>8ena PROVA TROFEU SOCIAL PRIMAVERA 2011 – Club Mar i Vent Canet\nPublicat el 05/06/2011 06/06/2011 per clubmarivent\n>Vent 230 rolada a 170 , 4-8 nusosMar planaexel.lents condicions de navegació i nombrosa flota a la sortida,18 patins a l’horitzó blanques veles sobre el mar turquesa i blau… Bucòlic paisatge, peròquants ens posem en regata ens oblidem de l’entorn i concentrem els sentits connectant amb el vents i els elements.La sortida del Lilu impecable, amb velocitat i cenyida com un coet cap a la boia de cenyida, a sotavent seu el 3000 que avui no trovaba la posició ideal de reglatge, fins i tot s’han tocat amb el David que cenyia molt millor. La sortida del Chopo i el Kris ha sigut molt bona amb velocitat i vent net. El primer en virar ha sigut en Lilu, que ha mantingut la primera posició en tota la regata amb molta autoritat com f eia temps que no gaudiem.La gran actuació del Chopo li ha valgut un segon lloc, que ha cultivat la seva victoria a la primera cenyida on ha assolit un comode avantatge sobre el tercer classificat, que ha anat canviant de titular durant la regata, i finalment en Sainz, amb el seu Speed ha assolit una molt bona tercera plaça. Quart en discordia i durnant mo,ta estpna tercer en Kris Cañas que amb la seva tàctica de desvent ha fet treure de polleguera al 3000, que avui s’ha enfosat fins el cinquè lloc i amb dificultats per mantenir el cinquè lloc a l’arrivada, doncs en Dani Wirth ha tingut al seu abast la cinquena plaça i en Toni Balcells també ha amenaçat seriosament al Xavi Oliver.Classificació1.- Josep Ma. Masriera2.- Alex Chopo3.- David Sainz4.- Kris Cañas5.- Xavier Oliver6.- Dani Wirth7.- Joan Xapellí8.- Jordi Cirera9.- Jaume Vivo10.- Bernat Coll11.- Marc Mitja12.- Joan Astals13.- Joan Sunyer14.- Francisco Cañas15.-Carles AlBerti16.- Toni Balcells (DNF)17.- Pere Ibern(DNF)18.- Martí Fradera (DNF)En Dani Wirth ha entrat\n11 thoughts on “>8ena PROVA TROFEU SOCIAL PRIMAVERA 2011”\n05/06/2011 a les 7:43 PM\n>Gran regata i gran dia, sembla que cada dia hi ha mes gent al capdevant i les posicions poden cambiar en qualsevol moment per un petit error o no interpretar correctament una rolada. que es preparin al campeonat d'europa, marivent al poder.De totes formes he trobat a faltar cracs con el Fredy, Vila, Visiers i el gran desaparegut Albert Gurri.David Sainz\n05/06/2011 a les 7:44 PM\n05/06/2011 a les 9:38 PM\n>Sembla que ha estat un bon dia. Algú li ha posat pedres al primera del club (diuen que s'ha vist a més d'un durant la setmana amb un serrutxo sota el braç…)Fins diumenge vinent, que la copa Europa està a tocar !! entreneu, malditos, entreneu !!Xavi VBala Blava\n06/06/2011 a les 5:51 AM\n>Felicitats Xavi, les teves cròniques son cada dia mès brillants. Fantàstica regata, sense incidents…….CHOPO\n06/06/2011 a les 7:59 AM\n>Molt bona regata per tothom. 18 patins es una passada però més serà el dia que sortim tots. Per cert,…A la classificació falta en Toni Balcells !!! Del 7e perdem tots un lloc.Jaume Vivó\n06/06/2011 a les 8:13 AM\n>La setmana és fa molt llarga esperant el proper diumenge, i més quant tens un mal regust de boca de com ha anat la regata, m'hauré de pregunta "¿por qué?", snif estic deprimit, serà que és dilluns, vuaaaaaaah!!! apa fins diumenge familia, felicitats al Lilu i la resta de companys, sou uns fieres, la pressió per esta al davant és molt forta, seguiu així que farem un bon paper a la COPA D'EUROPA, per cert confirmeu-me a veure quants som al final.salutacions\n06/06/2011 a les 12:10 PM\n>Molt bona la crònica del Xavi.He tingut que entrar en situació ja que llegint-la he pensat per un moment que estava a Tahiti entrant a la mateixa badia que va entra el Marlon Brando desprès del motí de la Bounty.Tot molt bucòlic, però en honor a la veritat, ahir el estat de la mar, el seu color, el ventet , el poc tràfic i la llum tant característica del Maresme desprès de la pluja, tot barrejat amb el blanc de les veles desfilant en perfecte harmonia i alineació donava una imatge única, de postal, ho sento de tot cor pels que no van venir, no sabeu el que us perdeu.Dit això la regata molt maca. La sortida no estava del tot ben posada i la línia massa curta per tanta flota, sortida per la barca i cenyir a buscar més pressió der vent cap en fora, però a mig camí el compàs et marcava rolada i el rumb anava caient així que bordo i cap a Arenys, a la primera boia passa primer en Lilu seguit de l’Alex Chopo i darrera d’ells el Kris en Xavi Oliver i la resta de la flota encara compactada. En el llarg ja s’entreveia que el vent en faria de les seves i al final del recorregut donava per arribar a la boia quasi de cenyida. El traves es va convertir en una popa rodona, el vent ja havia canviat, i en tornar a la boia de terra per començar la segona cenyida, calia passar-la arrambat i tirar de dret en una espècie de llarg a tota castanya cap a la boia, en aquest rumb el Chopo va passar a ocupar la primera posició però va caure massa a sotavent, per donar velocitat al barco, i en arribar a la boia en Lilu li feia un interior i enfilava “l’empopada” un altre cop en primera posició. Per darrera en David escalava posicions així com el Dani i el Toni Balcells, en Xavi Oliver avui l’hi ha tocat barallar-se amb els companys per defensar la posició però no marxava gaire fi. Torna a passar per la boia de terra i la mateixa cançó virada arrambat i tirar de dret cap a l’arribada en un llarg-cenyida ràpid i a rumb directa, però atenció que per variar, la línia d’arribada tampoc estava ben posada, afavoria els que pujaven de terra i dificultava als que venien de fora, calia ajustar be la direcció directa a la boia per passar, sinó repicó. Al davant les posicions no varien, en Lilu es planta davant d’en Chopo i el marca fins creuar la línia. Meritòria tercera posició del David Sainz i la quarta d’en Kris. De la part de darrera no se que ha passat doncs a partir de la segona boia el grup davanter s’ha estirat i era difícil controlar el segon grup, però em consta que ho han passat d’allò més be.Menció especial per l’Alex Chopo, ja fa moltes regates que està allà davant, no deu ser casualitat, la combinació del 2817 (antic Quim Esteva, antic Xavi Oliver) la vela nova, i principalment ell, que per fi s’ho creu, fan que en aquestes darreres setmanes hagi fet un salt endavant molt fort. El segon lloc d’ahir, amenaçant constantment al primer, i prenent el liderat en un tram de la regata ho diu tot. Això es passa molt emocionant . Sento molt les baixes abans esmentades, no sabeu el que us esteu perdent, però podeu arreglar-ho ja que la temporada d’estiu no ha fet mes que començar. La setmana que be més.BV ( Bala Vermella) al menys per un dia.Josep Mª Masriera LILU 2890\n06/06/2011 a les 3:56 PM\n>Oliver, ara que estic tan emocionat i que m'ho passo tan be, t'agrairia, si es posible, i ja que hem arribat a les 8 regates del trofeu primavera, que quan tinguis un moment, possis la classificació per controlar les posicions amb els dos descartes i tenint en compte que només falten dues probes. Moltes gracies. Per cert, gracies Lilu pels teus comentaris de suport.CHOPO\n06/06/2011 a les 4:38 PM\n>Enhorabona per tots els participants. Quina enveja!!, D'altre banda us comunico que començo a sentirme recuperat del tot, veurem El próxim cap de setmana que tal vaig en la International Adipav Cup a l'Ampolla i tornara el IOS a Canet!! per preparar la copa D'Europa!!Bon Vent!!Freddy\n06/06/2011 a les 5:47 PM\n>Atenció amic Freddy,ja saps el que es diu amb aquests casos donde tengas la olla no pongas la…………………..l'Ampolla.Sort i a primera, però quan tornis a casa no et pensis pas que et trobaràs un jardí de roses i que faràs un "paseo triunfal" això es la guerra i com diu el President de la Federació, qui no corra VELA.\n06/06/2011 a les 5:59 PM\n>El que ha fet el comentari anterior era jo he oblidat signar.Aprofito l’ocasió per felicitar també al Joan Xapellí ( Joan que no estamos tan mal!!!! ANIMS i cap amunt) i al Jaume Vivó que va fer un molt bon paper , amb el canvi d’embarcació i l’acumulació d’experiència que suposa la regular participació a les regates dels diumenges, PROGRESA MOLT ADECUADAMENT !!!! i això es deixà notar. Que vagin prenen nota tots els que fan campana, que quan tornin……..Josep Mª Masriera. LILU 2890\nAnterior>CLUB MAR I VENT ORGANITZA EL CAMPIONAT DE CATALUNYA DE PATÍ JÚNIOR 2011\nSegüent>CLASSIFICACIÓ PROVISIONAL T. PRIMAVERA 2011


La FM 2020 ja té administradors | lairrepetible\nInici / Notícies / La FM 2020 ja té administradors\nMontse Andrade, Anna De Tena, Pere Nin, Núria Rovira i Pablo Sancho són els encarregats d'administrar la convocatòria festamajorenca del 2020.\nTé 30 anys, és soltera i treballa a la recepció de l’escola Vedruna Vilafranca. Des de fa 25 anys és alumna de l'Escola de Dansa Assumpta Trens de la Societat la Principal“ El Casal“. Actualment també hi treballa com ajudant de direcció i membre de la junta de Dansa. Ha estat monitora del Grup Esplai Parroquial (GEP) durant 9 anys, (2007 – 2016), dels quals 6 com a responsable general. Va ser membre del consell directiu del MCECC (Moviment de Centres d’esplais Cristians de Catalunya) de la Fundació Pere Tarrés. (2013-2015)\nEn el món de l'esport, fins als 18 anys va jugar al C.E Xamba i més endavant va formar part de l'equip tècnic del club com entrenadora vàries temporades. (2013-2017)\nVa participar en la Festa Major “petita” ballant panderetes i panderos. I des de l’any 2009 fins el 2013 va ballar amb el Ball de Panderos\nTé 40 anys, és casada i mare d’un nen de 6 anys. És auxiliar d’infermeria i actualment treballa com a secretària administrativa del cap de traumatologia de Siors Center, S.L.\nVa patinar al club patinatge artístic Vilafranca del 1983 fins al 1999. Entrenadora de patinatge a diverses escoles de Vilafranca i de la comarca del 1995 fins al 2017.\nVa jugar a hoquei patins del 2002 fins al 2014 amb diferents clubs de la comarca. És una de les fundadores del Club CPA Patixou, del qual actualment n’és la presidenta.\nÉs membre del Consell Esportiu de l’Alt Penedès i col·laboradora amb el club patí hoquei Sant Ramon.\nVa ser balladora del Ball de nans del 2003 fins al 2005.\nTé 59 anys, és casat i pare de dues filles de 27 i 21 anys. És llicenciat en Ciències Químiques, graduat i màster en Enologia i diplomat en Ciències empresarials i treballa com a gerent a Cellers Most Doré.\nForma part de la junta de diverses entitats professionals, culturals i lúdiques al Penedès: Institut del Cava, Consell Regulador del Cava, Òmnium Cultural Alt Penedès, Associació de Carnaval Grup Fem Pinya i de la Comissió 11 de Setembre (organitzadora de la Marxa de Torxes).\nTambé va ser membre del secretariat i del nucli fundacional de l’ANC a Vilafranca en la seva creació (2012) fins al 2014.\nÉs membre dels Castellers de Vilafranca des de l’any 2000.\nTé 30 anys, és casada i graduada en Estudis Anglesos i màster de Formació del Professorat.\nHa estat professora d’anglès durant més de 5 anys i actualment treballa en el departament de comerç internacional d’una empresa de Vilafranca.\nVa ser membre de l’Agrupament Escolta i del GEP durant la infantesa i adolescència.\nTot i no haver ballat en cap ball de la Festa Major, sempre ha gaudit molt de la festa i de l’ambient que es respira durant aquells dies pels carrers de la Vila.\nTé 34 anys, és solter i Llicenciat en Història de l'Art i Comunicació Audiovisual per la UB, Màster en Ficció de Cinema i Televisió per la Universitat Ramon Llull i Màster en Film Business per l'ESCAC. Actualment és Gestor de projectes de la Federació Catalana de Cineclubs, entitat que va presidir entre 2015 i 2017, i director de la revista digital 'Industrias del cine'. Membre de la junta de Cineclub Vilafranca de 2010 a 2017 i ex-Cap de Programació del Most Festival.Coordinador de les Festes de Sant Raimon 2013 i pregoner en les del 2016. L'any 2008 va ser beneficiari d'una beca d'investigació del patrimoni tradicional i festiu de la Festa Major convocada pel Servei de Cultura de l'Ajuntament de Vilafranca, i l'any 2010 d'una nova beca per a realitzar treballs de documentalista de la Festa Major de Vilafranca i elaboració del seu catàleg inclòs al Catàleg del Patrimoni Festiu de Catalunya. Va redactar alguns textos sobre balls de la FM en el programa de 2011.


