entre el 20 i el 25 % del sou d'aquests treballadors eventuals.\nRebuig a la transfòbia\nA l'inici del ple es llegirà una declaració de la Junta de Portaveus contra las transfòbia i per expressar el condol per la mort de l'Alan Montoliu. La junta de portaveus manifestarà així el rebuig a la transfòbia latent a la nostra societat i condemnarà tota discriminació per raó d'identitat de gènere. L'Ajuntament, en aquesta declaració, es compromet a desplegar i fer complir la Llei de drets de les persones gais, lesbianes, bisexuals i transsexuals i per a l’eradicació de l’homofòbia, la lesbofòbia i la transfòbia, així com a fer valer el dret a la identitat sexual en l’àmbit educatiu, dotant els centres dels recursos necessaris per lluitar contra la LGTBIfòbia i prevenir els casos d’assetjament escolar. També instarà la Generalitat de Catalunya a aprovar el reglament que desplegui la Llei de drets de les persones gais, lesbianes, bisexuals i transsexuals i per a l’eradicació de l’homofòbia, la lesbofòbia i la transfòbia i instar les institucions corresponents a l’impuls d’una Llei per la Identitat de Gènere, amb l’objectiu de facilitar i agilitzar els procediments de canvi de nom i sexe en els documents i certificats oficials, d’abolir els tractaments mèdics obligatoris i el diagnòstic de salut mental com a requisit pel reconeixement de la identitat de gènere. Així com també reconèixer el dret de les persones menors d’edat a la identitat sexual.\nRebuig al Pla Hidrològic\nD'altra banda, tot els grups municipals presenten al ple una proposició de rebuig a l’aprovació definitiva del Pla Hidrològic de la Conca de l’Ebre que va tenir lloc en Consell de Ministres el passat 8 de gener de 2016 i de suport a les accions, iniciatives i mobilitzacions socials que es facin contra aquest Pla. L'Ajuntament donarà suport a les accions que es presentin davant la Comissió Europea i altres organismes de caràcter estatal i internacional amb l’objectiu de defensar els cabals ecològics aprovats per la Comissió per la Sostenibilitat de les Terres de l’Ebre i demanarà a la Comissió de Medi Ambient europea que vetlli per l’adequació i el compliment del Pla Hidrològic de Conca de l’Ebre a les directives europees d’Aigua, Aus i Hàbitats.\nFoto: Imatge d'arxiu d'un Ple municipal d'aquest mandat / L'Informatiu


El Pot Petit i The Penguins en una gran jornada familiar al Planestiueja't - Ràdio Olot\nEl Pot Petit i The Penguins en una gran jornada familiar al Planestiueja't\nAquest dissabte, El Pot Petit i Reggae per Xics s’encarregaran de fer ballar a petits i grans a les Planes d’Hostoles. Els dos concerts, de caire solidari, es faran a l’àrea de pícnic La Parada del Jonquer. A més, també hi haurà castells inflables, jocs i tallers per a tots els públics. Serà la cinquena proposta del festival estiuenc.\nReggae per Xics portarà el seu nou espectacle al Planaestiueja’t. (Gaspar Morer)\nEl Planaestiueja’t proposa un cartell immillorable per gaudir del cap de setmana amb família. Aquest dissabte, el festival ha preparat una diada solidària amb tot un conjunt d’activitats per a petits i grans. El plat fort, però, seran els concerts d’animació infantil. Al matí actuarà El Pot Petit i a la tarda ho farà Reggae per Xics. Aquest grup, que està compost pels integrants de The Penguins, portarà el seu nou espectacle anomenat “Ballant Damunt la Lluna”. El seu baixista, en Ramón Bagué, en dona més detalls a Ràdio Olot.\nA més, també compten amb noves cançons originals que es combinaran amb versions dels temes infantils tradicionals. Tot plegat, amb una barreja de ritmes jamaicans i ska que té com a objectiu fer ballar a tothom. Bagué reconeix que quan van començar amb el projecte, ara fa 6 anys, no pensaven que aquesta aposta tingués tanta acceptació.\nL’àrea de pícnic La Parada del Jonquer de les Planes d’Hostoles acollirà la jornada familiar del Planestiueja’t. Tots els beneficis aniran a favor de la investigació i recerca de cures per a les malalties infantils.\n232 queries in 0,380 seconds.


Quitafantasmes de Serigrafia Pregan 1 Kg - Rittagraf\nPasta per treure fantasmes i netejar restes en malles de serigrafia. Pregant Paste de Kiwo s'aplica en sec i amb la finalitat d'eliminar possibles rastres lleus de tinta i/o emulsió de serigrafia.\nPregan NT Paste és un producte alcalí emprat per a eliminar lleus restes d'emulsió i/o tinta després del seu recuperat. Pertany a la gamma de productes químics comunament coneguts com a quitació imatge fantasma. Aquest producte no substitueix l'ús de recuperadors d'emulsió i s'ha de fer servir només quan la pantalla ha estat ja recuperada. Pregan NT Paste del fabricant Kiwo també és apte per al desgreixatge de pantalles i superfícies metàl·liques.\nPer a aquells moments en els quals el recuperat pugui ser complicat, Rittagraf ofereix un servei professional de recuperat de pantalles de serigrafia. També oferim servei d'entelat de pantalles i molts altres serveis professionals.


Suport Arquitectura de Contacte\nVols ajudar-nos a créixer obtenint beneficis xulos??\nCom a Cooperativa sense ànim de lucre hem creat un perfil de sòcia que en diem "Amigues d'Arquitectura de Contacte"!\nÉs ben senzill! Ens podeu ajudar econòmicament (es poden aportar diferents franges 5€, 10€, 15€, 20€ i 25€) amb donacions mensuals que ens permetran crear contingut i desenvolupar espais per a la divulgació i la investigació.\nA canvi, accedireu a un seguit de beneficis que esperem que us siguin interessants i, sobretot, útils! Aquí els podeu veure descrits:\nBeneficis de ser "Amiga d'Arquitectura de Contacte!"\nTot i que tinguem diferents preus per a col·laborar, no discriminarem en els beneficis, és a dir, totes les persones que aporteu (des de 5€ a 25€) podreu accedir als mateixos serveis i oportunitats. Us demanem que doneu en funció de les vostres possibilitats i que només ho feu si us ho permet la vostra economia! En cas que econòmicament no us fos possible però tot i així volguéssiu col·laborar envia'ns un correu electrònic i segur que trobem mil maneres de fer créixer aquest objectiu d'aconseguir una arquitectura sana, conscient, propera i a l'abast de totes!\nAra sí, al tema! Beneficis que obtindreu si us feu "Amigues d'Arquitectura de Contacte":\na) Rebreu, trimestralment, un petit recull d'articles i assajos breus que creem des de la cooperativa. Les temàtiques són molt diverses i sempre intentarem fer-ne un recull heterogeni.\nPodreu llegir des de situacions de violència urbana a Palestina fins a canvis en la dieta i l'alimentació per reduir el dolor menstrual. Articles sobre petites millores que podeu fer a casa vostra per a que sigui més sana, tingui més llum, respiri millor, etc; d'altres sobre història de l'arquitectura; Què visitar en ciutats clau com Roma, Venècia, Atenes, Estambul...\nb) Organitzarem sortides i visites tan a obres nostres com a obres emblemàtiques de Catalunya i rutes per Barcelona. Per exemple, passejarem pel Gòtic de Barcelona i podrem veure tot el que amaga, la seva història des de la perspectiva de classe i el perquè de les obertures com Via Laietana. Visitarem obres com la Casa Bloc, la Fundació Miró, el Pavelló Barcelona, etc. Així com obres nostres on us podrem explicar els mètodes constructius, materials, dificultats de projecte, preus, resoldre dubtes, etc.\nc) Tindreu accés als PodCasts de "L'Àgora d'Arquitectura de Contacte" (d'uns 20 minutets cadascun) creats per nosaltres mateixes on parlarem de tot tipus de temes! Des del procés arquitectònic, els estudis a la universitat, el perquè de crear cooperatives, els beneficis de l'arquitectura tradicional, com fem projectes sostenibles i en clau de gènere i integrativa, comparatives entre materials, suport legal, què cal demanar a nivell administratiu per fer reformes a casa, quant pot costar fer un projecte sigui una reforma d'un lavabo, una cuina o una casa sencera, i milers de temes més que segur que us poden ser útils i entretinguts!\nd) Ens permetreu crear uns altres PodCasts més enfocats a divulgació de temàtiques que ens travessen però escapen (aparentment) de l'arquitectura en sí. Parlarem de Gentrificació i violència urbana, de colonialisme del segle XXI, Sobirania Alimentària, Ecologia i Ecosofia, Urbanisme en Clau de Gènere, Educació i pedagogia Menstrual, Participació ciutadana, Facilitació en escoles i educació lliure, Gestió de Grups i Mètodes de Co-Creació i un llarg, llarg, etcètera!\ne) Tres cops l'any tindreu l'oportunitat de participar en tallers que organitzem per a vosaltres! Són tallers pedagògics i formatius entorn l'arquitectura, l'urbanisme i la violència que es genera mitjançant aquestes eines en el territori més proper i, també, el més llunyà. Per veure exemples de tallers que organitzem podeu entrar al web de Memòria, Lluita i Resistència fent "Click" aquí: Web de MLiR, que és la nostra branca política. Cotillejeu el tipus de tallers que hi ha, molts d'ells seran els que farem plegades!\nf) Participareu de sortejos que organitzarem on podreu guanyar tot de productes creats per nosaltres, des de bosses de roba personalitzades fins a dibuixos originals, pósters socials, penjolls de fusta, ceràmiques, etc.\ng) Podreu reunir-vos amb nosaltres 1 cop l'any per a rebre una consulta gratuïta entorn un projecte o millora arquitectònica que tingueu en ment. Pot ser des de petites qüestions com tipus de pintures que trobem en el mercat i les seves qualitats, beneficis i perjudicis; o bé dubtes sobre costos de reformes, obra nova, preus de mà d'obra...; també podria ser una idea de projecte i que necessitis ajuda per a pensar quins agents i passos s'han de fer a l'inici, etc. Ens reunirem (telemàtica o presencialment) amb tu i t'ajudarem en tot allò que calgui!\nh) I, a més, ens permetreu trobar espais per a la recerca, la pedagogia i la divulgació, lamentablement camps molt precaritzats en aquesta societat. Tenir uns ingressos mínims per poder alliberar hores i persones dedicades a aquestes tasques farà que poguem crear recursos i eines útils tan per vosaltres com per la comunitat. Fem créixer la família i construïm, plegades, un món una mica millor.\nGràcies per confiar en nosaltres! Aquí trobeu els tipus de donació classificats per arbres bonics mediterranis, repetim que gaudireu dels mateixos beneficis sigui quina sigui la categoria. Això ens sembla just ja que no totes tenim les mateixes possibilitats però sí les mateixes ganes!\nDonació de Pi Roig!\nDonació de Faig!\nDonació de Roure!


EA RESPON A LA PITJOR ENQUESTA DE L'EMPRESA: 'PODEM FER-HO MILLOR' - JOCS\nEA respon a la pitjor enquesta de l'empresa: 'Podem fer-ho millor'\nElectronic Arts està en aigua calenta amb els jugadors pel llançament fallit de SimCity, i els usuaris no amaguen la seva frustració amb l'empresa.\nEl gegant dels videojocs s'ha trobat ara a les semifinals de Dels consumistes enquesta anual de la pitjor empresa a Amèrica , lluitant amb Ticketmaster pel títol. Perquè consti, EA 'guanyarà' el títol de pitjor companyia d'Amèrica l'any passat.\nPerò EA no es pren l'insult a la lleugera. En resposta a l'enquesta, el COO d'EA Peter Moore ho ha fet sonava apagat al bloc de la companyia amb una promesa als jugadors: EA pot i ho farà millor.\n'Seré el primer a admetre que hem comès molts errors', va escriure Moore. 'Aquests inclouen tancaments de servidors massa aviat, jocs que no van complir les expectatives, passos en fals en nous models de preus i, més recentment, dificultats greus en el llançament de SimCity. Als jugadors els devem un millor rendiment que aquest'.\nEl problema va començar el 5 de març, quan SimCity va tornar després d'una pausa de 10 anys. El joc requereix que els jugadors estiguin connectats a Internet per jugar, i els servidors d'EA es van sobrecarregar ràpidament. EA es va negar a emetre reemborsaments als que van comprar descàrregues digitals, de manera que els jugadors simplement van haver d'esperar fins que EA descobrís el seu problema de capacitat.\nEl director general d'EA, John Riccitiello, va renunciar després enmig de la polèmica, i l'empresa ho ha estat oferir als jugadors afectats un joc gratuït pels seus problemes.\nA la seva publicació, Moore va dir que 900.000 jugadors de SimCity han bescanviat el seu joc gratuït. 'Això els devem', va escriure.\nPerò Moore també va dir que, tot i que algunes queixes contra l'empresa són vàlides, d'altres 'no aguanten', com l'acusació que la connexió sempre activa de SimCity és un esquema DRM.\n'No ho és', va escriure. 'La gent encara vol discutir-hi. No podem ser més clars, no ho és. Punt.'\nMoore va concloure dient que EA està 'compromès' a corregir els seus errors. 'Podem fer-ho millor. Ho farem millor', va escriure.\nPer a més, fes un cop d'ull Una carta oberta a EA a SimCity: ho podríeu haver evitat . Vegeu també la revisió de SimCity de Garon i la presentació de diapositives anterior.\nacer h276hl bmid 27 polzades\nuna funda d'iphone 6 s'adaptarà a un 6s\nAuriculars bluetooth Toshiba Fire TV\ninstal·lar Windows des del disc dur extern\ngrup de rock 4 bateria


de casa al club: un país que llegeixi\nun país que llegeixi\nSi volem un país\nEn el seu discurs de recepció del guardó, Aniol Rafel va pronunciar unes paraules que trobo que val la pena de reproduir: “No es tracta de publicar més, sinó de publicar millor. No es tracta de repartir-nos el pastís, sinó de fer el pastís més gran i amb millors ingredients [...]. Fa temps que el llibre, la lectura, la literatura, les humanitats, van perdent pes específic dins la nostra societat, i una societat que arracona la literatura és, per força, una societat pitjor. Si volem un país que pensi, que sàpiga entendre el món, que sàpiga entendre’s a si mateix, aquest ha de ser un país que llegeixi, i aquest és el país que vull per a la meva filla [...]. Gràcies i visca la literatura”.\nEtiquetes: discursos a la nació, editorials, lectors, lectura


12 coses que els adolescents d'avui no haureu viscut mai | Adolescents.cat\n12 coses que els adolescents d'avui no haureu viscut mai\nper Adolescents.cat , 19 d'abril de 2020 a les 02:00 |\nLa tecnologia ha evolucionat molt ràpid en les últimes dècades. És per això que els adolescents d'avui no haureu viscut moltes de les coses que van viure les persones 10 anys més grans que vosaltres. Com et quedaries si haguessis de fer alguna d'aquestes coses ara mateix?\nRÀNQUINGS, viure, adolescents, curiositats\nPer |-/ el 23 d'abril de 2020 a les 22:41\nCause somebody stole my car radio and now I just sit in silence.\nPer Ns el 21 d'abril de 2020 a les 17:32\nDoncs jo tinc 14 anys i moltes les he viscut\nPer Scarlett Walker el 19 d'abril de 2020 a les 16:34\nLa 5 si y moltes Vegades (tinc 17 )\nPer Anònima el 19 d'abril de 2020 a les 15:37\nEscolta que jo quan era petita anava corren al lavabo i a la nevera quan ficaven l’anunci quan mirava high school musical. I també tenia un xorro de discos de les princeses de Disney i de en bob el manetes\nCom que no\nPer El king el 19 d'abril de 2020 a les 14:47\nCom que no? Jo soc del 2003 i anaba a llogar pelis al viedeoclub fins el 2010 porai. Haber d'anar corrents al lavabo i tenir moltissims cd's...\nPer una persona el 19 d'abril de 2020 a les 14:15\nA veure, jo sóc del 2006 i encara quan miro sèries per la tele corro entremig dels anuncis, i de petita encara tenia a casa moltíssims CD de música, i he anat moltes vegades en cotxe de copilot portant un mapa amb les indicacions, i no sóc tan gran...\nSuposu que vosaltres tambe no?\nPer Anònim el 19 d'abril de 2020 a les 14:02\nsoc una noia de 16 any i he viscut gairebe totes aquestes coses quan era petita\nPer Barrufeta650 el 19 d'abril de 2020 a les 13:57\nEl fet d'anar corrents al labavo mentre feien un anunci, sí que ho hem fet, i descarregar-nos fitxers molt llarga també, sóc del 2002\nSi que visc haver de treure la radio\nPer Algu el 19 d'abril de 2020 a les 13:16\nEl meu cotxe té la ràdio com la de la foto. I la treiem perquè no ens la robin.


L'informe sobre la futura llei electoral catalana arriba al Parlament La República\nL’informe sobre la futura llei electoral catalana arriba al Parlament\nEls experts fan un total de 50 propostes al parlament perquè elabori la nova llei electoral catalana. D’entre d’altres novetats, la nova norma ampliaria a set el nombre de circumscripcions d’acord amb el nombre de vegueries, descartant així la idea de la circumscripció única, i aposten per desbloquejar les llistes tancades i passar a un nou sistema de llista oberta. Podeu llegir aquí les principals propostes i les reaccions dels partits.\nEls fonaments per a la nova llei electoral catalana ja estan: un informe encarregat per la conselleria de Governació a uns experts ha sigut entregat avui a Joan Puigcercós i aquest el presentarà al parlament. Amb l’informe sobre la taula els grups parlamentaris seran els encarregats de redactar el text final. L’elaboració de la llei es farà en ponència parlamentaria. En l’informe els experts fan un total de 50 propostes.\nCiU ha advertit que lluitarà perquè es faci explícit en la llei la prioritat que la llista més votada sigui la que acabi governant. Al PP han lamentat que la llei es basi en una divisió territorial per vagueries. Des d’iniciativa afirmen que la llei ha d’implicar dues condicions: major proporcionalitat i major participació. Des del PSC no s’han volgut pronunciar.\nCom serà la nova llei?\n– Ampliar a set el nombre de circumscripcions d’acord amb el nombre de vegueries, descartant així la idea de la circumscripció única, i aposten per desbloquejar les llistes tancades i passar a un nou sistema de llista oberta.\n– Incorporar mesures per fomentar la participació com ara l’ús d’urnes mòbils, fer paperetes en Braille i promoure el vot per internet.\n– L’assignació de diputats es faria com ara a partir de la fórmula d’Hont i es mantindria la barrera electoral en el 3% dels sufragis.\n– Garantir l’equilibri entre homes i dones, els experts fixen en un 40% el nombre mínim de candidats d’un mateix gènere a cada llista. I per fer més transparent el procés electoral proposen que quedin prohibides les inauguracions, exposicions o col·locació de primeres pedres des de la convocatòria de les eleccions.\n– Garantir la legalitat de tot el procés a través de la creació de la Sindicatura Electoral de Catalunya.