Bernardo Atxaga: "Tinc la convicció que en literatura el temps no existeix" (Jordi Nopca)\nBernardo Atxaga: "Tinc la convicció que en literatura el temps no existeix"\nEl Premio Nacional de las Letras 2019 presenta la seva última novel·la, 'Casas y tumbas'\n"Intentaré dir-te coses de veritat i que no hagi explicat en entrevistes anteriors", es proposa Bernardo Atxaga a mig matí en un dels sofàs de l'Hotel Hesperia de Barcelona. Traduït a trenta-dues llengües, l'escriptor basc presenta, pocs mesos després de rebre el Premio Nacional de las Letras –dotat amb 40.000 euros– una de les seves novel·les més ambicioses, Casas y tumbas (Alfaguara), que arrenca a la dècada dels 70 al poble d'Ugarte, amb l'Elías, un adolescent que ha deixat de parlar després de l'estada en un internat. A partir d'aquesta primera història iniciàtica, el llibre va canviant d'escenaris i de personatges per mostrar una societat que es transforma. Ho fa amb l'habitual singularitat i amb una aparent senzillesa, rere la qual bateguen alguns dels grans temes de la literatura: la radicalitat de l'amor, la importància de l'amistat o el dolor per la malaltia greu d'una filla.\nEl professor Pascal, un dels protagonistes de Casas y tumbas, quan li pregunten què és per a ell la felicitat, respon: "És feliç aquell que, com Ulisses, ha fet un llarg viatge".\nLa vida és un viatge. I no hi ha ningú que tingui més dret a afirmar-ho que algú que rondi els 70 anys, com és el meu cas. Ara recordo els paisatges que he anat travessant, i com més hi penso amb més precisió els veig.\nAquesta novel·la ha sigut un viatge llarg. La separen sis anys de Días de Nevada.\nLa primera gran dificultat d'aquest llibre era l'extrema densitat del material que hi ha. El ballarí sempre està encadenat, però cal que les cadenes no es vegin, així que espero haver aconseguit –després de patir molt– que la diversitat de paisatges mentals, polítics i personals acompanyin el lector sense cansar-lo.\nAl contrari: ens quedem amb ganes de més històries.\nL'acció arrenca el 1970 i arriba fins al 2017: són gairebé cinc dècades de vida. Si pensem en la cinta que representa tot aquest temps, és impossible explicar-la sencera: cal retallar-la. Sempre que pensem en el nostre passat en recuperem trossos. Si, a més, ens fixem en el passat dels altres, aquests fragments són encara més clars: hi ha algú amb qui potser només has coincidit en l'adolescència fins que, al cap de molts anys, t'hi retrobes.\nLa cinta de Casas y tumbas mostra sis retalls.\nEn un primer moment en tenia nou, però en vaig treure tres. Un d'ells, per exemple, es diria –si es traduís– La mort d'Andoni il·luminat per l'LSD, que parla de la desaparició prematura d'un jove a conseqüència d'un viatge d'àcid lisèrgic. Vaig eliminar-lo perquè afegia ombra i tristesa a la novel·la. Penso que, a partir d'un determinat moment, els escriptors tenim l'obligació de ser lluminosos. Sempre hi ha espai per a la protesta i la queixa, però a Casas y tumbas, fins i tot en els episodis més foscos, hi ha gags.\nA l'alfabet final de la novel·la –que comença amb la paraula amistat i arriba fins a la lletra zeta– hi llegim, a l'entrada de tomba, que "la vida enfonsa l'amor" i que, en canvi, "la mort l'atreu, l'enforteix i fins i tot el ressuscita".\nUna de les coses més tristes que poden passar és la destrucció de l'afecte, com passa en un dels capítols, ambientat en un hospital i que explica la malaltia de la Garazi, filla del Martín i l'Ana. La visió crua i descreguda cada vegada m'interessa menys. Em recorda l'efectisme del Romanticisme, però en comptes d'idealitzar les passions, la cruesa les mostra al revés, com un excés de brutícia.\nAlgunes de les històries i personatges d'aquesta novel·la parteixen de vivències pròpies o de coneguts seus.\nHi ha una sèrie de fets que tinc gravats a la memòria i que tornen a mi una vegada i una altra. La garsa que vam trobar amb uns companys del servei militar, a la qual volíem ensenyar a dir "Franco cabrón". La tortura policial del meu germà i d'un amic meu, que va arribar a morir. L'assassinat de l'enginyer químic Ryan. El patiment de tenir una filla ingressada a l'hospital.\nAixí i tot, els transforma en ficció en un moment en què la confessionalitat i la primera persona es valoren molt, en la literatura contemporània. Per què?\nLa tercera persona té una objectivitat que m'interessa molt. Quan parlem del que només és personal, el lector pot sentir-s'hi involucrat, però és més difícil. M'agrada partir de les experiències més íntimes i anar cap a l'objectivació. Si hagués explicat el meu viatge en autocar a Lourdes hauria acabat de seguida. A Casas y tumbas, en canvi, hi envio dos adolescents i la història l'explica un narrador extern que ha de fer creure als lectors que viatgen allà amb ells. Aquest mètode converteix la narració en un mirall on els lectors es poden veure reflectits.\nLes primeres 100 pàgines del llibre transcorren el 1972. Resseguint la seva trajectòria veiem que va ser l'any en què va publicar els seus primers textos. No crec que sigui una picada d'ullet casual.\nEncara que els lectors no n'hagin d'estar necessàriament assabentats, tot el que trobem a Casas y tumbas té un substrat real. El 1972, mentre feia el servei militar, escrivia la que seria la meva primera novel·la, Ziutateaz [De la ciutat, 1976], que mai no he publicat en castellà. Era un llibre de fantasmagories i expressionista, molt influït pel teatre de la crueltat, que jo seguia amb devoció en aquells moments. Eren temps difícils, en què jo tenia problemes de tipus polític, i també la meva família. Ja hi apareix, encara que transfigurada, la qüestió de la tortura.\nEm va fer gràcia llegir que un dels protagonistes, l'Elías, porta el nom d'un profeta bíblic però que, en canvi, passa per una època de mudesa.\nEncara que conegui la història del profeta Elies, en el cas del llibre era més una referència real. És algú que encara em podria trobar pel carrer i per qui vaig sentir una gran amistat. I a l'Eliseo també me'l podria trobar. En el cas de l'Eliseo sí que pensava en Odisseu o Ulisses, protagonista de l'Odissea. D'aquí anem fins als senglars que apareixen en el llibre: el senglar és l'animal que fereix Ulisses –gràcies a la cicatriu el podran reconèixer quan torni a Ítaca.\nLa presència de la tradició literària sempre hi és, en els seus llibres, encara que de vegades calgui furgar una mica.\nSempre començo a treballar a partir del subconscient. Deixo que em vagi dient coses, fins que, un cop vaig donant forma al material, intento trobar alguna història clàssica que hi pugui ressonar. Tinc la convicció que en literatura el temps no existeix. El poema de Guilgameix [escrit fa més de 4.000 anys] és tan actual com el llibre que va sortir ahir. Els cecs, per exemple, sempre m'han impressionat molt: si escric sobre ells intento que tinguin un punt de clarividència, com Tirèsias. En el cas dels bessons em remeten a Càstor i Pòl·lux, i d'allà passo a la idea del doble, que ha tingut tanta fortuna en literatura. És una de les idees més realistes que hi ha, encara que l'hagin tractat autors com R.L. Stevenson des del vessant fantàstic a L'estrany cas del doctor Jekyll i Mr. Hyde. El doble té alguna cosa inquietant perquè trenca la idea que una única consciència et marca el camí: en aquest cas n'hi ha dues, i el teu doble és algú proper però a la vegada diferent.\nDurant la promoció de Casas y tumbas ha dit que no escriurà més novel·les. També ha avançat que el seu proper llibre es dirà La mirada del cavall. Si pensem en el cavall de Torí que va embogir Nietzsche, hem de pensar que serà una aventura abismal.\nM'inquieta molt la mirada dels animals, i la dels cavalls especialment. La mirada del cavall no és frontal, com la nostra, sinó molt més panoràmica. Tinc ganes d'escriure des d'aquesta totalitat, que és una cosa que no m'he atrevit a fer fins ara. No sé si serà un llibre abismal, però m'obligarà a mirar cap endins i a treure coses noves del meu interior. Si penso en la meva primera ruptura sentimental, ara soc capaç de veure-ho tot: l'escena, el patiment i les derivacions tràgiques que va tenir.\nAquesta retirada literària, per tant, és parcial. Vostè continuarà escrivint narrativa.\nTinc una gran confiança en la narrativitat, em sembla la millor manera de pensar i d'abordar els problemes. Continuaré narrant, però no sé quina forma prendrà el que faci. ¿Serà reflexiva? ¿Humorística? M'agradaria que fos com un flux que va brollant.\nA la novel·la sembla que l'amistat prevalgui per sobre de l'amor.\nL'arrel de la paraula amistat implica afecte i proximitat. L'aproximació més franca en un sentit diàfan i imprevisible és el primer amor. És una atracció gairebé entre dos imants, com passa entre el Mateo i l'Elías. No té res a veure amb l'amor tardoral, ple de càrregues.\nPremio Nacional de les lletres


La Ruta dels Músics omple de música el barri dels Gats de Piera - Canal Taronja Anoia\nIniciNotíciesLa Ruta dels Músics omple de música el barri dels Gats de Piera\nPiera ha celebrat la 12a edició de la Ruta dels Músics, un festival que ha portat la millor música dels artistes i grups locals als portals i racons més emblemàtics del barri dels Gats. La Marching Band de l’Aula Municipal de Música ha encetat la Ruta amb una cercavila des de la plaça de la Creu fins la plaça Joan Orpí, on l’espectacle de Nuna & Petit ha servit per inaugurar d’una ruta nocturna plena d’espelmes i teieres.\nTot seguit, ha arribat la música dels 17 grups i músics de Piera que han participat en la Ruta dels Músics d’aquest any, que s’ha allargat fins la matinada amb el grup de tambors Sbombats. Finalment, els concerts de Scandal Jackson i Sybarites han donat per finalitzada la 12a edició del festival de música de Piera.\nEls Hostalets de Pierola inaugura la ‘Cruyff Court’ amb Pep Guardiola com a padrí


Quina diferència hi ha entre la combustió i la crema? 2020\nQuina diferència hi ha entre la combustió i la crema?\nLa crema és també un tipus de combustió.\n• En cremar, es poden veure flames. Però la combustió és una reacció que es produeix sense flames.\n• Com que la major part de l’energia es converteix en energia lleugera en la crema, la quantitat de calor produïda pot ser menor que en la combustió\nLa combustió o escalfament és una reacció química on la calor es produeix per una reacció exotèrmica. La combustió és una reacció d’oxidació. Perquè tingui lloc la reacció, hi hauria d’estar allà un combustible i un oxidant. Les substàncies que pateixen la combustió es coneixen com a combustibles\nLa combustió o escalfament és una reacció on la calor es produeix per una reacció exotèrmica. La combustió és una reacció d’oxidació. Perquè tingui lloc la reacció, hi hauria d’estar allà un combustible i un oxidant. Les substàncies que pateixen la combustió es coneixen com a combustibles, mentre que en la crema d'oxigen es combina amb una altra molècula per produir un òxid. En aquesta reacció, l’oxigen experimenta reducció i l’altra substància experimenta oxidació. Així doncs, bàsicament la reacció d’oxidació està afegint oxigen a una altra substància.