Què és la façana SATE? - Tabiques pluviales SAATE Què és la façana SATE? | Tabiques pluviales SAATE\nAïllament tèrmic eficaç\nEl sistema SATE és la millor opció per aïllar el seu habitatge d’una forma econòmica i eficaç.\nLa composició bàsica del sistema és:\n· Aïllant fixat mitjançant espigues i ciment cola a la paret per l’exterior de l’edifici.\n· Revestiment final es pot triar entre més de 800 colors i diverses textures.\nOrigen del sistema SATE\nUna solució amb més 40 anys\nEl Sistema SATE és un sistema d’aïllament tèrmic per l’exterior que va néixer fa més de 40 anys en el centre d’Europa amb l’objectiu de rehabilitar les façanes per aconseguir estalvi energètic i una millora estètica.\nActualment és un sistema acceptat a tot el món i s’aplica tant en obra nova com en rehabilitació.\nPer aconseguir mantenir totes les garanties i els avantatges que genera el sistema ha de ser aplicat per instal·ladors especialitzats, ja que per a cadascun dels diferents sistemes existeixen uns passos específics a seguir que garanteixen la fiabilitat i el correcte funcionament dels mateixos.\nPrincipals característiques i components del sistema SATE\nComponents del sistema SATE\nEls components del sistema SATE són:\n1- Morter Adhesiu: Morter adhesiu mineral.\n2- Panell aïllant: Existeixen diverses opcions (poliestirè expandit, llana de roca, fibra de fusta o suro).\n3- Armadura: Morter d’armadura.\n4- Malla de fibra de vidre: Satisfà els màxims requeriments quant a resistència a les esquerdes i als impactes.\n5- Capa d’acabat: Arrebossat d’acabat.\nTots els components estan òptimament ajustats entre si, són resistents a la corrosió atmosfèrica i robusts durant dècades. Això fa que no només la temperatura interior es conservi permanentment, sinó també l’aspecte extern del seu habitatge.\n-Alta resistencia al fuego y a los insectos.\n-Disminución del uso de agua en la instalación.\n-Amplia gama de colores, acabados y texturas.\nEstalvi d’energia i de diners\nMés del 75% del cost energètic d’una llar mitjana correspon a la calefacció o l’aire condicionat.\nAmb la instal·lació del sistema SATE es pot aconseguir la reducció d’aquest cost amb estalvi energètic d’entre el 40% i el 60% respecte als tancaments tradicionals anteriors al 1980.\nEl sistema SATE és aplicable tant en obra nova com en rehabilitació\nFAÇANES QUE TRANSPIREN\nSi té problemes de condensacions a la seva façana, el nostre sistema SATE\nés la solució més econòmica i eficient.\nLa condensació en les parets dels habitatges és un fenomen que es produeix a causa d’una brusca caiguda de temperatura entre un dels seus costats i l’altre. A l’hivern, la part interior de la paret està molt calenta a causa de l’ús de la calefacció i l’exterior està molt freda per les condicions climàtiques, això afavoreix les condensacions.\nAquesta diferència de temperatura, que genera les condensacions, es pot evitar gràcies als nostres sistemes d’aïllament tèrmic per l’exterior.\nLa importància de tenir una paret que transpiri\nUn alt percentatge d’humitat i l’escassetat de ventilació a l’interior de l’habitatge afavoreixen l’aparició de les condensacions.\nRevestir el seu habitatge amb un dels nostres sistemes d’aïllament tèrmic per l’exterior transpirables és essencial per a la desaparició de la condensacions i per tenir un ambient agradable i saludable.\nEls nostres tècnics li assessoraran sobre el tipus d’aïllant que millor s’adapta a les necessitats del seu habitatge.\nAïllant amb el nostre sistema SATE la seva casa, millora el nivell de confort\ninterior i li aporta un millor disseny exterior\n"Més confort interior amb més de 800 possibilitats de color per triar."\n-Alejandro González, especialista en aïllants,\nUNA ÀMPLIA GAMMA DE COLORS\nEl sistema SATE disposa de més de 800 colors i diverses textures que aportaran a la seva casa un acabat únic.\nTriï el color i la textura que més li agradi\nEl sistema SATE disposa de 888 colors que ofereixen possibilitats infinites per al disseny creatiu de façanes. A més es completa amb un ampli ventall de textures que abasten des de la textura més habitual com la K 1,5mm fins a textures completament llises\nTIPUS D'AÏLLANTS PER AL SISTEMA SATE\nDisposem d’una àmplia varietat de panells aïllants, que són part fonamental del sistema SATE\nPoliesterè expandit Neopor


Aquests dies Espanya està generant una gran incertesa internacional. I uns nivells d'ansietat importants entre la població. El govern espanyol genera confusió amb declaracions contradictòries, mentre...\nNo surto del meu estat de perplexitat. Cada cop sento més catalans que critiquen l'actitud de la cancellera Merkel pel que fa als eurobons. Crec que es pot discutir si es necessita injectar diners al...\nBenvolguts senyors de la troica (Comissió Europea, FMI i BCE), finalment s'ha decidit intervenir la banca espanyola. Ja era hora. Diuen que vostès supervisaran l'operació. Me n'alegro. Qualsevol intervenció...\nFa uns anys, en els ambients de discoteca de baixa estofa, es va posar de moda una cançoneta que es deia Aserejé . Una de les seves característiques (la principal consistia en el fet que era una porqueria)...\nEl 100% de res?\nLa crisi ha portat que determinades idees es repeteixin de manera erràtica. Una d'aquestes idees assegura que el crèdit ha de tornar a fluir si volem salvar les nostres petites i mitjanes empreses. Queda bé...\nRecuperar els mots\nAquests dies podem observar en què queda el patriotisme grec. Parlo del que no practiquen ni polítics ni ciutadans. Ja fa temps que Grècia hauria de tenir un govern de salvació nacional. Alemanya, durant la...\nPeatges? Sí, gràcies\nVoldria aclarir, d'entrada, que trobo lògics els actes de protesta que tenen lloc als peatges de les nostres autopistes. És una manera d'expressar la indignació per un desequilibri fiscal que, de manera...\nReformes de franc\nPassa el temps i tot sembla indicar que s'estan deixant de banda les reformes que no requereixen reduccions econòmiques. El tema crea desconfiança, dels de fora sobretot, cap als nostres governants i les...\nSchengen, com l'euro\nEls problemes que té l'euro són, en part, fruit del mètode utilitzat per posar-lo en marxa. Ve d'una època en què s'avançava en la integració europea amb procediments que podríem anomenar "de dalt cap a...\nEls esdeveniments se succeeixen a una velocitat que espanta: la debilitat de la monarquia, la bancarrota de la Generalitat, el risc d'una intervenció econòmica europea, la debilitat d'Espanya a l'exterior,...\nSobre els mercats i altres mentides\nAquesta crisi està sent aprofitada pels poders públics per incrementar la seva intromissió, en detriment de les llibertats individuals. Els governants han utilitzat el misdirection (tècnica de fer mirar cap...\nTelevisió de clausura\nMalgrat ser independentista, aquest columnista mai no ha cregut que els catalans siguin millors que la resta d'espanyols. Per això l'encuriosia que el programa amb més audiència de Catalunya fos un...\nL'aixada al mateix lloc\nUna manera bastant barroera de treure pit consisteix a voler fer veure que d'altres, que van clarament al davant, tenen un nivell tan baix com el propi. Aquesta és l'actitud espanyola respecte als italians....\nExpliquen que, en morir, una vídua va córrer al cel a veure si hi trobava l'ànima del seu marit. Com que allí no hi era, la van adreçar als llimbs i a l'infern. Tampoc en cap dels dos indrets la va trobar....\nNingú altre ho farà\nM'ha cridat l'atenció l'article del senyor Toni Soler de diumenge. Parlava sobre el fet que cap castellanoparlant hagués sortit a defensar la immersió en català a l'escola. És cert. Per comprendre-ho, però,...\nFets d'esperança, no pas missatges\nLlegint les estadístiques que es publiquen sobre l'atur entre els joves, hom queda astorat. A casa nostra aquesta xifra arriba al 45%. Ha estat la suma d'actituds individuals la que ha generat dues classes...\nSessió doble de Berlanga\nLes retallades del govern espanyol faran desaparèixer la Comissió del Mercat de les Telecomunicacions (CMT), cosa que ha provocat la tornada a les tertúlies, per enèsima i fatigant vegada, dels tòpics de...\nBenvolgut legislador català, Llegeixo que el govern de la Generalitat està fent presentacions d'un conjunt de disposicions conegudes com a llei òmnibus. M'han dit que aquestes lleis que vostè ha promulgat...\nFa una setmana que el govern espanyol va aprovar la reforma del mercat laboral. S'han sentit opinions per a tots els gustos. La majoria amb clixé ideològic. A uns els agrada la reforma perquè l'han feta els...\nLluny de pretendre que un model de país es pugui projectar directament sobre un altre, sí que convindria observar el que passa als Estats Units. A Europa hem perdut una gran quantitat de temps dient-nos,...\nCompanyia o aeroport?\nEl fracàs de Spanair hauria de portar-nos a reflexionar sobre dos fets que alguns ara volen ignorar: el rol dels estats en la creació, el desenvolupament i, finalment, la privatització de les companyies...\nInformar a la catalana\nHola, Muntsa! Esclar que no em fa res ajudar-te en el treball de fi de carrera que estàs preparant. Només faltaria! M'agrada molt el títol: L'informatiu televisiu català: deu manaments . Miraré de donar-te...\nI els diners, on són? Fa uns dies el Banc Central Europeu (BCE) va emetre la bonica i inimaginable quantitat de mig bilió d'euros. Gairebé la meitat se la va quedar la banca espanyola. La manera d'injectar...\nVet aquí que, ara, el federalisme no li acaba d'agradar a la senyora Chacón (aquella que parodien al Polònia ; que quan li parlen de Catalunya pregunta: " ¿Cata... qué? "). A veure si ho entenem...\nL'euro i el preu de la feina\nArran de l'article de la setmana passada alguns lectors comenten, encertadament, que un punt d'inflexió no indica que hagi de canviar el sentit de la corba. Si ara era descendent, pot continuar sent-ho....\nParlem de la crisi. Aquesta recessió ha demostrat que en temps de crisi les actituds dels governs són fonamentals, perquè es projecten sobre la població d'una manera important. No es fa estrany. El poder...\nAra fa uns cinc anys es va haver de restaurar la façana de la catedral de Barcelona. Les diverses institucions públiques hi van aportar el 80% del finançament, i es va determinar que el 20% restant (uns...\nQuan l'any 2005 el Comitè Olímpic Internacional va visitar els organitzadors de la candidatura de Londres, un dels membres va preguntar al secretari del govern britànic: "Quines garanties tenim que els...\nL'Europa que va sorgir després de la Segona Guerra Mundial es va voler construir -no podia ser d'una altra manera- sota els desitjos de concòrdia, de comunió d'interessos i de creixement econòmic. Al nucli...\nTV3, com les caixes?\nDurant la Transició el país ha generat molts tabús. I cal reconèixer a l'actual govern el valor d'haver-s'hi encarat (encara que bona part del mèrit el tingui la crisi). La sanitat, l'ensenyament... Amb les...


Jan Fabre. Gaude Sucurrere Vitae | Exposicions | Fundació Joan Miró\nL’exposició pren el títol d’una obra de Fabre on apareix la frase Hic locus est ubi mors gaudet succurrere vitæ (Aquest és el lloc on la mort s’alegra de venir a ajudar la vida), escrita en bic blau damunt la reproducció d’un Rembrandt, com a referència a l’interès de Fabre pel cicle de la vida, i pel cos humà com la seva màxima representació, on la mort no és un punt i final, sinó un inici.\nContinguts: 150 obres, entre pel•lícules, dibuixos i escultures, realitzades entre el 1977 i el 2002\nItinerància: S.M.A.K. de Gant\nGalleria d’Arte Moderna i Contemporanea de Bèrgam\nMAC de Lió\nCatàleg: Amb textos de Stefan Hertmans.\nEn català, amb traduccions al castellà i l’anglès\nJan Fabre (Anvers, 1958) es va fer famós com a autor de performances a finals dels anys setanta, amb les seves “performances monetàries”, que consistien a cremar bitllets de banc dels espectadors i a dibuixar amb les cendres. El 1982, la titulada És teatre tal com s’espera i tal com es preveu va causar el mateix impacte que l’explosió d’una bomba dispersora sota els seients del públic. Dos anys després Fabre va confirmar la seva reputació, quan, invitat a la Biennal de Venècia, va crear El poder de la bogeria teatral. Tant una obra com l’altra figuren a totes les antologies de teatre contemporani i han viatjat per tot el món. Jan Fabre s’ha consolidat, des d’aleshores, com un dels creadors més polifacètics del panorama artístic internacional. Ha estat aclamat per la crítica com a artista visual, director escènic, coreògraf, escenògraf i autor teatral. Ha violat els codis del teatre del moment introduint les “performances en temps real”, que a vegades també s'anomenen “instal•lacions en directe”, i ha explorat les possibilitats coreogràfiques més radicals per renovar la dansa clàssica. Amb la seva trilogia operística Les ments d'Helena Troubleyn va fer realitat el seu somni més ambiciós: una Gesamtkunstwerk (obra d'art total). Els seus textos teatrals constitueixen una rara col•lecció de miniatures i ens enfronten a un estil obert. A principis dels vuitanta, avançant-se al que després es posaria de moda, va començar a utilitzar el cos com a tema central de la seva recerca artística.\nL’univers dels insectes, el cos i l'estratègia de la guerra són tres metàfores centrals que es reconeixen constantment a l’obra de Fabre. A mitjan anys setanta ja hi són presents quan, adolescent, inicia el seu Projecte per a un territori nocturn, consistent en un territori dins el jardí de la casa familiar on ell és l’únic que pot entrar. Al centre d’aquest domini hi ha El nas, una escultura feta amb roba vella, amb una taula i una lot. El nas funciona com un laboratori on Fabre realitza experiments, especialment amb insectes i aranyes, que transforma per donar-los una nova vida.\nEls insectes han acabat convertint-se en la icona més vinculada al treball de Jan Fabre. Són utilitzats per l’artista com a metàfora de la societat, soldat i estri de guerra; com a ésser que amenaça i empresona; com a membre d’una comunitat organitzada i desafiant.\nEls èlitres dels escarabats són, a la vegada, esquelet i vestit i així l’artista se'n serveix per donar forma a immaterials personatges o per recobrir objectes d’ús quotidià, que així adquireixen valor de relíquia.\nAls films, Fabre intenta conciliar diversos camps de coneixement. Els dibuixos deixen constància de la seva manera de pensar. En alguns té com a punt de partida taques de tinta o de sang, en alguns altres fa servir esperma, llapis, sang o bolígraf blau.\nAquestes obres mostren des del principi l'interès de Fabre per les metamorfosis que caracteritzen el món nocturn dels insectes, i una gran imaginació sensorial i experimental.\nA la dramatúrgia caleidoscòpica de l'exposició s'afegeix una posada en escena més aviat laberíntica com a resultat de la compartimentació.


6è Centenari de la fundació de\nEl 22 d'octubre de l'any 1416, el mercader Bertran Nicolau compra el mas de Sa Murtra, a Badalona, i en ell s'hi estableix una petita comunitat de frares jerònims. El monestir fou construït gràcies a les aportacions de mercaders i al suport reial. Molts monjos excel·liren en virtuts. Hi hagué un important escriptori, una gran biblioteca i un cenacle humanista. La comunitat es dedicava a la pregària, a l'acolliment d'hostes i pelegrins i a l'activitat benèfica. El 1493 els Reis Catòlics hi reberen Colom que els donà la notícia de la seva primera expedició a les Índies.\nL'any 1835, el monestir va ser parcialment cremat i va patir els efectes de la desamortització de Mendizábal. A partir d'aquell moment passa a ser propietat privada. Fins al 1936 hi té seu una colònia d'estiuejants, assegurant la seva pervivència.\nL'any 1947 la Sra. Francesca Güell compra la part principal per a convertir-la en recinte de solitud i silenci i començar la seva restauració. El 1981 es crea l'Associació d'Amics de Sant Jeroni de la Murtra per donar suport a aquestes tasques. L'any 1989, a les dependències de llevant, neix la Fundació Catalunya-Amèrica, que investiga i difón les relacions de Catalunya i Amèrica. A partir del 2009, la Cooperativa Conreu Sereny té cura dels antics horts dels frares. El 2014, el Monestir va ser declarat "Bé Cultural d'Interés Nacional".\nAl llarg d'aquests sis segles, infinitat d'històries han teixit la Història de Sant Jeroni de la Murtra. Homes i dones han posat i posen el seu gra en aquest rellotge de sorra que no para de girar. La Murtra arriba al 2016, encara amb carències estructurals fruit dels esdeveniments històrics i del pas del temps, però sobretot arriba amb plena vitalitat. I amb les portes obertes a les persones del present que busquen un lloc per aturar-se a contemplar.