Cas típic 2250: noi li agrada noia, noi li agrada Halloween | Pons's blog\nCas típic 2250: noi li agrada noia, noi li agrada Halloween\nPosted: 2015-10-30 in Actualitat\nSí, ja ho se, per aquí tothom fa castanyada i ningú es disfressa de Halloween però per si de cas us deixo algunes idees de disfresses originals per demà.\nDisfressa de pantalla blava de Windows de la mort\nDisfressa de Walter White bipolar\nTambé tinc disfresses per gossos\nDisfressa de Minecraft\nDisfressa de ninot de llum per una nena\nDisfressa de motorista amb un nadó\n2015-10-30 a les 8:14\nDesprés de la saga de la Castanyada no m’ho esperava això de tu, t’has passat al costat fosc!!.\nBé, de fet si que m’ho esperava perquè no és el primer any que ens ofereixes un post de disfresses originals. M’ha agradat molt la del motorista amb el bebè, molt ben trobada. :-D\n2015-10-30 a les 8:29\nEls de gossos són les millors!\n2015-10-30 a les 21:02\nSegur que no ho haguessis dit mai, però es que a mi m’agrada celebrar-ho tot ^^\n2015-10-30 a les 8:30\nSi fos per escollir jo em disfressaria d’AhSe comentant al Pons’s Blog ^^\n2015-10-30 a les 19:35\nbona disfressa! ningú et reconeixerà!\n2015-10-30 a les 9:08\nGenial la blue screen of death, però les disfresses de gossos són insuperables! Jo aniré a fer la castanyada a ca la mama, però disfressaré el gat perquè ell celebri Halloween! Vaig a veure de què…\n2015-10-30 a les 19:28\nJo crec que quedaria la mar de bé disfressat de ballarina.\n2015-10-30 a les 10:07\nAquesta castanyada em disfressaré de persona. A veure si passo desapercebut.\n2015-10-30 a les 19:29\nEntenem que per al teu dia a dia tens més aviat pinta de gos?\n2015-10-30 a les 21:03\nDescobriran de seguida que es una disfressa\nEl teu blog comença a semblar un canal públic de TV en campanya electoral. Primer fas un post de gats i després has de compensar fent un de gossos. Fas posts de la castanyada i has de compensar amb Halloween. I tot i així segur que no t’escaparàs que algú digui que fas adoctrinament pro-gats.\nPD: jo no sóc ni de gossos ni de gats (i això no vol dir que sigui de gossos, que és el que diuen tots els que són de gossos i no ho volen admetre obertament!)\n2015-10-30 a les 19:30\nDeixa’m endevinar: tu tens un hamster. Doncs disfressa a l’hamster, què esperes!!\n2015-10-30 a les 21:07\nJo dic obertament que sóc de gats, i amb orgull!\n2015-10-30 a les 10:29\nEl de la nena és molt xulo! Bona idea!\nEls dels gossos m’ha recordat aquella broma del gos aranya, ara no recordo si me la vas ensenyar tu. Espero que el pròxim post sigui un recull de bromes de por, que m’encanten, i per Halloween i Tots Sants això també es porta molt.\n2015-10-30 a les 19:31\nEl gos aranya de ben segur ha sortit a Pons’s Blog, sino com el coneixeries?\n2015-10-30 a les 21:08\nBona idea un post de bromes de por! Llàstima que la programació de Pons’s blog estigui molt atapeïda per aquestes dates\n2015-10-30 a les 15:19\nCelebrar Halloween té la seua complicació, eh?\n2015-10-30 a les 19:32\n2015-10-30 a les 21:09\nMés que celebrar la castanyada?\n2015-10-30 a les 15:58\nLes disfresses de gossos ratllen el maltractament animal, però estan molt bé.\nEls dos últims vídeos m’han agradat molt, el de la moto és una passada :DD\nNo ens passem, a aquest bloc mai no hi haurà maltractament animal.\n2015-10-30 a les 21:10\nCom a molt maltractament del comentarista per part de l’ahse\n2015-10-31 a les 12:58\nL’AhSe sempre tractarà els comentaristes de manera justa, mai no es podrà anomenar això “maltractar”! A Pons’s Blog qui no mostra el seu respecte al Pons s’arrepentirà ^^\n2015-10-31 a les 15:38\nEl de motorista amb nadó es molt friki!\nJo sóc de gossos, a la meva gossa laika la disfressàvem de flamenca, més mona!\n2015-10-31 a les 23:10\n2015-11-02 a les 8:04\nflamenca? no podia ser un sardanista?\n2015-11-01 a les 12:46\njo sóc de castanyes i moniatos i panellets noi ….però ves que hi farem!\n2015-11-01 a les 23:10\nTranquil, la llei de l’anomenat Halloween no prohibeix menjar castanyes, moniatos i panellets durant la nit de la tal festa! Ara ja podràs anar a dormir tranquil, hahaha\ncadascú té les seves rareses\n2015-11-01 a les 13:38\nEls vestits dels humans no em fan gaire el pes, o sigui que no em disfressaré de res, per compensar-ho m’atiparé de castanyes, panellets i moniatos. I de moscatell. Però els dels gossets m’entusiasmen, tret el del Hulk. Trobo molt fort pintar un gos de verd!!!\nTambé he trobat original i m’ha fet molta gràcia el bebè fantasma. :-D\n2015-11-01 a les 23:08\nOstres! Una catalana classica amb un bon sentit de l’humor cap als animals de companyia… Endevino que ets dels que entren a aquest bloc amb l’esperança de trobar un “Cas típic 2xyz: noi li agrada noia, noi/noia li agrada el Pons” ^^\n2015-11-02 a les 8:06\nTens raó, pintar un gos de verd es molt fort, hagués sigut més ètic pintar-lo a ratlles blanques i negres i dir que es una zebra\n2015-11-02 a les 8:33\nSi pintes el gos amb ratlles blanques i negres ja pot fer d’arbitre, millor que no!!\nCas típic 2251: noi li agrada noia, noi li agrada Tots Sants


Supermercats Michelangelo repeteix com a patrocinador de Sabor Salou — Ajuntament de Salou\nSupermercats Michelangelo repeteix com a patrocinador de Sabor Salou\nSupermercats Michelangelo repeteix com a patrocinador de Sabor Salou Les copes que es lliuraran a tots els visitants que adquireixin el pack degustació aniran serigrafiades a més de la imatge de la fira, amb el logotip d’aquesta cadena de supermercats de referència en el municipi https://www.salou.cat/ca/noticies/supermercats-michelangelo-repeteix-com-a https://www.salou.cat/ca/noticies/supermercats-michelangelo-repeteix-com-a\nLes copes que es lliuraran a tots els visitants que adquireixin el pack degustació aniran serigrafiades a més de la imatge de la fira, amb el logotip d’aquesta cadena de supermercats de referència en el municipi\nLa regidora de Participació Ciutadana, M. José Rodríguez, i la propietària dels Supermercats Michelangelo, Pepi Muntané, han signat aquesta setmana l’acord pel qual aquesta cadena d’establiments de referència al municipi participa, per segon any consecutiu, com a patrocinadora de l’esdeveniment Sabor Salou.\nCom a novetat, enguany les copes que es lliuraran a tots els visitants que adquireixin el pack degustació aniran serigrafiades a més de la imatge de Sabor Salou, també amb el logotip de Supermercats Michelangelo.\nDes de l’Ajuntament de Salou es valora molt positivament aquest acord establert amb Pepi Muntané, ja que és un pas més en la unió de sinèrgies i esforços entre empreses significatives del municipi i el propi ajuntament per a millorar la projecció turística de Salou.\nRafael Ansón, a la inauguració\nEl proper divendres 16 de març a les 18 hores s’inaugurarà la segona edició de l’esdeveniment gastronòmic “Sabor Salou” de la mà de Rafael Ansón, president de la Real Academia de Gastronomía.\n“Sabor Salou” obrirà les seves portes el divendres 16 de març des de les 5 de la tarda fins a les 10 de la nit; dissabte d’11 del matí a 10 de la nit i diumenge d’11 del matí fins a les 8 del vespre. El públic podrà adquirir un “pack degustació” per un preu de 5€, mitjançant el qual se li farà entrega de 3 tiquets degustació, la guia d’expositors i una copa edició limitada. D’aquesta manera, el visitant podrà assaborir les diverses ofertes en els més de 50 estands que hi seran presents.


Jordandes de Treball i Convivència Juliol 8, 9 i 10 – Irehom\nJordandes de Treball i Convivència Juliol 8, 9 i 10\nby irehom · juliol 2, 2016\nJornades de Treball i Convivència format d’estiu\nAgost no hi haurà jornades\nSi tens ganes de conèixer el projecte Irehom i participar de les nostres jornades aquestes son unes dates immillorables.\nSeran 3 dies plens d’experiències. Podràs participar en treball voluntari a la finca de Casasaies, on segur aprendràs coses. També conviuràs amb altres persones com tu, que cerquen altres camins. Per fer-ho ens nodrirem de les coses bones que ens dona la vida: espais de connexió, tardes creatives, treball en equip, refrescades a la piscina i molt més.\nNomés t’has d’apuntar i portar-t’he a tu amb el màxim de ganes de participar.\nLa inscripció és gratuita, només hauràs de pagar els costos dels àpats i veuràs que hi ha diverses maneres de fer-ho en funció de les teves possibilitats.\nUn cop apuntat t’enviarem un correu amb les recomanacions per venir.\nDurant aquest estiu l’equip permanent d’Irehom seguirem avançant en algunes construccions i acabats. Si vols venir com a voluntari (fora de les jornades) per conèixer el projecte i fer la teva contribució posa’t en contacte amb nosaltres a irehom@gmail.com\nExplica’ns d’on vens, quin interès tens, disponibilitat… intentarem atendre la teva sol·licitud dins de les variables que tindrem (campaments, disponibilitat de l’equip d’Irehom…)En dies vinents (a la web, facebook i butlletí juliol/agost) posarem a disposició el full d’inscripció de les jornades.(durant el mes de juny no fem jornades, el grup dinamitzador d’Irehom arpofitem per fer treball intern)\nJornades de portes obertes Crisàlide 30 de gener\nby irehom · Published gener 2, 2016\nButlletí abril – Jornades de treball i convivència 16 i 17 d’abril – Diàleg amb el bosc 24 d’abril- Portes obertes Crisàlide 7 de maig – Curs de Wc sec – Curs de veu 21 maig\nby irehom · Published abril 9, 2016\n5a Festa de la Volta – Relat\nby irehom · Published novembre 1, 2014\nNext story La Marxa Som passa per Irehom el proper dissabte 30\nPrevious story Taller intensiu d’Introducció a l’acompanyament amorós i respectuós.


Vuit detinguts en una investigació contra el tràfic de drogues a l'Hospitalet de Llobregat i a Piera\n·El grup va crear una empresa fictícia i comptava amb quatre cultius de marihuana a l’interior d’una nau industrial\n. El principal investigat utilitzava persones sense recursos econòmics o amb addicions perquè mantinguessin els cultius\nAgents de la Policia de la Generalitat - Mossos d’Esquadra de la Unitat de d’Investigació de la comissaria de l’Hospitalet de Llobregat van detenir, el dimecres 7 de març, tres homes, de nacionalitat espanyola i iraniana, com a presumptes autors d’un delicte contra la salut pública, concretament tràfic de drogues i per un delicte de defraudació de fluid elèctric i van comissar més de 2.000 plantes de marihuana i dos quilos de substàncies preparades per a la seva distribució. Així mateix una dona, de nacionalitat cubana i de 38 anys, va quedar investigada.\nLa investigació es va iniciar el mes de setembre de 2017 quan els agents van sospitar sobre l’activitat que es duia a terme a l’interior d’una nau d’un polígon industrial de l’Hospitalet de Llobregat. Aparentment l’empresa estava arrendada per una companyia dedicada a la producció de material audiovisual i vídeos musicals, però els agents van constatar durant les primeres vigilàncies que l’activitat no concordava amb els moviments de persones detectats.\nA finals del mes de setembre els investigadors van detenir quatre homes en el moment en què aquests accedien a la nau industrial i en el registre posterior van localitzar quatre cultius de marihuana en funcionament amb 1.600 plantes. Seguidament també van detenir l’administrador de l’empresa fictícia creada per simular una activitat legal, però que va resultar ser un testaferro que havia acceptat signar uns documents a canvi d’una remuneració econòmica.\nVista la sofisticació emprada pels responsables del grup per tal de simular l’activitat i per tal de no deixar rastre sobre les seves veritables identitats, els investigadors van continuar amb les gestions per obtenir noves informacions. Els agents van poder determinar que un dels responsables de l’activitat tenia el seu domicili en una urbanització aïllada del municipi de Piera (Anoia) i que allà disposava d’altres cultius.\nDe la investigació de l’activitat del principal investigat, els agents van poder conèixer que aquest es valia de persones sense recursos econòmics o amb addicions per tal que aquestes fessin el manteniment dels cultius. Els agents van estrènyer el cercle de vigilància sobre el principal investigat i van poder determinar que, tot i no fer ostentació d’un nivell de vida elevat, disposava de diversos béns i propietats.\nDurant la primera setmana del mes de març els investigadors van realitzar tres nous registres domiciliaris a Piera i l’Hospitalet de Llobregat i van detenir el principal investigat i dos col·laboradors. Els agents van localitzar tres nous cultius i dos kilograms de marihuana i haixix preparats per a la seva distribució. Així mateix una dona, de nacionalitat cubana i de 38 anys, va quedar investigada.\nEls detinguts van ser posats a disposició judicial i en va ser decretada la seva llibertat amb càrrecs. A hores d’ara la investigació es troba oberta per tal d’identificar altres persones presumptament implicades.\nSant Feliu de Llobregat, 13 de març de 2018\nIMATGE 1 [536,06 KB ]\nIMATGE 2 [489,16 KB ]\nIMATGE 3 [437,03 KB ]\nIMATGE 4 [930,9 KB ]\nIMATGE 5 [755,97 KB ]