Diverses llibreries i editorials de la comarca del Segrià (Lleida) han cancel·lat el Dia del Llibre i de la Rosa a la zona previst el 23 de juliol per la situació sanitària derivada de la pandèmia de coronavirus, han informat en un comunicat conjunt.\nLes Princesa d'Astúries i la infanta Sofia intervenen per primera vegada en la lectura d'El Quixot\n"Desafortunadament, la situació sanitària a la comarca de Segrià ens empeny a cancel·lar la celebració de Sant Jordi d'estiu als carrers", segons un comunicat conjunt d'aquest dilluns. Aquesta festa, que té l'objectiu d'apropar als lectors els llibres que van quedar confinats per la crisi sanitària i de recuperar certa normalitat, no se celebrarà com a la resta de Catalunya.\nHan reivindicat haver caminat junts per revertir la situació: "Creiem que només ho aconseguirem si treballem col·lectivament", i han dit que la decisió de cancel·lar el Sant Jordi d'estiu als carrers no ha estat fàcil, però l'han pres en conjunt amb el ferm convenciment que el més important és garantir la seguretat de tots.\nEn canvi, els organitzadors treballen en un Sant Jordi de petit format que, si la situació sanitària ho permet, tindrà una programació conjunta amb activitats digitals i físiques i que donarà "opcions múltiples" als veïns.\nA més, faran una crida perquè la comunitat lectora s'animi a donar suport a al sector de el llibre ia preservar la seva pluralitat i riquesa, "ara en perill", de la mà de les seves botigues en línia i dels seus establiments físics oberts a la mesura del possible.\n"Us animem a donar suport al teixit local por que la comarca del Segrià serà l'única que no podrà celebrar el Sant Jordi d'estiu en igualtat de condicions", han lamentat els signants, que han demanat a les administracions un suport decidit a la cultura.\nSignen el manifest Abacus Cooperativa, Associació Bronca, Caselles Lleida, Edicions El Jonc, Editorial Fonoll, Pagès editors, Genet Blau, La Sabateria, Mosaics Llibres i Pagès Editors; i aquesta decisió arriba després que diverses llibreries de Figueres (Girona) s'hagin desvinculat de la celebració per causes sanitàries.


Venda de llavors Sharksbreath de Grow Your Own\nGrow Your Own presenta Sharksbreath, un híbrid de marihuana feminitzat amb tendència índica, amb una producció massiva de flors denses i resinoses, gràcies a l'enginyosa combinació entre la famosa varietat Great White Shark i l'exòtica Sativa Jamaican Lambsbread. Ara en Alchimia!\nSharkbreath és un híbrid compost de 80% de genètica índica per 20% de gens Sativa, el que es tradueix en una floració ràpida de 9 setmanes, durant les quals les plantes produiran cabdells molt compactes. Així, l'equip de Grow Your Own adverteix es poden presentar atacs de floridura i recomanen una ventilació òptima de l'espai de cultiu durant les últimes setmanes de floració.\nLa soca de marihuana landrace Jamaican Lambsbread aporta vigor a la Great White Shark i enriqueix els sabors per obtenir un perfil de terpens original, i un efecte potent i durador.\nSharkbreath es desenvoluparà en columna i es quedarà compacta, afavorint el cabdell principal. Es tractarà d'una candidata perfecta per als cultius de tipus SOG.\nPodrà oferir de 500 a 600 grams per metre quadrat, Sharkbreath és considerada com una varietat molt productiva i de molt bona qualitat. Les flors gruixudes presenten un aspecte blanquinós gràcies a l'abundància de tricomes que les cobreixen.\nSharkbreath va guanyar el segon premi de la categoria Hydro de la Spannabis 2009.\nCaracterístiques Sharkbreath de Grow Your Own:\nGenètiques: marihuana Great White Shark x Jamaican Lambsbread\nPropietats de Sharksbreath\nLlavors Feminitzades Productives Indica Sativa Cannabis cup Sog\nProductes relacionats amb Sharksbreath (Grow Your Own)\nOpinions de Sharksbreath i preguntes\nVols donar la teva opinió sobre Sharksbreath o preguntar sobre aquest producte?


“Els ‘e-sports’ són imparables”\nEls esports virtuals s’han convertit en un fenomen per a milions de persones\nImatge de la final mundial de League Of Legends.\nActualitzada el 22-02-2017 22:50\nEls esports electrònics segueixen la filosofia dels esports tradicionals però en el camp dels videojocs. Una tendència que té més de 71 milions d’espectadors habituals arreu del món. I, en moments determinats, poden arribar a una audiència de 200 milions de persones a internet seguint determinades competicions. A Espanya, actualment hi ha més de 3 milions de persones que juguen habitualment als esports virtuals.\nL’expert en videojocs del programa, Albert Garcia, i Sergi Mesonero, cofundador i director d’estratègia de la Lliga de Videojocs Professionals d’Espanya, han explicat en què consisteix aquest fenomen en el qual destaquen dos jocs, League of Legends i Starcraft 2.\nL’any 2013 es van veure 2.400 milions d’hores d’aquests esports. Davant d’aquestes xifres, Movistar Plus ha apostat per dedicar-los exclusivament un canal. Sergio Perela, presentador del programa The Gaming House, està convençut que és una “aposta innovadora” i admet que “és imparable”. De fet, assegura que “un periodista esportiu que no tingui uns mínims coneixements sobre els esports electrònics en els propers 4 o 5 anys, no estarà en el periodisme esportiu com caldria”.


eleccions oscil·lants - Empordà\nDolors Canals Ametller 20.01.2021 | 06:30\neleccions oscil·lants L'Empordá\nEn els 10 mesos que portem immersos en la situació de pandèmia, ni les Corts Generals ni el Parlament de Catalunya han atès les seves responsabilitats d'oferir solucions jurídiques per a la protecció del dret fonamental al vot dels ciutadans i ciutadanes en temps de crisi sanitària; un dret fonamental que sembla estar en escac.\nHan estat tres les convocatòries autonòmiques decretades durant aquest període crític d'emergència sanitària, les dues primeres a Galícia i a Euskadi. Ambdues van tenir lloc després d'haver estat ajornades les dates de celebració acordades abans d'iniciar-se la pandèmia, no sense falta de polèmica per raons de seguretat jurídica i d'afectació de drets fonamentals. La tercera convocatòria és a les eleccions catalanes el diumenge 14-F.\nAquesta sembla la data en la qual tindrem comicis una vegada el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha disposat suspendre, amb caràcter d'urgència, el decret 1/2021, de 15 de gener, pel qual es deixa sense efecte la celebració de les eleccions al Parlament del 14 de febrer de 2021 a causa de la crisi sanitària. S'ha suspès de forma cautelaríssima en via judicial l'ajornament sine die de les eleccions catalanes suspeses en via governativa, a partir d'un feble consens polític en seu parlamentària; sine die o sense data determinada perquè, segons el decret suspès, les autonòmiques «es convocaran perquè tinguin lloc el 30 de maig de 2021, prèvia anàlisi de les circumstàncies epidemiològiques i de salut pública i de l'evolució de la pandèmia en el territori de Catalunya, i amb deliberació prèvia del Govern, mitjançant decret del vicepresident del Govern en substitució de la presidència de la Generalitat» (art. 2).\nLa suspensió judicial del decret es basa en les circumstàncies especials extraordinàries que concorren: la possible incidència de la disposició general en el dret fonamental al sufragi universal i per evitar que el recurs contenciós administratiu perdi la seva finalitat, això és, que prossegueixi la tramitació del procés electoral fins al 14-F en els terminis legals. Però quins terminis?\nEls esdeveniments polítics esdevinguts fins a la suspensió cautelar no poden obviar-se atès que incideixen en la legislació aplicable i en la validesa jurídica del decret 1/2021, de 15 de gener. Les eleccions catalanes ho són per dissolució automàtica del Parlament arran de la inhabilitació del president Torra i la falta d'una nova investidura, amb el que era imperatiu legal del Govern convocar eleccions de manera immediata perquè tinguessin lloc en el termini que la legislació catalana estableix. El decret 147/2020, de 21 de desembre, segueix parcialment aquesta legislació.\nLa data electoral del 14-F respon al termini de 54 dies per a la celebració efectiva de les eleccions, establert en la llei del règim electoral general per a qualsevol convocatòria autonòmica excepte per al cas que s'ha donat a Catalunya, que sí que regula la llei 13/2008 de la presidència de la Generalitat i del Govern. Aquesta llei conté una norma electoral orientada a protegir el principi democràtic, la pròpia institució parlamentària i evitar la prolongació sine die d'un Govern en funcions; segons el seu art. 4.1: «Si transcorreguts dos mesos des de la primera votació d'investidura no ha estat elegit cap candidat o candidata, la legislatura queda dissolta automàticament i el president o presidenta de la Generalitat en funcions convoca de manera immediata eleccions, que han de tenir lloc entre 40 i 60 dies després de la convocatòria». Qualsevol ajornament electoral més enllà del 20 de febrer vulneraria aquest termini legal, amb el qual el decret corresponent seria nul de ple dret.\nAmb tot, el TSJC s'ha pronunciat sense audiència del Govern en funcions, per la qual cosa caldrà esperar a conèixer si la suspensió del decret es manté fins a la resolució judicial del fons de l'assumpte. La qüestió encara oberta, davant aquestes eleccions oscil·lants, és si podria decretar-se un nou ajornament i en quines condicions, més enllà de les sanitàries.


Carmen Ferrer: "Comprar estressa, però alhora compensa frustracions"\nA.P. Actualitzada el 18/12/2011 00:00\nTot i que la crisi està frenant el consumisme extrem, les festes nadalenques solen portar als excessos.\nEs pot apel·lar a la moderació en unes festes en què mana la il·lusió?\nNaturalment que qualsevol festa implica fer coses diferents que generin il·lusió. Abans per Nadal es menjaven coses exclusives d'aquests dies o es tenia l'expectativa de rebre regals que no hi havia la possibilitat de tenir la resta de l'any. El problema és que avui dia tenim de tot i sempre a l'abast, de manera que la il·lusió no es pot mantenir si no és acumulant més i més coses, situació que pot portar a l'excés.\nEn aquest "Nadal d'abans" hi havia menys materialisme?\nSense voler idealitzar el passat, és cert que temps enrere hi havia un ambient més de celebració afectiva i familiar que d'un consumisme tan exuberant. No se sentia el desig imperiós de tenir tantes coses perquè aquest desig el genera, en bona part, la publicitat constant, que acaba creant necessitats que no són reals.\nEl consum d'aquests dies és motiu d'estrès o de relaxació?\nMoltes persones entren, en aquestes dates, en una dinàmica en què han de trobar-se amb tothom i complir tots els tòpics (comprar desenfrenadament, anar a molts dinars i sopars). Qualsevol acaba estressat amb aquest ritme. El fet de comprar sabem que pot ser estressant, però també que proporciona la sensació de no haver de prescindir de res i la sensació que, consumint, es poden compensar les frustracions acumulades.\nPer què no tenim la intel·ligència per discernir entre un consum raonable i un consum desmesurat?\nNo és una qüestió d'intel·ligència. Tenir coses bones i maques agrada a tothom, el problema ve quan el procés es converteix en un pou sense fons perquè, en el moment d'aconseguir una cosa, perd automàticament el seu valor i se'n necessita una altra de nova per alimentar l'autoestima. És un funcionament conflictiu basat en una manca de valors personals i orientat cap a les possessions materials.\nAquests dies sentim l'argument que més llums al carrer i atraccions com una pista de gel ens animaran a consumir. Quina relació hi ha entre una cosa i l'altra?\nÉs molt probable que, com més animació hi hagi, més predisposada estigui la gent a consumir. Els llums i els mitjans de divertiment són al·licients per disposar d'un ànim molt més optimista, que ens estimula a voler tenir allò que ens crida l'atenció i a comprar-ho.


El Govern participa en l'edició del llibre 'Poesia és estimar' del Festival de Poesia de la Mediterrànea\nPublicado 10/5/2019 15:10:32CET\nLa Conselleria de Cultura, Participació i Esports, a través de l'Institut d'Estudis Balears (IEB), col·labora amb el Festival de Poesia de la Mediterrània fent una aportació econòmica per a l'edició del llibre 'Poesia és estimar'.\nSegons ha informat la Conselleria en un comunicat, aquest llibre recull els poemes dels autors que intervenen en aquesta edició de la Festa de la Poesia.\nL'acte de benvinguda als poetes i presentació del festival ha tingut lloc aquest divendres en els jardins de la Misericòrdia i ha comptat amb la presència de la consellera de Cultura, Participació i Esports, Fanny Tur, el vicepresident primer i conseller de Cultura, Patrimoni i Esports del Consell, Francesc Miralles, la coordinadora de Cultura de Cort, Marta Ferré, o l'organitzador Biel Mesquida, entre uns altres.\nTur ha assenyalat que "poesia és estimar la vida, la vida en llibertat, la sonoritat de les paraules, el compromís de les paraules, la musicalitat dels versos, la pau, el diàleg, la reivindicació de la justícia i la lluita per totes les llibertats i tots els drets".\n"En aquest Mediterrani nostre ens queden encara tantes coses per reivindicar que fer-ho a través de la poesia i de la cita poètica de referència de les Illes és gairebé una obligació", ha afegit.\nEl Festival de Poesia de la Mediterrània és una trobada de poetes arribats de tot el mediterrani, organitzat pel Departament de Cultura, Patrimoni i Esports del Consell i del que aquest any es compleixen vint anys, des de l'any 1999 en el qual va néixer.\nPoesia, veritat, art, comunicació i llibertat són alguns dels valors inherents al festival, que aquest any celebra la 21ª edició, sota la direcció de Biel Mesquida i la coordinació de la Fundació Mallorca Literària.\nL'acte central del Festival de Poesia és la Festa de la Poesia, que tindrà lloc a les 19.00 hores del diumenge en el Teatre Principal.