L’Escola Vedruna de l’Espluga rep el distintiu d’Escola Verda – EFMR.cat\nL'Escola Vedruna de l'Espluga rep el distintiu d'Escola Verda\nL’Escola Vedruna Mare de Déu del Carme de l’Espluga ja és Escola Verda. Representants del centre han recollit el distintiu aquest dissabte al Museu Agbar de Cornellà de Llobregat juntament amb 67 escoles més d’arreu de Catalunya, 11 de les reconegudes enguany són de la Xarxa Vedruna.\nD’aquesta manera, el Departament de Territori i Sostenibilitat i el d’Ensenyament de la Generalitat han reconegut el projecte de l’escola espluguina en matèria de sostenibilitat, que s’afegeix al que ja va rebre l’Escola Martí Poch del municipi just fa un any, i així s’afegeix a la Xarxa d’Escoles per a la Sostenibilitat de Catalunya. Es tracta d’un procés que el centre va encetar l’any 2016 iniciant la formació per obtenir el distintiu i incorporant el programa d’educació ambiental al dia a dia de l’escola.\nL’alumnat de l’Escola Vedruna ocupa un paper fonamental en aquest projecte. D’una banda, quatre alumnes de cicle superior formen part del comitè ambiental del centre, que és l’organisme encarregat d’organitzar les activitats i el pla d’acció. Però, a més a més, cada aula compta amb un delegat verd que vetlla pel compliment dels objectius.\nLa directora de l’Escola Vedruna de l’Espluga, Teresa Roig, ha celebrat la distinció, ja que, reconeix, “representa haver assolit una fita i una part del nostre projecte educatiu”. Roig destaca que la feina no acaba aquí perquè cal que les activitats es mantinguin i que els nens i nenes ho visquin com una cosa diària i que ho traslladin a les seves famílies. En declaracions al programa La Conca al Dia, també ha anunciat que l’escola celebrarà un acte per instal·lar la placa que els acredita com a Escola Verda.\nENTREVISTA a Teresa Roig, directora de Escola Vedruna de l’Espluga [aquí]\nEtiquetes: Escola Vedruna de l'Espluga, Escola Verda, Residus, sostenibilitat, Xarxa d'Escoles per a la Sostenibilitat de Catalunya\nL’ANC Conca de Barberà vol omplir els balcons de llaços grocs aquest Nadal\nLa Conca al Dia del dimarts 4 de desembre del 2018\nL’ampliació del Centre de Tractament de Residus de la Conca estarà enllestida el 2020\nComença la recollida porta a porta al centre històric de Montblanc\nEscoles Verdes del Camp de Tarragona comperteixen experiències a Montblanc\nLa Conca incrementa la recollida selectiva i se situa per sobre de la mitjana catalana


recomana.cat - Crítica de l'obra: #lifespoiler | El teatre és física per Alba Cuenca Sánchez\nVeient aquesta obra em van venir al cap molts referents relacionats amb la física. Un dels més recents, el dels Afasians, la delirant conferencia dels Corderos.sz i Za!. També el propi Angelet ja va tocar el destí a Ego, obra que també es va poder veure fa uns anys a la Flyhard. Allí era una aplicació la que prenia les millors decisions per tu, estalviant-te el mal tràngol d’haver de triar. Però l’exemple més clar és el de la tragicomèdia Constelaciones de Nick Payne – text del que vaig poder veure un preciós muntatge a la desapareguda Kubik Fabrik de Madrid, amb la genial Imma Cuevas, i que també va ser representat fa uns anys pels Obskené al Teatre Akadèmia -. Allí també es tractava la història d’una parella en moltes de les possibles realitats.


Els amos pretenen cedir els Polvorers a Manresa ara que ja està en ruïnes - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEls amos pretenen cedir els Polvorers a Manresa ara que ja està en ruïnes\nL'Ajuntament avisa que només és una hipòtesi que caldria valorar molt bé perquè implicaria una despesa molt important\ngemma camps manresa 26.08.2019 | 23:24\nSi es volgués rodar a Manresa una pel·lícula ambientada en un futur apocalíptic tipus Mad Max no caldria anar gaire lluny. Agafant la carretera vella a Barcelona, de seguida es troba el plató ideal. Entre la calçada i la riba del riu hi ha l'antiga fàbrica dels Polvorers. Un exemple de la riquesa i la potència del patrimoni industrial de la ciutat i, també, de l'abandonament de molt d'aquest patrimoni. En aquest cas, només un miracle amb molts zeros al darrere podria canviar el que a hores d'ara sembla una mort irreversible.\nDes del febrer del 2016, el conjunt fabril, format per dos cossos principals immensos units per un bloc més alt, amb annexos a banda i banda, és propietat de la Fundació Ibn Battuta, presidida per l'exdiputat del PSC-CpC Mohammed Chaib. Ahir, va confirmar a Regió7 que «la idea és fer-ne la cessió a l'Ajuntament», atès que no han trobat el finançament per rehabilitar-la i fer-hi realitat «un centre social d'inserció laboral per a joves». Tampoc no han pagat les tres multes imposades pel consistori per no haver-ne aturat la degradació. Segons Chaib, amb l'anterior equip de govern manresà ja havien parlat de la possibilitat de la cessió i ara tenen pendent reprendre les converses amb el nou. Remarcava que recuperar els Polvorers «és una inversió important» que no es volia fer de cop «sinó de mica en mica» però que no ha estat possible.\nUna possibilitat llunyana\nDemanat sobre el tema de la cessió, l'Ajuntament va confirmar, ahir, que «la propietat va suggerir aquesta possibilitat fa uns mesos, però no s'ha avançat en aquesta hipòtesi. Aquesta cessió implicaria unes despeses molt grans de rehabilitació de l'edifici per part de l'Ajuntament. Per aquest motiu, no s'ha adoptat cap acord i cal estudiar-ho amb deteniment». Paral·lelament, quant a les multes, va informar que s'ha «seguit el procés de requeriments. El 31 de gener passat es va notificar a la propietat que les actuacions necessàries, que es demana que executin des del 2016, es valorarien econòmicament a través d'una memòria valorada feta per un tècnic extern, i que les executaria l'Ajuntament amb càrrec a la propietat. Posteriorment, a final de juny, se'ls va informar que l'import estimat per a l'execució de les obres és de 107.000 euros aproximadament. Un cop feta aquesta notificació, l'Ajuntament procedirà a emetre la factura per aquest import, per poder fer les obres».\nLes mesures que se'ls demanen des del 2016 consisteixen a eliminar els elements estructurals o constructius inestables, assegurar les mesures per evitar els efectes negatius de l'aigua sobre les estructures, prendre mesures per evitar l'intrusisme a l'edifici -on és molt fàcil accedir- i netejar la runa a l'interior i exterior.\nTal com va explicar aquest diari en el seu dia, la Fundació Ibn Battuta té la seu al Raval de Barcelona, on Chaib assegurava ahir que continua, igual que ho fan les altres seus, va dir, «a Madrid, a Balears, a Andalusia. En tenim a tot Espanya». La cessió, el 2016, els la va fer l'aleshores vicepresident de la fundació, Ramon Palou, de la família Palou Godall, un dels hereus dels Polvorers. A canvi, es va treure de sobre un problema de mides colossals, es va deslliurar dels costos tributaris i va gaudir dels avantatges fiscals de fer la donació a una entitat sense ànim de lucre.\nEls efectes de l'abandonament\nVeient l'estat actual de la fàbrica (XIX) es fa molt difícil pensar que algun dia es pugui recuperar el que en queda. Sostres i terres enfonsats o a punt d'enfonsar-se, parets mig derruïdes o desaparegudes del tot, runa, vidres trencats, moltes guixades i, al costat de tots aquests elements fruit de l'abandonament de dècades, el tranquil·litzador soroll de l'aigua i la frondositat de la vegetació, només entorpida per les cases de la Balconada. No costa gens imaginar-se com devia ser en els seus millors temps perquè, tot i el deteriorament, les dimensions encara imposen. A mesura que hom s'hi acosta, però, en va copsant la dramàtica situació, que va de menys a més. A la nau situada més a prop de Can Poc Oli, que és on va caure la coberta el 2013 perquè els lladres es van endur bigues i pilars, ja només hi queda l'esquelet.\nQuan el febrer de fa tres anys l'entitat presidida per Chaib va rebre la cessió –que es va fer efectiva el dia 29 davant notari–, aquest va anunciar que a final d'aquell any tindrien enllestit el projecte per recuperar la fàbrica manresana. El gener del 2017 no hi havia ni projecte ni s'havia fet cap actuació al recinte; de fet, s'havien esgotat cinc dels vuits mesos que l'Ajuntament els havia donat de marge. El desembre del 2017 els va caure la primera multa per incompliment i el setembre de l'any passat va transcendir que l'Ajuntament els havia multat dos cops més. El desembre passat va fer trenta mesos de l'incompliment de l'ordre per aturar la degradació del recinte i no s'havia pagat cap multa.\nA tocar dels Polvorers hi ha la Fábrica de Harinas La Favorita. En aquest recinte industrial els okupes hi han penjat un cartell. Hi diu: «Manresa abandona el seu millor patrimoni industrial».\nEl nom li ve del seu passat com a fàbrica de pólvora. Manresa


Els empresaris de la comarca es formen sobre el blanqueig de capitals en la segona conferència de Vallès Empresa – Cerdanyola Empresarial\nEl professor Gregorio Labatut durant la seva ponència sobre ‘La importància de la prevenció del blanqueig de capitals a l’empresa’\nLa iniciativa Vallès Empresa, promoguda per empreses i professionals del Vallès, va organitzar ahir al Museu d’Art de Cerdanyola (MAC) una nova sessió formativa adreçada a l’empresariat de la comarca. En aquesta ocasió la xerrada va ser impartida pel professor Gregorio Labatut, doctor en Ciències Econòmiques i Empresarials i professor de la Facultat d’Economia de la Universitat de València, que va parlar sobre ‘La importància de la prevenció del blanqueig de capitals a l’empresa’.\nLluny del que pugui semblar, la lluita contra el blanqueig de capitals no és un tema que impliqui només als assessors fiscals, comptables i auditors de comptes o subjectes dels sectors financers, com poden ser els bancs o establiments financers de crèdit. Tal com explicava el professor Labatut, l’article 2 de la Llei 10/2010 de prevenció de blanqueig de capitals detalla els subjectes que, pel tipus d’activitat que desenvolupen, estan obligats a informar o denunciar possibles casos de frau per blanqueig de capital. I en aquest punt, esmentava també els perfils de sectors no financers com són els notaris, advocats, així com joiers, gestors immobiliaris, casinos de joc, loteries i jocs d’atzar, venedors d’art i antiguitats o d’altres professionals independents.\nGregorio Labatut va incidir, en diverses ocasions, en el fet que estem obligats per llei a informar sobre activitats delictives de blanqueig de capital i a establir unes mesures de control intern per tal de detectar aquest tipus de delictes. “Lluitar contra el frau és una labor de tots i, des del punt de vista ètic i moral, no podem mirar cap a un altre costat. Si tenim indicis de què s’està produint un delicte cal notificar-ho al SEPBLAC, el Servei Executiu de la Comissió de Prevenció del Blanqueig de Capitals i Infraccions Monetàries que té la funció d’investigar i aclarir aquests casos.” –afirmava el professor Labatut.\nCarlos Cordón (dreta) amb Francisco Hidalgo van donar la benvinguda als assistents\nLa conferència va ser inaugurada per Carlos Cordón, alcalde de Cerdanyola, i Francisco Hidalgo, administrador de Goldwater & Partners i principal promotor de Vallès Empresa. Durant la seva intervenció l’Alcalde va remarcar que “el blanqueig de capitals no fa més que incrementar les desigualtats entre els ciutadans i que, per posar fi a aquesta situació, la solució ha de passar per la transparència i la justícia fiscal”. Carlos Cordón també va encoratjar a Vallès Empresa a tirar endavant nous actes com aquest i va reafirmar el suport de l’Ajuntament al moviment associatiu i al teixit empresarial de la ciutat.\nFrancisco Hidalgo per la seva banda va remarcar que l’objectiu de les sessions tècniques i formatives de Vallès Empresa és oferir els recursos i les eines necessàries que ajudin a millorar la gestió de les empreses.\nSobre Vallès Empresa\nVallès Empresa és una iniciativa privada d’empreses i professionals de la comarca amb l’objectiu que empresaris, directius i professionals del Vallès i comarques veïnes millorin les seves aptituds per afrontar, amb majors garanties d’èxit, els reptes de caire econòmic, financer, organitzatiu, tecnològic, mediambiental o social propis del segle XXI, i contribuir a la consolidació i creixement dels negocis de les persones que l’integren.\nPromogut per Goldwater & Partners, Procer Assessoria i 30Virtual, Vallès Empresa compta amb la col·laboració d’associacions com Cerdanyola Empresarial, Sant Cugat Empresarial, ACCID i el Barcelona Synchrotron Park, i el suport institucional de l’ajuntament de Cerdanyola del Vallès.\nUn moment de la xerrada d’ahir al Museu d’Art de Cerdanyola (MAC)\nCatalunya acollirà el 2020 el Circular Economy Hotspot Preguntes i respostes sobre el Brèxit


Més activitats al Museu de Belles Arts de Castelló\nIVC > Més activitats al Museu de Belles Arts de Castelló\nL’IVC amplia les activitats culturals al Museu de Belles Arts de Castelló\nEl Museu acollirà tallers, dansa i diferents propostes per a tots els públics al llarg del cap de setmana\nDimarts comença el club de cultura ‘Intercanvis’\nCastelló de la Plana (16.04.21). Cultura de la Generalitat, per mitjà de l’Institut Valencià de Cultura a Castelló, amplia i reforça les activitats culturals al Museu de Belles Arts de Castelló.\nEl delegat de l’IVC a Castelló, Alfonso Ribes, ha destacat que “al llarg d’aquest trimestre hem volgut reforçar les activitats culturals al Museu de Belles Arts de Castelló. Des de l’IVC estem apostant per propostes dirigides a tota mena de públic per a acostar la cultura a tots els col·lectius”. Ribes ha assenyalat propostes com els concerts de ‘Les Arts al Belles Arts’ i tota la programació infantil, i ha destacat el nou club de cultura ‘Intercanvis’ que “ens permetrà trobades culturals amb figures com Sara Mesa o Niño de Elche durant les pròximes setmanes”.\nDurant el cap de setmana el Museu acollirà diferents activitats dirigides a tota mena de públic. Per una banda, dins de l’àmplia programació infantil, el Belles Arts oferirà dissabte a les 11.00 una nova edició de ‘Musoundbabies’, una iniciativa que uneix els conceptes de música, museu i bebé, i consisteix a realitzar visites dinamitzades al museu i les seues exposicions temporals. També dirigit als menuts tindrà lloc ‘Dibuixant abraçades’. Aquesta és una proposta d’Icaedro Espacio Creativo per a l’exposició de la Col·lecció Mapfre del Museu de Belles Arts. Els inscrits a l’activitat podran participar en família de dos tallers simultanis, que en aquesta ocasió estaran dedicats a un ‘Joc de construcció cubista’ i ‘Màscares Dadà’.\nDansa i tallers\nA més, el Museu ofereix dissabte a partir de les 11.30 ‘LabraT’, del col·lectiu Lamajara, un taller-dansa dirigit a buscar la preparació del cos en coreografies vinculades a l’observació del treball en el camp. Ja a la vesprada, a les 18.30, tindrà lloc l’espectacle ‘Labranza Trio’, una peça de dansa creada i interpretada per Reinaldo Ribeiro, Daniel Rosado i Paloma Hurtado.\nClub de cultura ‘Intercanvis’\nEl Museu de Belles Arts de Castelló incorpora a partir del pròxim dimarts a les 19.30 una de les novetats de la programació d’aquest trimestre, ‘Intercanvis’. El nou club de cultura ens ofereix l’oportunitat de conéixer en primera persona escriptors, artistes, editors, cantants o filòsofs, entre d’altres. El cicle, que està coordinat pel periodista Eric Gras, ens presenta aquest dimarts 20 d’abril la trobada amb l’escriptora Sara Mesa.\nMesa és una guardonada autora de relats i novel·les. En Anagrama ha publicat ‘Cuatro por cuatro’ (finalista del Premi Herralde de Novel·la); ‘Cicatriz’ (Premi El Ojo Crítico de Narrativa i elegit en 2015 entre els llibres de l’any per ‘El País’, ‘El Mundo’, ‘ABC’, ‘El Español’ i altres mitjans). La seua última novel·la, ‘Un amor’, ha sigut considerada per la crítica del suplement ‘El Cultural’ com la millor novel·la en espanyol de 2020. L’entrada per a aquesta trobada és gratuïta fins a completar l’aforament.\nRecordem que el Museu de Belles Arts de Castelló acull diferents exposicions temporals durant aquestes setmanes. Fins al 15 de juny es pot visitar l’exposició ‘Dibujar la Modernidad (1864-1968)’, de Fundación Mapfre, i aquest mes es pot gaudir dels últims dies de ‘Prohibit fixar cartells REA’ i ‘Obra gràfica de la Diputació Provincial de Castelló’.\nMés informació del Museu al web s>.


SOLGAR Reishi Shiitake, Càpsules vegetals Maitake-50\nSOLGAR Reishi Shiitake, Càpsules vegetals Maitake-50\nReishi Complement Alimentari, shitake, Maitake SOLGAR Laboratories, és un extracte de fongs asiàtics, que es produeix en l'enfortiment del sistema immunològic per restaurar la vitalitat i la resistència del cos.\nSOLGAR Reishi Shiitake, Maitake-Veg càpsules Caixa de 50\nDescripció Reishi Shiitake, Maitake, Solgar\nBolets asiàtiques pertanyen a la mateixa família que els altres fongs més comuns i coneguts. No són ni fruites ni verdures, encara que tendeix a menjar d'aquesta manera. Aquesta espècie vegetal, no No necessito l'aire o la llum de desenvolupar, el que explica l'absència de clorofil · la. De fet, vénen a partir del miceli, una espècie de motlle, amb filaments subterranis, que creix bé en llocs frescos, humits i creix a la palla, fusta i arrels.\nConsells i opinions sobre Reishi Shiitake, Maitake, Solgar Aplicació\nAquest complex enforteix el sistema immunològic, revitalitzar i tonificar el seu cos perquè sigui més resistent als atacs de virus i bacteris.\nPrendre una o dues càpsules (s) per dia amb un dinar.\nComposició Reishi Shiitake, Maitake, Solgar\nReishi Complement Alimentari, shitake, Maitake conté una càpsula per:\nEl miceli del reishi (100 mg) és un extracte estandarditzat de Reishi vermell, que conté 4% de triterpens i 10% de polisacàrids, les propietats reconstituents que redueixen la sensació de fatiga i estimulen el sistema immunològic. Però el fong també ajuda a la salut cardiovascular, tracta l'asma i els trastorns respiratoris i evita el risc de càncer, fetge, va parlar sobre l'insomni i la hipertensió.\nDe Shiitake (Lentinus èxode)\nEl shiiaké (100 mg) conté un extracte de xiitake (20:01) 1.5 mg, que conté ingredients actius especialment eficaços en l'estimulació del sistema immunològic. Aquest és també un bon antioxidant que protegeix el cos contra els atacs de radicals lliures.\nAquest extracte de Maitake (4:1) 100 mg, millora la resistència del cos en situacions d'estrès, és compatible amb el sistema immune, particularment en els casos de càncer i redueix la pressió arterial.\nPrecaucions per a l'ús amb Reishi Shiitake, Maitake, Solgar\nAquest suplement dietètic no substitueix una dieta variada i equilibrada i un estil de vida saludable.\nPresentació Reishi Shiitake, Maitake, Solgar\nEn Vita coure Shii-Take 20 Taules Suck


Un nou informe mèdic conclou que Zaplana no corre perill a la presó - À Punt\nUn nou informe mèdic conclou que Zaplana no corre perill a la presó\nL’examen mèdic va ser autoritzat per l'Audiència Provincial de València a petició de la defensa de Zaplana.\nZaplana està ingressat en presó preventiva des del mes de maig passat / Morell (Efe)\nUn altre informe mèdic a què ha sigut sotmés l’expresident de la Generalitat, Eduardo Zaplana, conclou que el seu estat de salut no corre perill al centre penitenciari de Picassent.\nZaplana està ingressat en presó preventiva des del mes de maig passat per la seua presumpta implicació en delictes de suborn, blanqueig de capitals, malversació i prevaricació.\nSegons ha publicat aquest dijous el diari digital Valenciaplaza, dos metges forenses han acudit al centre hospitalari La Fe de València, on es tracta l’expresident de la Generalitat, per analitzar els resultats de les proves que cada 15 dies se li fan.\nAquest nou examen mèdic va ser autoritzat per l'Audiència Provincial de València a petició de la defensa de Zaplana i afirma que la salut del també exministre no corre perill a la presó de Picassent.\nEduardo Zaplana pateix leucèmia des del 2015, any en què es va sotmetre a un trasplantament de medul·la, i la seua defensa argumenta que corre el risc de patir una infecció greu amb risc vital mentre continue a la presó.


btt Archives - Pàgina 3 de 5 - Esportistes.cat\nArrenca amb força la 24a CabrerèsBTT\nLa CabrerèsBTT és la prova no competitiva en bicicleta de muntanya més multitudinària de Catalunya,i està inclosa dins el TOP10 internacional d’aquesta categoria. Quan falta un any per celebrar la 25ª edició de la prova, el passat dimarts dia 12 de gener es van obrir les inscripcions per la 24 edició. En només una setmana ja s’han exhaurit prop de …\nInscripcions El Repte del Ter\nJa estan obertes les inscripcions per la nova edició de la fantàstcia marxa cicloturista en BTT El Repte del Ter !!! Com diu el nom, tot un repte, però que val la pena de fer-l’ho, ja que els participants sortiran des de Setcases, per vorejar tot el riu Ter fins la seva desenvocadura. Tot una aventura emmarcada en un preciós …


Tornen els bombardejos a l'Afganistan\nEls bombardejos a l'Afganistan baixaran d'intensitat durant el cap de setmana. Els Estats Units, que ja fa set dies que ataquen els talibans, volen enviar d'aquesta manera un missatge conciliador al món musulmà, que just avui, dissabte, celebra una de les seves festes religioses més assenyalades: l'Ascensió del profeta Mahoma. En qualsevol cas, els atacs han tornat a primera hora d'aquest matí a l'Afganistan per setè dia consecutiu. En els últims bormbardejos han mort almenys quatre civils i vuit més han resultat ferits. Els talibans, però, no afluixen i han rebutjat una segona oferta nord-americana per entregar Ossama Bin Laden.\nSETENA ONADA D'ATACS A L'AFGANISTAN\n13/10/2001 - 00.00 Actualitzat 13/10/2001 - 18.20\nEls avions de combat han llençat almenys dos nous atacs contra Kabul, aquest cop centrats a l'aeroport de la ciutat. A Quala Meer Abas, a pocs quilòmetres de l'aeroport, les bombes han causat quatre morts i vuit ferits, dos de gravetat. Les forces dels talibans han respost amb foc d'artilleria antiaèria. A més de sobre Kabul, les bombes i els míssils de creuer també han caigut avui sobre Kandahar, al sud del país, on viu el mullah Omar. F-14, F-18 i bombarders B-2 i B-52 continuen centrant-se a destruir les bateries antiaèries dels talibans, els seus sistemes de comunicació i bases militars. Tot i això, la intensitat dels atacs ha disminuït en les últimes hores, després d'haver-hi hagut dijous la jornada més violenta de bombardejos. El Foreign Office britànic ha assegurat que, durant el cap de setmana, els "raids" aeris disminuiran per respecte a la festa de l'Ascensió del Profeta, que els musulmans celebren avui. El Pentàgon ha ensenyat noves fotografies aèries dels objectius atacats per demostrar l'efectivitat de les seves accions. En una de les fotografies, es pot veure una caserna dels talibans a Mazar-e Sharif abans i després de ser atacada. En altres fotografies, l'objectiu és un aeroport dels afores d'Herat. Després del bombardeig, tots els avions que hi havia a la pista queden destruïts. El règim dels talibans continua dient que la població civil s'està emportant la pitjor part dels bombardejos. Més de 300 persones haurien mort, i els ferits serien prop de mig miler. Avui, la televisió àrab Al-Jazira ha mostrat imatges d'un hospital de Jalalabad en què es veuen nens ferits. Assegura que les ferides les han fet els míssils nord-americans. L'ofensiva nord-americana ha agreujat encara més la situació de la població civil afganesa. L'Alt Comissariat per als Refugiats de l'ONU ha fet avui una crida urgent als Estats Units perquè aturin immediatament els atacs. Aquesta mesura permetria un enviament massiu d'ajuda humanitària als dos milions d'afganesos que estan amenaçats de patir fam.


Claranet s’incorpora com a empresa sòcia del CTecno - CTecno\nClaranet s’incorpora com a empresa sòcia del CTecno\nClaranet i la Fundació Cercle Tecnològic de Catalunya (CTecno) han signat un acord de col·laboració perquè la companyia tecnològica s’incorpori com a empresa sòcia d’aquesta fundació privada sense ànim de lucre oberta a les persones, les empreses i els professionals de les TIC que té per objectius crear opinió, generar debat i promoure les polítiques tecnològiques.\nEl conveni, signat pel Francesc Bert, responsable d’empreses del CTecno, i David Cuesta, director general de Claranet, estableix el marc de col·laboració per a aquells projectes d’interès comú en l’àmbit de la Societat de la Informació a Catalunya que es promouen des de la fundació CTecno.\nA través d’aquest acord, les dues entitats busquen unir forces per promoure la Societat de la Informació i del Coneixement a través de la col·laboració directa en l’organització d’esdeveniments, reunions, trobades de networking i difusió de coneixement, entre altres aspectes.\nClaranet és un dels majors proveïdors de serveis tecnològics d’Europa, expert en migrar i gestionar aplicacions crítiques i infraestructures 24×7. Claranet ofereix un ampli ventall de serveis gestionats, consultoria i formació al voltant de tecnologies cloud, xarxes de comunicacions i ciberseguretat.\nClaranet ha estat posicionada com a ‘Líder’ en el Magic Quadrant for Managed Hybrid Cloud Hosting, Europe de Gartner durant cinc anys consecutius. El 2018 i 2019 ha estat posicionada en el Magic Quadrant for Data Center Outsourcing and Hybrid Infrastructure Managed Services, Europe.\nClaranet compta amb més de 6.500 clients empresarials i una àmplia experiència en el disseny de solucions per a tots els sectors. Amb més de 2.200 empleats, disposa de presència a 9 països: Espanya, Regne Unit, França, Alemanya, Benelux, Portugal, Itàlia, Brasil i Estats Units. A Europa gestiona 43 data centers i 10.000 km de xarxa internacional gestionada d’alta capacitat.\nPer al CTecno, la incorporació de Claranet dins del seu ecosistema d’empreses representa una suma de valor empresarial i social per dur endavant les seves activitats tant de networking com de coneixement a través de les noves tecnologies.\nAmb aquesta incorporació, les empreses del sector tecnològic que formen part del consell d’empreses del CTecno són actualment 32.\n🗣 "Els països que generen més benestar són aquells que desenvolupen més R+D i aposten més per la col·laboració publ… https://t.co/ip90KRZvC3 ~ 15 hours, 38 minutes ago\nRT @puntCAT: Vam començar sent un bit enmig d’Internet, i des de llavors no hem deixat de sumar dominis .cat, impulsar projectes fundaciona… ~ 18 hours, 17 minutes ago\nRT @migranodearena: Consulta les bases https://t.co/0w2IWGkL9T i no deixis d'inscriure't emplenant el formulari https://t.co/dt0Xuq2a8J QUA… ~ 18 hours, 19 minutes ago


as archivos - Multivers a l'esquerra\nLa mort – Capítol Primer\nTransgènere (sovint escurçat com a trans) és un concepte que es refereix a aquelles persones la identitat de gènere de les quals no es correspon amb el sexe assignat al naixement. El contrari de transgènere és cisgènere. No és una identitat de gènere en si mateix, sinó que és una modalitat de gènere; i sovint s'entén més comunament com un terme paraigua que pot referir-se a una àmplia gamma d'experiències que inclou tant individus trans binaris (homes trans i dones trans) com individus trans no binaris, encara que no tots els individus no binaris s'identifiquen com a transgènere. Les dones trans són persones a les quals no se'ls va assignar dona en néixer, més freqüentment referint-se a dones a qui…\nLa fòbia és l'expressió d'odi o antipatia intensos per algú o per alguna cosa... Parteix d'idees preconcebudes que estableixen prejudicis que defineixen de forma errònia certes persones o objectes. I normalment genera actituds i comportaments hostils cap aquestes persones o cap aquests objectes, fins el punt que pot ser el punt d'arrencada de la violència manifesta.\nL'al·losexualitat fa referència a l'atracció sexual normativa, és a dir, l'atracció sexual que s'entén per defecte de la majoria de persones. En la nostra cultura se pressuposa que les persones són al·losexuals per defecte, és a dir, que senten atracció sexual per algun grup de persones (dones, homes o persones no-binàries). Fins fa relativament poc l'asexualitat s'entenia més com una psicopatologia que devia ser compresa i reconduïda. Però les coses comencen a canviar i poc a poc s'entén l'asexualitat com una orientació sexual més a tenir en compte en l'ampli ventall de possibilitats.\nFòbia – Capítol Segon\nL'atracció sexual és la qualitat de despertar interés cap a una altra persona sexuada, sobre la base del desig sexual i en relació estreta amb l'orientació sexual d'un mateix. Els criteris de l'atracció sexual es classifiquen dintre dels paràmetres de l'al·losexualitat (atracció sexual normativa) i de l'asexualitat (absència total o parcial de l'atracció sexual). Com a categories derivades de l'asexualitat tenim la demisexualitat (atracció sexual només si abans s'experimenta una connexió emocional profunda) i la grissexualitat (la persona experimenta atracció sexual en ocasions, ja sigui de forma esporàdica, sota circumstàncies específiques o d'una intensitat tan baixa que pot ser ignorable).\nFòbia – Capítol Primer\nLa identitat sexual és la manera com una persona es veu a sí mateixa pel que fa a la seva atracció romàntica o sexual respecte d'altres persones. Tot i que la identitat sexual i el comportament sexual estan estretament relacionats amb l'orientació sexual, són conceptes diferents: identitat es refereix a la concepció que un individu té sobre ell mateix, comportament es refereix als actes sexuals que fa una persona, i orientació es refereix a l'atracció romàntica o sexual cap a persones d'un determinat sexe o gènere.\nLa normativitat és el conjunt de normes que regeixen conductes i procediments segons el criteri d'un grup de persones. Deriva del llatí "norma" que significa "esquadra" i es composa, a més, de l'afix -tiu-, que indica una relació activa o passiva, i el sufix -tat, que es refereix a una qualitat. Així, normativitat és etimològicament la qualitat activa o passiva d'un instrument per a marcar de forma rigurosa i recta els límits d'un contingut. Pot ser jurídica (ambiental, educacional, informàtica, tributària, laboral...) o no-jurídica (moral, religiosa, tècnica, social...).\nCom a casa! – Capítol Novè\nLa identitat social és una construcció personal que es basa en la integració o no de les actituds, valors i normes de persones significatives que ens envolten i la interiorització de rols. La identitat personal forma part de l'autoconcepte. A partir d'això̀ definim identitat social com la part de l'autoconcepte que es deriva de pertànyer a grups socials determinats. La identitat, doncs, és la concepció i expressió que cada persona fa sobre la seva pròpia individualitat en relació a la pertinença o no d'aquests grups. El tret decisiu per a la formació de la identitat canvia segons la cultura i el període històric (origen, religió, funció social, territori, gènere, sexualitat...).


d’agost 11, 2021\nEn aquest llibre l'Arnau Folch el conductor del web "El Llegendarium" ens fa un recopilatori de dotze llegendes, algunes molt desconegudes, d'aquelles que només tenen record la gent més grans dels pobles, o que fins i tot als pobles ja ningú no recorda, i és a través de folkloristes i reculls d'autors com Amades, Apel·les Mestres, Verdaguer, o estudis antropològics i sociològics, relacionant les llegendes que es poden recuperar. I Folch ens explica l'origen de les rondalles comparant amb les de la rodalia, amb altres del nostre país, de la península, i fins i tot amb el Folklore europeu, i universal. Perquè Arnau Folch ha fet un treball de formiga, ha anat recollint i refent les llegendes i adaptant les diferents versions que ha trobat.\nAmb Rondalles de Sang inicia una trilogia que seguirà les Rondalles de difunts i les Rondalles del diable, i que sembla que vol explorar la relació que hi ha en la mitologia, les llegendes i la tradició oral i la violència, i sovint relaciona les llegendes més macabres, amb fets delictius o luctuosos que podien haver tingut lloc realment.\nAquestes llegendes estan versades sobre la sang, el canibalisme o la violència. Tenen motius i formulismes i cada tipologia està taxada, recopilada i estudiada, segons ens explica al pròleg l'editora del volum Marta Torres, i es pregunta, si hi ha quelcom més que el gaudi estètic en les rondalles? En podem extreure i identificar les parts narratives, comparar-les, i fer-ne estudi en l'àmbit de la rondallística? Podem arribar a veure l'ànima primigènia humana estudiant el fons de les rondalles tradicionals?\nArnau Folch ens mostra en el seu recull, extensament documentat, analitzant en cada una de les dotze rondalles de sang, temes com el dolor, de la por, del canibalisme, del poder, de la família, de l'astúcia, i sobretot de la violència, de la violència i la venjança com imputs i símbols elementals entre els éssers humans i la natura, que ens envolta, i sovint ens jutja.\nCada una de les rondalles ha estat molta ben adaptada, i ens assenyala una història que ens atrapa, però a més Folch ens aporta les arrels de llegenda, les diferents simbologies, i les diferents versions que han conformat la llegenda i com la tradició oral ha conformat aquesta llegenda, i també com de vegades les tradicions es barregen i no sempre són les mateixes, i com els autors, que les recopilen no sempre troben la font o no es pot dir del cert d'on ha sorgit la font original d'aquella llegenda o tradició. I ens relaciona els símbols o elements de cada una de les llegendes: el suïcidi, el canibalisme, l'assassinat, la cobdícia, ect amb altres llegendes d'altres contrades amb els mateixos elements i simbologies.\nEl recull de la nostra tradició oral i la nostra mitologia, que està en molts pobles de les nostres contrades, ja potser oblidades, és una feina que cal i que no podem deixar per demà, perquè cada dia, és un dia que oblidem una mica més, com els nyitus, que Folch recull, que ens estan menjant la memòria cultural i la identitat de la nostra literatura oral, i sociològica.\nAquest recull d'Arnau Folch és una obra imperdible, que com escriptora del fantàstic que baso els meus referents amb la mitologia i el tradicionari català a l'hora d'escriure, en lloc de cercar referents llunyans i desconeguts, aquesta trilogia serà un llibre de capçalera, al costat de fins ara Pep Coll, Amades, Verdaguer o Apel·les Mestres a la meva taula!


L'Audiència espanyola obre judici oral contra Francesc Robert, pel cas Pujol\nHi ha 19 persones encausades, entre empresaris i els membres de la família de l'expresident català\nL’expresident de la Generalitat Jordi Pujol l’abril del 2017 després d’un escorcoll a casa seva. CÈLIA ATSET\nMadridUna imatge impactant, la de Jordi Pujol i els seus fills asseguts al banc dels acusats, està cada vegada més a prop. El titular del jutjat d’instrucció número 5 de l’Audiència Nacional, Santiago Pedraz, ha dictat aquest dimecres l’obertura de judici oral contra l’expresident de la Generalitat i la seva família, un tràmit que els condueix de manera irremeiable davant un tribunal que jutjarà si durant anys van actuar com una organització criminal –en paraules del magistrat que els va processar, José de la Mata–, enriquint-se a l’esquena d’Hisenda i gràcies a la influència que tenien sobre l’administració pública.\nEl líder de l’entramat era el fill gran, Jordi Pujol Ferrusola, segons coincideixen les acusacions, i haurà de dipositar una fiança de 7,5 milions d’euros els pròxims deu dies per fer front a les responsabilitats civils que es puguin derivar del procediment. Si no ho fa o es declara insolvent, se li embargaran els béns, va acordar el magistrat. A Gironès també se li imposa una fiança, de 400.000 euros, i per a tots els encausats es manté la situació de llibertat perquè no hi ha risc de fuga.\n19 acusats, sense Ferrusola\nLa interlocutòria dictada aquest dimecres per Pedraz –el jutge que va agafar el relleu de De la Mata quan aquest es va convertir en membre d’Eurojust, a l’Haia (Països Baixos)– no és més que la certificació que les acusacions es mantenen en els seus postulats i formalitzen la qualificació provisional dels fets, un cop la instrucció es va tancar amb el processament dictat fa un any. La Fiscalia va presentar el seu escrit a principis de maig i va demanar jutjar tota la família: reclama nou anys de presó per a l’expresident català, 29 anys per a Jordi Pujol Ferrusola, 17 per a la seva exdona, Mercè Gironès, 14 per a Josep Pujol Ferrusola i vuit per a la resta de germans.\nDe la seva banda, l’Advocacia de l’Estat, que va donar a conèixer el seu escrit dimarts passat, exclou l’expresident i centra la seva acusació en el fill gran , per a qui demana 25 anys de presó, Gironès i Josep Pujol Ferrusola, a més dels deu empresaris que també hauran d’anar a judici. Són Francesc Robert, Bernardo Domínguez, José Barrigón, Gustavo Buesa, Josep Mayola, Alejandro Guerrero, Luis Delso, Carles Sumarroca, Josep Cornadó i Carles Vilarrubí. En total, 19 persones aniran a judici, després que l’Audiència Nacional acceptés arxivar la causa contra la dona de l’expresident, Marta Ferrusola, per la “demència severa” que va al·legar la seva defensa.\nEls delictes que s’atribueixen als encausats són el d’associació il·lícita, blanqueig de capitals, delicte continuat de falsificació de document mercantil, set delictes contra la hisenda pública i el de frustració de l’execució. Segons el ministeri públic, Pujol i Soley, Jordi Pujol Ferrusola i Gironès eren els “fundadors/directors” de la suposada associació il·lícita, i els fills, “membres actius”. El fill gran, però, és assenyalat com el “capellà de la parròquia”, tal com el descriu De la Mata en la interlocutòria de processament, que posava fi a set anys d’instrucció.\nLa seva conclusió era que el grup s’havia aprofitat de la seva “posició privilegiada d’ascendència en la vida política, social i econòmica catalana durant dècades” per acumular un “patrimoni desmesurat directament relacionat amb percepcions econòmiques derivades d’activitats corruptes”. Així, el jutge negava la tesi que tot provingués de l’herència de l’avi Florenci.\n“No soc corrupte. La deixa del meu pare no és fruit de comissions il·legals ”, es defensa Pujol al llibre Entre l’esperança i el dolor (Proa, Enciclopèdia, 2020), presentat fa uns dies pel periodista Vicenç Villatoro, que n’és l’autor. Les defenses tenen un mes –fins al 16 de juliol, un any després del processament– per presentar els seus escrits, però en recursos anteriors ja han deixat clar que no es concreta l’origen suposadament il·lícit de la fortuna, no “s’individualitzen” les conductes punibles ni a quines autoritats s’hauria exercit influència per fer negoci, entre altres coses.\nUn cop hagin enviat les seves al·legacions només caldrà esperar que l’Audiència Nacional trobi data per a la celebració del judici. Fonts consultades assenyalen que és “difícil” que pugui tenir lloc aquest any 2021, tenint en compte que no hi ha ningú en presó preventiva. El judici està a prop, però caldrà esperar uns mesos per veure la família Pujol al banc dels acusats. L'expresident del Govern, per cert, acaba de fer 91 anys.\nJordi Pujol Audiència Nacional


PERE CASELLAS: L'IBI i les eleccions\nAquest any el calendari de cobrament de l'IBI (el padró fiscal més important de l'ajuntament i el rebut més feixuc pels contribuents) ha estat modificat sense avís ni consulta. Normalment, els figuerencs i figuerenques que tenim la contribució domiciliada en un número de compte paguem una part del rebut el mes de maig i la resta el mes d'octubre. Això havia estat sempre així fins avui.\nEnguany, però, aquest primer càrrec - del 60% de l'import - es trasllada del maig a juny. Aquesta mesura, lluny de ser una fòrmula per a benefici dels ciutadans, és una mesura electoralista del govern municipal per no fer coincidir el pagament d’impostos amb dates electorals. No existeix cap altra explicació a aquest canvi de rumb tant poc clar.\nLa lectura més lamentable d'aquest fet, però, és que tenim un partit al govern municipal que utilitza tots els ressorts de què disposa des de l’Ajuntament per fer una campanya electoral encoberta que acabarà pagant la ciutadania. Lamento el que només pot considerar-se una mala pràxi política per a mantenir-se al govern.


Gran victoria del infantil A de la Juventus ante el líder del campeonato en un partido clave para mantener las opciones de...\nAlevi C - Calella\nPartit molt igualat on la Juventus al minut 5 s'ha abançat al marcador pero rapidament el calella ha empatat i el joc ha estat molt intens. La segona part ha sigut igual ja que la Juve s'ha abançat per 2-1 pero el Calella ha empatat un altre cop. A la...\nErrors puntuals fan sumar un punt al nostre Aleví A davant el Premia de Dalt\nPremia de Dalt 3\nAleví A 3\nInici del partit amb ocasions clares pel nostre alevi que no vam saber materialitzar, la falta d'intensitat ens va pasar factura i dos errors nostres van fer...\nPartit molt disputat de l´Aleví C davant el Premia de Dalt\nALEVÍ C. 3\nPREMIA DALT. 4\nBon partit de l'Aleví C avui a la Juventus que no ha aconseguit puntuar pero han lluitat fins al final, amb un resultat de 3-4. Un partit que ha començat amb gol de Pol Cots després d'un bon xu...\nFinal de pretemporada amb una altre victòria de l´Aleví B\nEl Alevín B pone fin a una pretemporada especial que tuvo como arranque un estupendo stage en Camprodon coronado por un gran partido contra el equipo local. A partir de entonces ha encadenado una serie de abultadas victorias contra rivales de escasa entidad que no nos...\nA la primera part la Juventus va dominar el joc disposant de la possessió de la pilota i generant diverses oportunitats, la més clara la de l'Adri amb un xut creuat des de fora de l'àrea que va al pal. Grà...\nAl segon quar...\nGran partit de l´Aleví D amb victòria davant el Sinera d´Arenys.\nEl passat dissabte dia 16 de febrer es van enfrontar la Juventus Alevi D contra el Sinera, el marcador final 9-0 per la Juve.\nA la primera part, la Juve domina clarament des del primer minut, tot i que no jugava el millor que sabia, mostrant-se adormida. Passats diverso...\nAl primer quart, el partit...\nAl cap de pocs minuts de començar el partit, apareix la primera gran oportun...


Bloc d´un Metge de Família: Consideracions sobre l’embrió humà. Bioètica i debat\nConsideracions sobre l’embrió humà. Bioètica i debat\nDocument facilitat per la Dra. Montse Espuga. Metgessa de Família. EAP Vila de Gràcia, Barcelona.\nEn les darreres dècades i especialment en els darrers anys la investigació biomèdica ha avançat molt en diferents terrenys.\nUn d’ells és el de la recerca en biologia molecular i cel·lular en els processos de creixement, diferenciació i desenvolupament i mort cel·lular, de manera que se’ns planteja la qüestió de si el principi de la inviolabilitat de la vida humana necessita més precisió.\nAquest document, elaborat pel Grup Interdisciplinari de Bioètica (GIB) de l’Institut Borja de Bioètica (IBB) –grup estable que fa recerca en bioètica–, és una reflexió en veu alta adreçada als professionals de la salut, i a la societat en general, sobre algunes qüestions biològiques, ètiques i jurídiques que es plantegen entorn a l’inici de la vida humana.\nAnalitzarem aquestes qüestions en el present document que consta de dues parts. En la primera part, més descriptiva, la refl exió se centra en l’estatut biològic, ètic i jurídic de l’embrió humà, un camp d’estudi i de controvèrsia vast i complex en el qual hi ha una notable varietat de posicions.\nEn primer lloc ens preguntem què és un embrió humà des del punt de vista biològic. En segon lloc, estudiem l’estatut ètic de l’embrió humà, una qüestió intrínsecament lligada al seu estatut ontològic o biològic, i ens fem ressò de la pluralitat d’opinions que hi ha sobre aquest punt. En tercer lloc, abordem la qüestió del seu estatut jurídic, és a dir, sobre quina protecció dóna la llei a l’embrió humà i més endavant al nasciturus (en camí cap al naixement), i en quins casos i en quines condicions de seguretat jurídica es pot intervenir en el procés d’una vida incipient.\nEn la segona part presentem el punt de vista de l’IBB sobre algunes intervencions en els primers estadis del desenvolupament embrionari, relacionades amb la recerca i la teràpia embrionàries, amb la reproducció assistida i amb la interrupció voluntària de la gestació.\nA l’hora d’endinsar-nos en l’estudi dels problemes biològics, ètics i jurídics que es plantegen en l’inici de la vida humana hem partit de la premissa que vivim en una societat plural, no en una societat de codi ètic únic. Per tant, entenem que es puguin donar respostes diverses i fi ns i tot oposades a aquests problemes.\nEn un context plural com el nostre no hauria de sorprendre que no hi hagi unanimitat a l’hora de respondre preguntes com quins són l’abast i els límits del dret a la vida i quin lloc ha d’ocupar l’autonomia reproductiva de la dona a l’hora de parlar de l’avortament.\nEn l’elaboració d’aquest document hem fet un exercici de diàleg bioètic i, per tant, el nostre parer és el resultat de la interacció i integració dels diversos punts de vista dels membres del GIB.\nRespectem aquelles persones, grups o institucions que, en aquest tema, van més enllà de la nostra posició i també aquelles que es queden més ençà. En una societat plural no es pot imposar una ètica de màxims per a tothom, sinó que cal cercar uns mínims ètics compartits que garanteixin la convivència.\nAquest document vol contribuir al diàleg social sobre les qüestions biològiques, ètiques i jurídiques que fan referència a l’inici de la vida humana i aportar elements de reflexió que ajudin.\nRECULL D´ENTRADES RELACIONADES AMB BIÒTICA


La italiana ferida de bala a Calvià serà indemnitzada amb 41 milions\nEl magistrat considera culpable d'imprudència el policia que efectuà el tret\nJuanjo Roig | 10 febrer 1999\nEl cas Boldi ja té solució. La jove italiana que en el mes d'agost del 97 quedà malferida després de rebre l'impacte d'una bala provinent de l'arma d'un agent de la Policia Local de Calvià rebrà una indemnització de 41.817.101 pessetes.\nEl magistrat Pere Barceló considerà culpable d'una falta d'imprudència el policia que efectuà el tret i l'hi ha imposat una multa de 200 pessetes diàries durant un mes. L'agent no haurà de fer front a la compensació econòmica perquè s'ha decretat que l'Ajuntament de Calvià és el responsable civil subsidiari i per tant l'asseguradora del consistori, Banco Vitalicio, serà l'encarregada d'abonar els quaranta-un milions de pessetes.\nEn la sentència, el magistrat assenyalà que quan es produí el tret no existia perill ni per a la vida de l'agent condemnat ni per a la resta dels ciutadans, circumstància que s'exigeix a un efectiu d'un cos policíac per fer ús de la seva arma reglamentària. A més, recrimina que l'Ajuntament tan sols es faci responsable dels delictes i no de les faltes, amb la qual cosa poden tenir lloc situacions com la d'aquest cas en la qual s'ha condemnat el policia.


La cultura d'un llarg viatge - Museu Virtual del Poble Gitano a Catalunya\nLa cultura d'un gran viatge\nEncara que els gitanos portem més de sis segles a Europa, seguim sent els grans desconeguts. Moltes coses s’han dit i es continuen dient sobre els nostres orígens, des de ser descendents de Caín o Judes, a ser els supervivents del Atlàntida, i en l’actualitat molta gent pensa que procedim de Romania. No obstant això, ja al segle XVIII es va començar a relacionar els gitanos amb l’Índia. No hi ha cap text antic que parli de la sortida d’un grup que s’identifiqués com a “gitano” i que es comencés a desplaçar d’Àsia a Europa. Només hi ha una evidència sobre el nostre origen, la llengua romaní.\nDesprés de ser estudiat i analitzat, s’ha establert que els Romaní és una llengua que pertany a la família del sànscrit, i està estretament relacionat amb idiomes com l’hindi, l’urdú o el farsi. Tot i que la base de la nostra llengua és d’origen sànscrit, tenim una gran quantitat de paraules prestades d’altres llengües com el persa, l’armeni, llengües eslaves, turc, grec o romanès (Jiménez, N. 2008). Gràcies a tots aquests préstecs lingüístics s’ha deduït la ruta presa pels romanís una vegada que van sortir de l’Índia.\nEl poble gitano, com a poble que ha viatjat ha tingut un paper molt significatiu en l’intercanvi, tant d’aspectes culturals com de béns materials. Igual que succeeix amb l’idioma gitano, la cultura gitana es va creant al llarg del camí i dels segles a través del contacte i convivència amb altres pobles. Encara que vàrem sortir fa ja més de mil anys de l’Índia, seguim conservant un marcat existencialisme oriental, al qual se li han anat afegint clares influències arabo-musulmanes i cristianes. Tot això fa del poble gitano un poble únic i immens en el seu patrimoni cultural.\nLa celebració de la vida i la mort segueixen sent els principals rituals que diferencien al poble gitano de qualsevol altre, ja que en cada un d’ells podem observar com es barregen en una perfecta estequiometria tradicions pertanyents a diferents pobles i, de vegades, oposades entre sí, però sumades amb harmonia i sentit en l’amalgama cultural gitana.\nDe la mateixa manera que els gitanos van aprendre i van adoptar com a pròpies paraules, valors i tradicions dels diversos indrets per on passaren, l’art no només no va poder escapar a aquest corrent, sinó que va ser on es va produir l’intercanvi de major riquesa. Una de les primeres llegendes que va intentar explicar la sortida dels gitanos de l’Índia conta que al voltant de l’any 400dC, Bahram Gur, Rei de Pèrsia, va demanar a un Rei del Nord de l’Índia que li enviés deu mil músics i les seves dones per a unes festes. Encantat i impressionat pel talent dels músics, Bahram Gur els va demanar que es quedessin per sempre en el seu regne i els va regalar diverses hectàrees de terra, provisions de gra i bestiar. Els músics, que no tenien experiència com a grangers, es van quedar molt aviat sense gra i sense bestiar i amb les terres sense rendiment. El rei no va suportar tal dissort i, enfurismat, va expulsar del seu país als deu mil músics gitanos (Fraser, A. 2005).\nEncara que no puguem demostrar la veracitat d’aquesta llegenda i encara menys conèixer les capacitats artístiques del grup que va donar origen a la comunitat gitana, el que sí podem afirmar és que gitanos i música són pràcticament sinònims en l’imaginari social de qualsevol país europeu. Molt s’ha discutit sobre els motius que han dut als gitanos ha desenvolupar tant la seva capacitat per a la música i no per a altres arts com la pintura o l’escriptura. Normalment s’argumenta que la música, en ser immaterial, era un art que es podia transportar amb facilitar. No obstant això, he de remarcar que la música té un caràcter viu per si mateix superior a altres arts. La música et permet construir un diàleg amb “l’altre” de manera instantània, i és en aquest àmbit on els gitanos han obtingut el major èxit relacional amb els no gitanos, intercanviant, compartint i creant nous diàlegs a través de la música en qualsevol racó d’Europa .\nL’enginy creatiu dels gitanos a la música ha donat lloc a diversos gèneres musicals únics i reconeguts mundialment com el Flamenc o el Jazz Manouche. Encara que els gitanos tinguessin un paper decisiu en la seva generació, tots ells són estils universals, que s’han enriquit per aquest constant intercanvi entre gitanos i no gitanos.\nLa música gitana porta segles inspirant als millors compositors de la història. Franz Listz, que va incorporar melodies romanís als seus Rapsòdies hongareses, sempre va mostrar la seva fascinació pels violinistes gitanos János Bihary i Antal Csermák. Ell no va ser l’únic, Fran Joseph Haydn , Ludwig Van Beethoven , Franz Schubert o Johannes Brahms van quedar fascinats per una manera d’entendre la música totalment diferent i marcada per la creativitat en la composició i el virtuosisme en la interpretació.\n“La inspiración del momento es el motor imparable de los músicos gitanos, algo que choca en ocasiones con las estrictas reglas clásicas, donde hasta las cadencias de un concierto deben estar escritas en papel pautado porque los intérpretes clásicos renunciaron al valor y al compromiso diario de la improvisación. Ese espacio para la pasión creativa del intérprete, reivindicado en las tres últimas décadas por los especialistas en la música clásica, permanece vivo en la música gitana desde sus raíces.\nEl desaparecido violinista y director de orquesta Yehudi Menuhin defendió con pasión la influencia romaní en la música clásica, la lección como intérprete que él recibía al entrar en contacto con otra forma más libre y comunicativa de hacer música. Menuhin aprendía por igual de violinistas, clarinetistas o cantantes: sentía el lirismo, la fuerza rítmica, la naturalidad y la frescura de la huella romaní, palpable en canciones y danzas de Johannes Brahms, Antonin Dvórak y Leos Jánacek; en las piezas violinísticas y orquestales de autores tan diversos como Pablo Sarasate, Fritz Kreisler, Bela Bartók o Georges Enesco; …”\nPérez Senz, Javier (2007). “La fascinación por la música en libertad”. Cuadernos Gitanos (número 1)\nEl concepte efímer i improvisat que els gitanos tradicionalment han atorgat a la seva música, al costat del fet que pocs músics gitanos han seguit una educació acadèmica musical, ha ocasionat que no es valori als músics gitanos com a compositors tant com a intèrprets; sobretot en el terreny de la música clàssica on únicament es reconeix els drets d’autor a aquells que escriuen les seves notes en el pentagrama.\nLa literatura gitana\nDurant diversos segles els gitanos han aparegut en un gran nombre d’obres literàries, sempre en un pla secundari, i sempre d’un mode estereotipat. En el millor dels casos els gitanos apareixem amb una imatge romàntica i rebel, i en el pitjor dels casos apareixem com lladres i mentiders. Pocs han estat els escriptors que han tractat els gitanos allunyant-se dels prejudicis dominants, en aquest sentit hem de ressaltar les obres de Lorca, García Márquez o Tabucchi (Oleaque, J. 2012).\nTot i que la literatura no ha estat l’art més prodigat entre els gitanos, podem destacar escriptors genials com José Heredia, Joaquín Albaicín, Rajko Djurik, Santino Spinelli, Bela Osztojkan o Mateu Maximoff. Tots ells de països diferents , però tots ells amb una temàtica comuna: la llibertat i la persecució, el camí, el carro, el vent o la pluja (Oleaque, J. 2012).\nLa cultura gitana és de base àgrafa, l’idioma gitano no ha estat oficialment escrit fins fa pocs anys; i si a això li sumem la històrica situació d’exclusió i marginació social soferta pel poble gitano, podrem entendre perquè els gitanos no tenim una gran tradició literària. No obstant això, no podem oblidar tots els contes creats per gitanos i que han explicat durant segles a gitanos i no gitanos, i que han passat de generació en generació sense ser escrits. En els últims anys s’han desenvolupat diversos projectes per recopilar aquests contes de la viva veu dels gitanos.\nLa història dels gitanos sempre ha estat escrita i estudiada pels gaché, i això dificulta conèixer la veritable història viscuda pels gitanos: Què és el que pensaven? Què és el que sentien? Mai vam poder escriure aquestes respostes, encara que si ens acostem a l’art, a la música o als contes podrem captar l’emocionalitat i la veritable història dels gitanos, i podrem descobrirem un poble amb voluntat de relacionar-se, d’aprendre i obrir-se “als altres” des una posició d’igualtat.\nEscrit per Pedro Casermeiro.


ACTUACIÓ AL PARC NATURAL DEL MONTSENY | Cercle de Voluntaris dels Parcs Naturals\nACTUACIÓ AL PARC NATURAL DEL MONTSENY\nRestauració de l’Hàbitat de Rivera\nRestauració d’un indret de bosc de ribera, per accelerar el procés de regeneració natural del bosc de ribera en un indret on s’han executat actuacions forestal per eliminar plantacions d’arbres exòtics\nTasques que s’han de fer\nDurant aquesta actuació es realitzaran dues tasques diferents:\nConsolidar marges de ribera amb tècniques de bioconstrucció\nRestaurar llera de torrent\nPotenciar la regeneració natural\nCal que porteu bon calçat de muntanya, guants, armilla i cantimplora.\nAutocar: Sortida de Barcelona a les 8.00 h.\nArribada a Barcelona a les 17.00 h.\nActivitat: de 10.30 h a 13.00 h, aproximadament.\nHora i lloc de trobada\nSi veniu amb l’autobús des de Barcelona:\nEscola Industrial: A les 08:00h, puntualment, al xamfrà de la cruïlla de Rosselló-Urgell. Metro línia 5, parada Hospital Clínic, sortida c/Urgell.\nSagrera: A les 08:20h, puntualment, a la Avinguda Meridiana amb Carrer Hondures. Metro: línia 5, parada La Sagrera, sortida c/Hondures.\nSi veniu amb l’autobús des de Sant Celoni: A les 09:00h, puntualment, a l’estació de Renfe de Sant Celoni.\n(només farem aquesta parada en el cas que en el moment de la inscripció algun dels voluntaris la demani).\nSi veniu en cotxe: A les 09:30 h en BV 5114 (de Campins a Santa Fe del Montseny) al Km 13,9\nCal reservar plaça, tant si veniu amb autobús com amb cotxe particular.\nQuan: des del moment que rebeu aquesta convocatòria fins al 10 de novembre.\nCom: per internet mitjançant el formulari.\nLa secretaria confirmarà la vostra inscripció el dia 11 de novembre.\nLa persona inscrita que no pugui venir a l’activitat, ho ha de comunicar immediatament. D’aquesta manera, podrem obrir la plaça a una altra persona.\nPer arribar al lloc de trobada si veniu en cotxe\nBV 5114 (de Campins a Santa Fe del Montseny)Km 13,9\nOpció 1: Per BV 5114 (Sant Celoni – Campins)\nOpció 2: Per Eix Transversal (sortida 199, Espinelves), GI 543; – GIV 5201 (Sant Marçal – Santa Fe)\nCal caminar mig hora fins el lloc de treball per una pista. El terra del lloc de treball es una coberta vegetal irregular, per la qual cosa no és apte per persones amb problemes de mobilitat. Alguna de las tasques requereix esforç físic.\nEs lliurarà a cada voluntari l’esmorzar (entrepà i una peça de fruita). Recordeu que heu de portar-vos el dinar i l’aigua. D’altra banda, si teniu material (guants, armilla…)que s’hagi de renovar per desgast, aviseu-nos en el moment de la inscripció i porteu el vell perquè us el puguem canviar per un de nou.\n← Xerrada “Els perills dels incendis a l’alzinar mediterrani i la seva prevenció”\tXerrada “Boscos madurs, boscos terapèutics” →\nFORMACIÓ "ENTRE L’AEROPORT, L’AUTOPISTA I LES VIES DEL TREN"\nSESSIÓ DE FORMACIÓ CONTÍNUA DEL CERCLE DE VOLUNTARIS “ENTRE L’AEROPORT, [...]\nENTREVISTA A L’ALFREDO CANALES\nCap de manteniment del Parc Natural de Sant Llorenç del […]\nComunitat de Voluntaris\nSi encara no tens usuari i codi d’accés o bé l’has oblidat, demana’l de nou clicant aquí.


Resilients és una sèrie de 3 peces fetes amb materials naturals que parlen de diversos conflictes i denuncien com les nostres accions han portat a una situació d’estrès al planeta\nEn aquesta peça trobem espina de roser silvestre, branques d’avet i escombres de sogro.\nLa desforestació arrasa els boscos i les selves de la Terra de manera massiva. Els boscos encara cobreixen al voltant del 30 per cent de les regions del món, però franges de la grandària de Panamà es perden cada any. Les selves tropicals i els boscos pluvials podrien desaparèixer completament dintre de cent anys si continua el ritme actual de desforestació.\nLa desforestació té molts efectes negatius pel medi ambient. L’impacte més dramàtic és la pèrdua de l’hàbitat de milions d’espècies. El setanta per cent dels animals i plantes habiten els boscos de la Terra i molts no poden sobreviure la desforestació que destrueix el seu mitjà.\nEls arbres exerceixen un paper crucial en l’absorció de gasos d’efecte d’hivernacle, responsables de l’escalfament global. Tenir menys boscos significa emetre més quantitat de gasos d’efecte d’hivernacle a l’atmosfera i una major velocitat i gravetat del canvi climàtic. Els arbres també ajuden a perpetuar el cicle hidrològic retornant el vapor d’aigua a l’atmosfera.\nLa solució més viable seria cuidar els nostres boscos, gestionar els recursos vegetals acuradament per a assegurar que els entorns forestals continuïn intactes. La tala que es realitzi ha de fer-se de forma balancejada mitjançant la plantació de suficients arbres joves que substitueixin als més vells en tots els boscos i selves. El nombre de noves plantacions d’arbres augmenta cada any, però el total encara equival a una ínfima part de l’àrea forestal del planeta.\nVestint Memories video


El Pacte del Penedès Marítim organitza una marxa lenta el 12 d'abril per exigir una «reacció» del Govern\nGran pla general del peatge troncal de la c-32 a Cubelles, amb el municipi al fons\nActualitzada 04/04/2019 a les 20:39\nL’objectiu és exigir una «reacció» de la Generalitat per a què apliqui una rebaixa dels peatges de la C-32 pels residents al territori.\nEl col·lectiu d’alcaldes, empresaris i veïns del Baix Penedès i el Garraf liderarà així una protesta que havien començat a preparar la Coordinadora de Calafell i la Xarxa de Mobilitat, totes dues entitats adherides al Pacte creat al gener. La marxa arrencarà a les 18 h al polígon les Salines de Cubelles, anirà fins a Sitges per la C-31 i encaminarà cap a Vilanova i la Geltrú per la C-32 fins la Masia d’en Cabanyes, on es llegirà un manifest.\nEls ajuntaments, consells comarcals i entitats del Pacte Penedès Marítim lamenten que la reunió recent al Vendrell amb el conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, els va deixar «molt decebuts». Calvet va tancar la porta als reclams de mobilitat del col·lectiu, a qui va emplaçar a tenir paciència fins la instauració del sistema de vinyeta a les autopistes i a l’entrada en vigor de la T-Mobilitat al transport públic.\n«No ens va donar oportunitat de res i es va limitar a dir que la Generalitat no té recursos, i que, aquell qui contamina, ha de pagar», lamenta Sonia Mirambell, portaveu de la mobilització del proper 12 d’abril. Segons relata, «no va haver manera de mantenir un diàleg» amb Calvet, i adverteix que «quan el diàleg s’ha acabat, calen les mobilitzacions».\nTant a la reunió amb Calvet com de cara a la protesta del dia 12, el Pacte Penedès Marítim insisteix en reclamar un descompte del 60% del peatge troncal de Vallcarca a la C-32 per a tots els residents del Baix Penedès i el Garraf, alhora que exigeix la circulació gratuïta entre Cubelles i el Vendrell. «Amb l’augment de preus del gener, un viatge de Barcelona al Vendrell, anar i tornar, costa 25 euros de peatge. Això s’ha de negociar», remarca Mirambell.\nComenta el contingut : El Pacte del Penedès Marítim organitza una marxa lenta el 12 d'abril per exigir una «reacció» del Govern