Gastronomia archivos - Espelt Viticultors\nEspelt Cultura, Gastronomia\nDivendres, 8 de juliol a les 19.30 h, Espelt Viticultors presenta una nova exposició de fotografia lligada al territori. L’exposició Croma Catalana, d’Ernest Abentín és un elogi a l’hort, als fruits de la terra, a l’horticultura popular i als rituals gastronòmics.\nCroma Catalana d’Ernest Abentín juga amb el color i té una clara intenció provocativa. L’artista ofereix una mirada particular a l’hort i als productes de la terra. A més, fa una reflexió sobre la historiografia, la identitat, la tradició i la cuina catalana.\nErnest Abentín, fotògraf nascut i resident a Barcelona, treballa als dos costats de la frontera (Empordà i Catalunya Nord). La seva obra se centra en temes culinaris i ha treballat com a assistent de Francesc Guillament, reconegut fotògraf gastronòmic de les creacions del Bulli, el Celler de Can Roca o el cuiner Paco Pérez. Durant la seva estada a París té contacte amb el món de la dansa i d’aquí en surt l’interès pel cos, el moviment i la dansa.\nEn el terreny més personal, Abentín s’ha dedicat a fotografia sobre el territori, la gent i la gastronomia des d’un punt de vista quotidià i local. El fet de menjar, el producte típic i casolà reben una mirada molt personal que va més enllà de la fotografia de plats gastronòmics.\nL’exposició Croma Catalana és precisament aquesta radiografia sobre el localisme, el fet de menjar, els rituals, el producte local, la senzillesa dels costums. Una visió del territori i de les persones des d’un punt de vista cromàtic.\nDemana el teu lot de Nadal Espelt a mida. Tenim una àmplia gamma de vins, escumosos i caixes i estoigs. Estarem encantats de fer-te arribar tot el nostre catàleg de possibilitats.\nEstem encantats un any més de poder-vos oferir un trosset del nostre paisatge, de l’Empordà, a la vostra taula, en els vostres regals. Els lots de Nadal Espelt són una molt bona opció per a la teva empresa, grup d’amics, famílies a qui els agradi el vi fet aquí.\nTenim una àmplia varietat d’estoigs i capses, diferents colors i gammes, que podem combinar com més us agradin. També podem ajudar-vos a pensar un complement amb vals regal en vi o amb alguna de les nostres activitats d’enoturisme: passejades entre vinyes, un cap de setmana a Mas Espelt sota la llum de les estrelles.\nQualsevol cosa que necessiteu, feu-nos-ho saber. Estarem encantades d’oferir-vos aquests lots de Nadal Espelt i tot el que hi vulguis afegir! Escriviu-nos i us ho expliquem.\nReceptes de l’àvia VII: Romesquet d’escórpora i SoliVent Blanc\nEl SoliVent Blanc és un vi contingut que ens connecta pausadament amb la terra i que ens trasllada aromes de les herbes aromàtiques de garriga: cap d’ase, fonoll, camamilla, farigola, romaní. Ens agrada lleugerament fresc, per trobar-hi totes aquestes aromes, després el vi llisca com la seda per la boca i en voldreu beure més. És un vi per gaudir i per compartir, per poc que es pugui amb qui tingueu a prop. Per a les vostres receptes: li van molt bé les pastes, les carns i les verdures a la brasa i els formatges semicurats.\nEl guanyador és un plat molt tarragoní de @perecullera per acompanyar un vi empordanès: Romesquet d’escórpora.\nBresa (carrota, api, ceba i fonoll)\nCaps de peix, crancs i espines\nDemanar a la peixateria que ens filategin l’escòrpora. Es pot fer amb altres peixos, però avui aquesta escórpora ens cridava. Es troben més peces grans ara amb els restaurants tancats. Es fa un fumet: cap, espines i hem agafat uns crancs per tenir un extra de sabor, que els posem al forn a enrossir. Les verdures, bresa, han de suar a l’olla. Barrejar amb el peix ja enrossit, cobrir d’aigua i bullir 10 minuts. Fer el romesco amb alls i tomàquets escalivats, les ametlles i la nyora escaldada i pelada: barrejar-ho tot amb oli i turbinar amb minipimer o morter els valents.. A la cassola: marcar lloms per l’espina, retirar. Fregir xips d’all i bitxo. Retirar. Afegir patates trencades perquè deixin anar el midó i espessin, cobrir amb fumet. Quan faltin 5 minuts, posar-hi els lloms del peix, els pèsols i el romesco. Remenar. Disfrutar amb un bon vi blanc, molt de pa i bona companyia.\nReceptes de l’àvia VI: Pollastre a la pepitòria i SoliVent\nEl SoliVent és un vi negre empordanès, que expressa molt bé les nostres varietats autòctones, com és el lledoner negre. També hi trobareu sirà i monastrell, aquesta última varietat plantada ja fa uns quants anys quan veiem venir el canvi climàtic. Ens agrada especialment perquè és un vi que recull tota la tradició de vins empordanesos i l’actualitza oferint un vi molt d’aquí que mira també el futur. També hi ha aromes de fruites negres (prunes, fruites del bosc, móra…) combinades amb notes més minerals i, sobretot, els records balsàmics de la garriga: romaní, farigola, plantes aromàtiques que podeu trobar si, quan tot passi, veniu a passejar per les nostres vinyes. Aquest vi saborós, complex i ben mediterrani va bé amb una varietat de plats, des de pasta fins a rostits amb el seu toc d’herbes. També combina bé amb entrants d’embotit i ressopons de formatge.\nLa recepta guanyadora és un Pollastre a la pepitòria de la Núria (@nuricuinara), acompanyat d’un bocinet de romaní que va a la perfecció amb aquest vi.\nEls rovells de dos ous durs\n1 llesca de pa fregida\nSafrà, uns 5-6 fils\nEn una cassola amb oli posem el pollastre salpebrat fins aconseguir que quedi segellat i lleugerament daurat, el retirem i en el mateix oli afegim la ceba tallada en brunoise a sofregir. Paral·lelament fem una picada amb la llesca de pa fregida, les ametlles torrades, els dos rovells d’ou dur i els fils se safrà (prèviament passats lleugerament per la paella). Un cop la ceba i l’all han enrosit, aixequem els sucres amb un raig de vi ranci, deixant evaporar força l’alcohol. Passat aquest moment hi afegim el pollastre i el brou, aquest últim mai ha de cobrir del tot el pollastre, no volem pas que quedi bullit. Passada mitja hora generosa hi afegim la picada i deixem que faci xup xup fins comprovar que el pollastre és cuit. Cinc minuts abans de tancar el foc rectifiquem de sal. Un cop tancat el foc deixarem reposar un parell d’hores. Bon profit!\nReceptes de l’àvia V: Tripes de bacallà i Lledoner Roig\nUns quants ceps d’aquesta varietat roja creixien escampats entre vinyes velles de carinyena. Vam decidir veremar-les per separat per fer un vi tan especial com les rareses que passen desapercebudes si no ets capaç d’observar la vida que passa en petits detalls meravellosos cada dia. Una mica com ens passa aquests dies, en què el ritme és més lent i ens fixem en coses especials: les orenetes que se senten des de la finestra estant, les tardes que s’allarguen, la roba neta acabada d’estendre al sol, la flor del taronger que ara esclata i que, si tenim sort i en tenim un a prop, podrem sentir. Tot això és dins també el Lledoner Roig, un vi que es fa estimar i que ens convida a regalar-li plats de peix al forn, fonoll i aromes de primavera.\nLa recepta triada és les tripes de bacallà de Josep Sancho (@josepsancho), un plat tan original com el mateix Lledoner Roig.\nEntre 800 grams i 1 quilo de tripes de bacallà\ntomata triturada (fresca o de pot)\n1 gotet de vi blanc o conyac\nsal, pebre negre, pebre vermell dolç, oli i julivert\nProcediment:El primer que cal fer és preparar les tripes, que venen salades. Es posen en remull 24 hores, sense canviar l’aigua i es guarda a la nevera. Passat aquest temps, se’ls treu el tel negre que tenen per sobre i s’escalden 5 minuts. Es tallen a tires amples.\nEs comença amb un sofregit d’alls i ceba. S’hi afegeix el pebrot vermell tallat a quadradets petits. Un cop ja està ben confitat, fora del foc, s’hi tira una cullerada de pebre vermell dolç, es remena que agafi una mica d’escalfor i es torna al foc. De seguida, sense esperar, s’hi tira el vi blanc o el conyac. Es deixa evaporar l’alcohol i ja s’hi pot posar la tomata (comprovar que no tingui molta acidesa, que es pot corregir amb una mica de sucre). S’hi afegeix sal i pebre al gust. S’hi afegeixen les tripes i les patates esqueixades, s’hi afegeix una mica d’aigua (o brou de peix), prou per coure les patates. Es cou tot junt el temps que necessitin les patates, entre vint minuts i mitja hora. Es rectifica de sal i pebre, si fa falta (vigileu amb la sal, que com que la tripa ja en porta, potser no cal). Al final, s’hi afegeix la caiena (si es vol més picant, s’hi pot posar en acabar el sofregit) i si es vol lligar encara més la salsa s’hi pot afegir una mica de maizena, entre les patates i la gelatina de la tripa ja lliga la salsa, però si es vol una mica més espessa, aquesta és una bona opció. S’hi posa el julivert i ja es pot servir.\nReceptes de l’àvia IV: Estofat de poltre i ComaBruna\nReceptes de l’àvia I: Sípia a la bruta i Quinze Roures\nEl primer vi proposat per maridar és el Quinze Roures, un vi blanc molt nostre, perquè fa molts anys que ens acompanya i expressa molt bé el caràcter empordanès: senzillesa i honestedat. És una barreja de dues varietats locals: garnatxa blanca i garnatxa grisa, dos raïms que a la nostra terra despleguen la seva potència saborosa. El resultat és un vi molt elegant, amb tocs minerals i de fruita, que marida molt bé amb plats de mar i muntanya, peixos.\nLa recepta guanyadora és la Sípia a la Bruta de la Sílvia Cotta. Un plat que potenciarà molt bé els sabors del Quinze Roures.\nLa sípia es talla a daus sense netejar-la gaire ni treure-li tota la pell. Si queda un xic bruta de tinta tampoc li trec. Sempre demano a la peixateria no la netegin perquè sinó la deixen massa neta. Ho poso a coure a la cassola amb un xic d’oli i hi vaig afegint totes les verdures segons el que tinc: carrota, ceba, pebrot, tomates, carxofes, all… tot menys la patata que la hi poso al final perquè sinó es desfà. Les verdures les tallo grosses, no com si fes una brunoise. Hi tiro un got de vi blanc. Com que la sípia i verdures deixen anar aigua es va coent amb el vi i la seva aigua. Un cop la sípia ha vingut tova (a mi m’agrada ben tendre) trenco les patates a trossets i les hi afegeixo, si convé hi poso aigua o brou de verdures. Un cop cuita la patata ja està. Per sucar-hi pa!\nLa tradició del pa amb vi i sucre\nA les masies catalanes sempre hi havia un pa de pagès rodó, del qual se’n treien unes llesques ben grosses i fornides, que de vegades durava tota una setmana. Per aprofitar-lo i fer-lo més menjable es mullaven les llesques amb un bon raig de vi negre, de manera que quedessin ben impregnades, i finalment per sobre s’hi afegia sucre.\nSucar:1 1 v. tr. [LC] Fer que certa quantitat d’un suc o líquid qualsevol penetri (alguna cosa), s’hi adhereixi, especialment ficant-la-hi i traient-la’n. Sucar pa en vi. (DIEC)\nEs ben sabut que a Catalunya ens agrada sucar els aliments (“xucar”, a l’Empordà). El més conegut i popular art de xucar és el de la tomata al pa, però també xuquem els melindros o les galetes i carquinyolis a la llet o la garnatxa, les neules al cava, el préssec i les peres al vi (més aviat les afoguem) i els xurros a la xocolata. I no ens oblidem de com gaudim xucant pa a l’oli de les amanides de tomates o al suc de la vedella amb bolets! Pels catalans xucar és l’art d’aprofitar, i d’això en sabem molt, no creieu? Xucar formar part de la nostra vida quotidiana i diària. És estrany que passem un dia sense xucar alguna cosa. Però avui us volem parlar d’un xucar molt antic i ara ja gairebé oblidat: EL PA AMB VI I SUCRE.\nSabeu quin és l’origen d’aquest suculent esmorzar o berenar que malauradament s’ha anat perdent? Hi ha diferents teories, però la més estesa i lògica que hem trobat és la següent:\nA les masies catalanes sempre hi havia un pa de pagès rodó, del qual se’n treien unes llesques ben grosses i fornides, que de vegades durava tota una setmana. Per aprofitar-lo i fer-lo més menjable es mullaven les llesques amb un bon raig de vi negre, de manera que quedessin ben impregnades, i finalment per sobre s’hi afegia sucre. En alguns llocs un bon tou. Penseu que a tots els masos catalans no hi faltava mai un porró ple de vi i mainada amb moltes ganes de menjar dolços. Segurament molts de vosaltres en vau menjar, de pa amb vi i sucre, quan éreu petits. I els que sou més joves, segur que molts heu sentit a parlar d’aquest berenar tan poc ortodox, avui dia.\nDites populars del pa amb vi i sucre:\n–Si vols viure sa, suca vi amb pa.\n-Amb pa i vi es fa bon camí.\n1 llesca de pa de pagès per cap\nVi negre de bona qualitat\nEs posen les llesques de pa de pagès en un plat i amb un porró regueu-les amb el vi negre pel damunt perquè el pa quedi empapat. Poseu-hi un pols de sucre i mengeu-les.\nEl pa amb vi i sucre forma part del Corpus Culinari de la Cuina Catalana.\nGarnatxa dolça: la infantesa ensucrada de l’Empordà\nLes nostres arrels es troben en la garnatxa dolça. Abans de bastir un celler, abans de fer els primers vins, els nostres paladars ja coneixien i estimaven la garnatxa dolça, el vi més autòcton de tots els vins empordanesos, i el que a poc a poc hem fet créixer i transmutar-se en altres vins molt diferents, fent servir l’experiència i les varietats que li fan de base. Això sí, la primera garnatxa dolça, la que recordem del passat, no era un vi per prendre a les postres, sinó una bèstia molt diferent…\nGarnatxa maridada amb xocolata i formatge\nQuan érem petites, la garnatxa dolça era un vi de benvinguda, que generalment se servia en gots de duralex a qui acabava d’arribar a una casa, juntament amb les també molt empordaneses galetes de la Barceloneta. El nostre avi es va adonar que no totes les garnatxes dolces eren igual de bones i, investigant, investigant, va arribar a la conclusió que les més apreciables eren les que s’havien guardat d’un any a l’altre.\nSense fer-ho potser gaire conscientment, aquells viticultors que es feien el vi a casa havien “reinventat” el sistema de soleres, reomplint les bótes anualment amb garnatxa dolça, que es deixava oxidar. L’Airam va ser el primer vi que vam fer a casa, i encara ara és dels que més ens estimem. Avui dia el nostre Airam fa dos anys de criança oxidativa, i la bóta es va reomplint amb la nostra Garnatxa de l’Empordà. Un vi dóna peu a un altre, com les arrels d’un arbre que s’enfilen en forma de branques cap al cel.\nL’Airam és amic de panellets i castanyes, de la xocolata negra, o a aquelles cremes de cacau, avellanes i sucre que trobem en el seu llarguísim postgust. La Garnatxa de l’Empordà se’n va per ambients més primaverals, i fa parella amb els brunyols empordanesos.\nSeguint el seu perfil de sabor, hem creat un còctel anomenat Tòria, que serveix per brindar a les postres d’un àpat o quan es produeix la clàssica discussió de “no obris el cava, que jo vull un còctel” o de “no facis còctels, que obrim el cava”. El cava aporta el toc de llevat que complementa als altres gustos característics dels brunyols, la pell de llimona i l’anís. Per decorar la copa, i de passada refredar-la, farem servir un gra de raïm congelat. De garnatxa, naturalment.\nRecepta del còctel Tòria\n30 ml de Garnatxa negra de l’Empordà\n10 ml d’anís dolç\nCava Escuturit fins omplir la copa.\nUn gra de raïm.\nTots els ingredients han d’estar ben freds. Posarem el gra de raïm al fons de la copa de cava. Hi afegim la Garnatxa negra, l’anís dolç i el limoncello. Acabem d’omplir la copa amb Escuturit i ho remenem suaumanent una sola vegada amb una cullera llarga.


Els arrestats, després de cobrar part del deute –el valor del qual ascendia a 150.000 euros- i deixar a la víctima en llibertat, es van desplaçar al domicili d'el seus pares a Santander i els van intimidar amb la finalitat de cobrar la resta dels diners deguts\nAgents de la Policia Nacional han detingut en la localitat barcelonina de Sant Just Desvern als dos presumptes autors del segrest i extorsió d'una víctima per cobrar un deute econòmic. Els arrestats, després de cobrar part del deute –el valor del qual ascendia a 150.000 euros- i deixar a la víctima en llibertat, es van desplaçar al domicili d'el seus pares a Santander i els van intimidar amb la finalitat de cobrar la resta dels diners deguts.\nLa recerca es va iniciar a mitjan octubre de 2021 arran d'una denúncia en la qual una persona assegurava haver estat víctima d'un segrest a Barcelona, pocs dies abans.\nA la seva declaració, la víctima assegurava que després de realitzar transferències bancàries als presumptes segrestadors li havien deixat lliure; si bé, al no haver-se saldat el suposat deute per complet -que tenia un valor de 150.000 euros- i amb la finalitat de cobrar la quantia total dels diners, els presumptes autors es van desplaçar al domicili dels pares de la víctima a Santander amb la intenció d'intimidar-los.\nAmb l'avanç de la recerca, els agents van descobrir que, d'altra banda, la víctima estava sent investigada per estafes piramidals. Després de diverses gestions policials i una minuciosa anàlisi de la documentació i les proves recaptades, els presumptes autors van ser localitzats a la província de Barcelona. A la fi del passat mes d'abril, els agents van realitzar un dispositiu policial que va concloure amb la detenció de dos individus, quan aquests sortien del seu domicili situat en la localitat barcelonina de Sant Just Desvern, per la presumpta comissió dels delictes de detenció il·legal i extorsió


Os Chotos · TRADICIONÀRIUS 2020 - TRESC\nEl mític grup aragonès, Os Chotos, establerts a Barcelona des de fa molts anys, estrena el seu últim disc Cadenzias en el marc del Festival Tradicionàrius. Un treball discogràfic acompanyat d'un llibre que gira al voltant de la poesia d'Anchel Conte. El repertori està format per 2 poemes inèdits i 19 poemes editats amb sonoritats que van des del Jazz, passant per la bossa nova, el blues, el folk aragonès, la world music o les ranxeres.\nUn concert que connecta els dos sons propis de Mataró, el flabiol i la rumba.\nTomeu Penya · BARNASANTS 2020\nAmb més de trenta anys de trajectòria musical, Tomeu Penya no perd l'humor ni les ganes de continuar brindant noves cançons\nMagalí Sare i Manel Fortià Duo · ContraBaix 2020\nVeu i contrabaix s'uneixen i interactuen dalt de l'escenari creant una sonoritat crua i despullada que juntament amb altres elemen


L’oferta turística de Lleida es dona a conèixer a la World Travel Market | BonDia Diari digital d'Andorra.\nL’estand del Patronat de Turisme de la Diputació de Lleida a la World Travel Market de Londres.\nDl., 11/11/2019 - 00:10\nL’oferta turística de Lleida es dona a conèixer a la World Travel Market\nRedacció/Foto: Patronat Turisme de Lleida\nEl Patronat de Turisme de la Diputació de Lleida va assistir a la principal fira de turisme professional europea, la World Travel Market de Londres, a la Gran Bretanya, que anualment reuneix més de 50.000 professionals d’arreu del món. El saló va tenir lloc entre dilluns i dimecres de la setmana passada.\nEl conjunt de l’oferta turística de les comarques del Pirineu i les Terres de Lleida, vinculada amb els productes de neu, cultura, gastronomia i l’oferta de turisme actiu i de natura, van ser algunes de les propostes que es van promocionar en aquesta important fira de Londres dins l’estand de l’Agència Catalana de Turisme, que té una presència destacada en aquest saló internacional.\nLa vicepresidenta del Patronat de Turisme, Rosa Pujol, i el cap de Promoció i Màrqueting, Juli Alegre, van ser presents a la mostra, on van mantenir reunions de treball amb operadors turístics, portals de viatges i mitjans de comunicació i participaran dels actes organitzats per l’Agència Catalana de Turisme, que seran presidits per la consellera d’Empresa i Coneixement, Àngels Chacón, acompanyada del director general de Turisme, Octavi Bono.\nLa Gran Bretanya és un dels mercats turístics estrangers més interessants per a les comarques lleidatanes, com ho demostra el fet que el turisme procedent del Regne Unit representa per a les contrades del Pirineu i les Terres de Lleida un 9% del nombre total de pernoctacions que anualment efectuen els viatgers estrangers a la demarcació de Lleida, situant-se en el segon lloc en el rànquing del turisme estranger darrere de França, que representa el 42% dels viatgers. Per aquest motiu el Patronat de Turisme va organitzar enguany dues jornades adreçades a empresaris turístics de les comarques del Pirineu i les Terres de Lleida per millorar la comercialització de l’oferta turística al mercat britànic.\nDescarten criminalitat en la mort d'una dona al Parc del Segre


activitatsfetes-2 - La Ràfega. Fotografia participativa\nEXTRAESCOLAR INST. PAU CLARIS\nEns hem endinsat en el món de la fotografia amb un grup de joves de l’Institut Pau Claris. Durant l’extraescolar hem aprés técnica fotogràfica (exposició, llum, composició, etc.). Hem fet i vist moltes fotos per observar-les i analitzar-les i així desenvolupar una cultura visual conscient. Els jocs amb la càmera ens han servit per potenciar la nostra creativitat. Hem fet moltes sortides per la ciutat i finalment hem fet una exposició!\nEL MIRADOR DEL BARRI\nLes joves del CRJ Mas Fonollar ens han ensenyat la seva ciutat. Amb paraules i fotografies ens han mostrat el seu punt de vista del lloc on viuen. Han fet una caixa personal on guardar les seves fotos, una postal, textos, etc. Cada caixa representa, per nosaltres, una manera de mirar, viure i relacionar-se amb el seu entorn.\nAmb les joves del PIJ d’Es Mercadal (Menorca) hem fet un breu taller per reflexionar entorn la identitat i el territori mitjançant el retrat fotogràfic i la vegetació local de l’illa de Menorca. Per fer-ho hem realitzat una intervenció artística amb plantes i flors seques a partir de les fotografies presses.\nAmb l’entitat Fem Carmel, dinamitzadora cultural del barri, hem gravat un vídeo on els/les alumnes de les escoles Piaget i Santa Teresa anuncien l’arribada del carnestoltes! Totes les botiges del barri han quedat avisades de l’inici de la festa.\nAra em toca a mi és el nom del taller que han realitzat les usuàries del Club Social Portalet, el qual ens ha servit com a premissa per donar-nos un espai individual i grupal on cadascú pogués expressar-se a través de les imatges i de les fotografies fetes durant el taller. Dins de les caixes que han personalitzat, han guardat les fotos impreses en forma d’acordió. Amb fotografies hem pogut respondre preguntes com: Què és la tristesa? Com em defineixo? Com em sento? Quines són les meves virtuts? Etc.\nAmb les usuàries del Club Social Torrassa ens hem endinsat, a través de la fotografia, al món de les emocions i allò que l’envolta, com són els colors, les expressions facials, la mirada, la llum, etc. Les fotografies resultants del taller han servit per extreure’n unes reflexions molt interessants.\nENTITATS AMB LES QUE HEM TREBALLAT O COL·LABORAT: