Els petits productors dels països del sud rebran microcrèdits a llarg termini\nInici » Econòmic » Els petits productors dels països del sud rebran microcrèdits a llarg termini\nImatge productors Comerç Just\nIncofin, Fairtrade International i la Fundació Grameen, s’uneixen per crear un fons i atorgar préstecs a llarg termini per donar resposta a la demanda dels petits productors dels països en vies de desenvolupament.\nDm, 08/05/2012 - 12:07\nEl comerç als països en vies de desenvolupament és primordial per combatre la pobresa i assolir un creixement sostenible. Per tant, és molt important que els petits productors tinguin accés a finançaments i puguin millorar econòmicament.\nSegons una enquesta realitzada per Fairtrade International al 2010, només a Llatinoamèrica, els petits productors necessiten 500 milions de dòlars per cobrir les seves necessitats empresarials. Per això, Incofin Investment Management, Fairtrade International i la Fundació Grameen, han creat el Fons d’Accés Fairtrade, que facilitarà préstecs a llarg termini als petits productors de països en vies de desenvolupament.\nInvertir directament en els petits productors reflecteix el desig d’enfortir les cadenes de subministrament del cafè i millorar el nivell de vida dels productors en tot el mon\nEl primer inversor privat del Fons d’accés és l’empresa Starbucks Coffee Company, amb una aportació d’1 milió d’euros. Amb aquest fons es començaran a atorgar crèdits durant la propera tardor a l’Amèrica Llatina, i properament s’estendrà a Àfrica i a Àsia. Els associats tenen com a objectiu començar amb un fons inicial de 6 a 9 milions d’euros i que l’any 2015 s’arribi a 20 milions d’euros.\nEl Fons té com a objectiu finançar cooperatives de productors i organitzacions de productors de diversos àmbits que siguin certificades per Fairtrade, cosa que els garanteix l’accés al mercat internacional a preus mínims i a d’altres beneficis econòmics.\nEls impulsors del Fons d’Accés participen en la iniciativa de diferents maneres:\nIncofin Investment Management serà l’encarregat de recaptar addicionalment fons per al Fons d’Accés Fairtrade. A més, Incofin administra sis línies més d’inversió de microfinances per un import total de 400 milions de dòlars, que donen viabilitat als projectes de prop de 6 milions de petits empresaris als països en vies de desenvolupament.\nFairtrade International és una organització no lucrativa que avalua possibles beneficiaris del Fons d’Accés i valora si són aptes per obtenir la certificació Fairtrade. Amb el certificat els petits productors poden assolir condicions més justes pel seus negocis.\nLa Fundació Grameen és una organització mundial no lucrativa que ajuda les persones més pobres del món. La seva tasca consistirà en controlar la transparència del mercat, millorar el rendiment i analitzar les dades econòmiques relatives a la iniciativa.\nStarbucks Coffee Company és una empresa compromesa amb la compra ètica i el comerç just que finançarà el Fons d’Accés amb 1 milió d’euros. Durant el 2011 Starbucks va destinar més de 14 milions de dòlars a finançar a través de petits préstecs els productors que ho van sol·licitar.


Recursos variats – Pàgina 2 – Punt Òmnia CC Salut Alta\n24 febrer 2016 by omniasalutalta\nTens menys de 30 anys i no trobes feina? necessites noves experiències? EL projecte “joves grangers” pot ser el teu futur.\nSi no estàs estudiant aprofita aquesta oportunitat de trobar feina i de fer un canvi de vida”\nDeman’ans informació al punt òmnia!\nPosted in: Esdeveniments del barri/ciutat, Recursos variats\tTagged: anunci


Publicació "Top 100 Innovaciones Educativas 2016" | UpSocial\nLa riquesa d'aquest informe resideix que totes les innovacions ofereixen una fórmula de resposta eficaç al repte d'educar per a la societat digital.\nEn cadascuna de les 100 iniciatives es proporciona informació bàsica perquè els actors educatius puguin conèixer el model, el focus estratègic de millora que aborda, i el tipus de recurs o servei educatiu que ofereix. D'aquesta manera, aquesta publicació obre les possibilitats de replicar, adaptar o treballar de forma col·laborativa amb cadascuna de les entitats i professionals que les promouen.\nL'informe presenta una gran diversitat de propostes per adaptar-se als diferents interessos i possibilitats per emprendre innovacions educatives, per la qual cosa destaquem quatre pistes pràctiques recognoscibles en la major part de les innovacions:\nCal atrevir-se a actuar des de l'univers cultural de l'alumnat.\nEliminem barreres espacials, temporals i metodològiques perquè l'aprenentatge flueixi.\nÉs necessari generar i consolidar sistemàticament aliances per enfortir l'acció educativa.\nÉs recomanable aprofitar l'experiència d'assaig-error d'altres innovadors.\nTop 100 Educación 2016 “Educar para la sociedad digital” és un projecte de Fundación Telefónica que compta amb la col·laboració d'UpSocial i la participació d'Ashoka i de l'Institut d'Innovació Social d'ESADE i Esade Alumni.\nDescàrrega gratuïta de la publicació\nVídeo de l'acte de presentació a Madrid\nPresentació de l'informe a Barcelona i Madrid


Avui com ahir, No a l'OTAN! - Indymedia Barcelona\nAvui com ahir, No a l'OTAN!\nper aturem la guerra\t 02 abr 2009\nRepresentats del moviment antimilitarista i per la pau i en contra de la guerra viatgen a Estrasburg per sumar-se a les manifestacions europees en contra de l’OTAN\nL'OTAN fa 60 anys el 4 d'abril i ho celebren a la seu del Parlament Europeu a Estrasburg. Els deixen un edifici civil d'una institució democràtica per a la celebració d'una institució militar no democràtica. Participem de la campanya europea que, considerant que més que celebrar-ho millor que es dissolguin, organitza una contra-celebració a Estrasburg mateix amb campament antimilitarista, contracimera (adjuntem el programa) i, el dissabte 4, bloqueig del Parlament i manifestació. Es preveuen uns 50.000 participants.\nEl nostre autocar per anar a participar als actes d'Estrasburg surt el dijous 2 a les 8 del vespre de la pl. Universitat de Barcelona. Denunciem que, novament, s'ha aixecat el Tractat de Schenguen de lliure circulació de mercaderies i persones dins l'Europa comunitària, de manera que pot ser que els manifestants no arribem a Estrasburg, cosa que conculcaria, una vegada més, el nostre dret a reunió i a manifestació. En qualsevol cas aquests dies a la zona d'Estrasburg ja hi ha 16.000 policies francesos i 15.000 d'alemanys.\nJustícia i Pau i La Plataforma Aturem la Guerra (PAlG) vam començar la campanya a casa nostra fa uns mesos i ja s'hi han adherit diferents entitats. Hem editat i repartit materials i fet xerrades allí on ens ho han demanat i ho continuarem fent. Per totes aquelles persones que no hi puguin anar a Estrasburg es farà un acte de protesta el mateix dia 4 a 2/4 de 6 de la tarda a la pl. Sant Jaume de Barcelona.


El President del Senat presideix a Manresa el Consell de la Federació Onzena - Canal Taronja Comarques Centrals\nIniciNotíciesGeneralEl President del Senat presideix a Manresa el Consell de la Federació Onzena\nEl President del Senat presideix a Manresa el Consell de la Federació Onzena\nEl President del Senat, Manel Cruz, va ser aquest divendres a Manresa. Cruz va participar en el darrer Consell de la Federació Onzena del PSC de les comarques del Bages, Bergueda, Solsonès i Moianès. En la seva compareixença davant dels mitjans de comunicació Cruz va estar acompanyat del primer secretari de la Federació XI del PSC a les nostres comarques, Cristòfol Gimeno, i la senadora Èlia Tortolero\nEn un dijous molt marcat per la investidura de la socialista, i alcaldessa d’Hospitalet del Llobregat, Núria Marin, com a Presidenta de la Diputació de Barcelona. A la capital del Bages, Cruz, va ser celebrar l’acord entre Juntes per Catalunya i el PSC\nA Manresa, Cruz també va defensar de la instutició que presideix, argumentant que es tracta d’una càmera totalment necessària.\nPer la seva banda, la nova senadora socialista Èlia Tortolero va explicar els eixos per parlar dels objectius de la cambra territorial en el nou mandat.\nJa en el Consell de la Federació, el seu President, Joan Roma, va ser l’encarregat de donar la benvinguda a Manresa i a la Catalunya Central de Manel Cruz, destacant que per primera vegada els socialistes de les comarques centrals tenen representació al Senat. Durant la trobada es va fer balanç dels resultats electorals de les Municipals i dels acords necessaris per assegurar la governabilitat als Ajuntaments dels nostres pobles i ciutats de la Catalunya Central.\nNous alcaldes al Bages: Joan Carles Lluch, alcalde de de Rajadell


22-10-12 | EDITORIAL\nLA FLOR DE MAIG, RECUPERADA\nAquest dissabte es van tornar a obrir les portes de l’Ateneu La Flor de Maig, tancada per part de l’Ajuntament des de la passada primavera. Mig miler de persones van aconseguir tornar a donar vida aquest històric edifici, emblemàtic tant per la seva trajectòria com pel seu simbolisme. Es tracta d’un espai que ha esdevingut un dels millors exemples del cooperativisme al Poblenou: les seves parets ens parlen de la organització horitzontal, de l’associacionisme, de l’ajuda fraternal des de la base, de les iniciatives populars que substitueixen la manca d’ajuda i d’implicació per part de les autoritats polítiques. Com no podia ser d’una altra manera, ha estat el propi veïnat qui ha recuperat La Flor de Maig. Si els propietaris i l’Ajuntament frenen aquestes iniciatives, és el poble (qui organitza i qui rep els beneficis materials i morals de la seva existència), qui lluita perquè aquesta realitat no desaparegui. Precisament és aquesta la lliçó més important que ens ha ensenyat la història d’aquest Ateneu.\nLa Flor de Maig va tancar (com d’altres vegades al llarg de la seva història), per problemes econòmics. És evident que aquest tipus d’activitats són difícils de fer-les viables a nivell pressupostari: normalment, la bona voluntat i l’altruisme substitueixen la manca d’inversió econòmica. El passat mes de maig es va fer públic el cost del lloguer de l’edifici: 4.000 euros mensuals que l’Administració pagava als propietaris de l’immoble. És a dir, que algú feia un negoci molt rentable amb un edifici dedicat precisament al contrari: a donar un servei popular sense ànim de lucre (per a més informació sobre els propietaris de la Flor de Maig podeu consultar el següent web: http://www.poblenou.org/2012/05/284758-euros-cost-del-lloguer-de-la-flor-de-maig-des-del-2006/).\nEl cooperativisme neix a mitjans del segle XIX, en una època que el moviment obrer no rebia cap tipus d’ajuda per part dels òrgans dirigents, formats exclusivament pels propis burgesos propietaris de la fàbriques on treballaven; era l’època de l’explotació laboral i de la manca de drets dels assalariats. Ara, 150 anys després, el cooperativisme reneix per la mateixa raó: una crisi econòmica que retalla drets i serveis. La classe treballadora, qui rep les conseqüències d’aquesta mala gestió dels dirigents, s’ha d’organitzar de nou per oferir alternatives fora d’aquest pervers sistema capitalista. Ja sabem quines són les prioritats dels homes de negoci i de l’Administració. Els especuladors no els podrem canviar; l’Ajuntament (què es de tots), sí que ens ha d’escoltar. Exigim sensibilitat i comprensió. Exigim que aprenguin de la història i que no vulguin seguir frenant el que és important pels ciutadans. Mantenir oberta La Flor de Maig aporta servei, aporta activitats lúdiques a preus raonables, aporta il·lusió i permet que la història segueixi viva. Mantenir les seves portes obertes aporta als veïns i veïnes del Poblenou una alternativa d’oci real i una satisfacció moral en veure que el passat del nostre barri i de les nostres famílies segueix viu i amb futur. El poble ha parlat aquest cap de setmana i ha manifestat la seva posició. Ara li cal a l’Ajuntament donar la cara i decidir de part de qui està.\nEl cultiu: BILDU. La coalició aberztale segueix demostrant que el seu èxit de les passades municipals no va ser un miratge, sinó que es tracta d’una alternativa real que ofereix una forma diferent de fer política. Bildu treballa al marge de les estructures dels partits tradicionals i realitza una gestió municipal diferent, més pròxima al ciutadà i més participativa. La regeneració política al País Basc ja té una gran representació al Parlament de Gasteiz. Premem-ne nota.\nEl fangar: ROSA DÍEZ. La líder D’UPD va comprar l’esquerra abertzale amb els nazis, assegurant que “el partit de Hitler també va treure molts vots i no per aquest motiu es pot dir que fossin demòcrates”. Amb frases com aquestes es demostra poc respecte per la democràcia i es col·labora ben poc r en la resolució del conflicte basc.\nAquesta entrada ha esta publicada en 00-Poblenou, 21-Octubre 2012. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Pla d’actuació de centre 2021-2022 | Centre López Vicuña\nInici > Pla d’actuació de centre 2021-2022\nPla d’actuació de centre 2021-2022\nL’Administració ha establert que els centres hem d’elaborar el Pla d’actuació de centre amb una sèrie de previsions per garantir la seguretat d’alumnes i treballadors, i per establir mesures de protecció i en el seu cas, de traçabilitat.\nEl pla s’ha elaborat seguint les directrius dels document publicat per el Departament d’Educació en col·laboració amb el de Salut el mes de maig de 2021 i del document de gestió de casos amb data 3 de setembre de 2021.\nAquest pla té per objectiu buscar un equilibri\nentre la protecció de la salut de les persones als centres educatius i el dret de tots els joves a una educació de qualitat. Després de tot un curs amb pandèmia s’ha comprovat que els centres educatius són entorns segurs si tots els que hi formem part tenim cura i complim les mesures de seguretat marcades.\n● Seguretat, per tal que els centres educatius siguin espais on l’activitat educativa es pugui desenvolupar de manera segura i confortable.\n● Salut, d’alumnes i treballadors per reduir la transmissió i millorar la traçabilitat\n● Equitat, per afavorir la presencialitat dels alumnes amb més necessitats educatives, sense renunciar a la seguretat.\n● Vigència, d’aquestes previsions, per a tot el curs 2021-2022, en coherència amb la realitat dels centres i del seu entorn.\nPer tant, cada centre en funció de les seves circumstàncies, fent ús de la seva autonomia i dels recursos que tingui, elabora el pla d’actuació que més s’adeqüi a la seva realitat. No cal dir que tots els centres estarem pendents de les noves instruccions que anem rebent.\nPLA D’ACTUACIÓ 21-22_Centre López Vicuña\nEl Departament d’Ensenyament ha establert els tres circuits d’actuació davant la detecció d’un cas positiu.\nAquest és l’Algoritme per a la gestió de contactes en centres educatius publicat pel Departament d’Ensenyament:


Bètel – Botanical online\nInici › Plantes medicinals › Bètel\n1 (Piper betle L.)\n2 PROPIETATS DEL BÈTEL\n2.1 Característiques del Bètel\nPROPIETATS DEL BÈTEL\nCaracterístiques del Bètel\nNom científic: Piper betle L.\nDibuix de Piper betle L.\nHàbitat: Regions tropicals del sud-est asiàtic.\nAlcaloides: arecaïdina (C2H11NO2) i arecolina.\nUsos: masticació de les fulles i dels fruits.\nDibuix fruit de Piper betle L.\nToxicitat: Crea addicció. El seu ús comporta, a més a més, efectes negatius: problemes gàstrics, caiguda de les dents i rics de càncer de boca.\nEfectes: Analgèsic i estimulant.


(S'ha redirigit des de: Albigesos)\nEls orígens del cristianisme dualista, observable a Orient i a Occident des de finals del segle x, no són gaire coneguts. Tradicionalment, s'havia considerat els càtars com a resultat de la difusió entre grups cristians de les doctrines de Manes, filòsof persa del segle iii dC, basades en la confrontació dels principis del Bé i del Mal, d'ací que alguns escriptors catòlics denominessin maniqueus els càtars; segons aquesta visió tradicional, el coneixement de la filosofia maniquea hauria originat grups de cristians dualistes, com serien els paulicians, establerts a Tràcia i Macedònia al segle viii, i els bogomilites búlgars de finals del segle x, antecessors directes dels càtars o dualistes occidentals. Aquesta idea, recollida per Rafael Dalmau el 1960, darrerament, l'ha qüestionada Anne Brenon basant-se en la manca de proves sobre el coneixement de les obres de Manes pels càtars, l'única font doctrinal dels quals era el Nou Testament, i considerant el dualisme no pas com una influència aliena –de Manes o Zoroastre- sinó com una de les possibles respostes a un important problema teològic cristià: com pot existir el Mal al món, si Déu és bo?\n↑ Les Bones Dames. Barcelona: Institut Català de les Dones, 2013 [Consulta: 22 agost 2013].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Catarisme&oldid=29247840»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 16 gen 2022 a les 11:00.


La solidaritat, una actitud molt saludable | Interès Mutu\nPublicat el 21 Agost, 2018 per Revista Interès Mutu\nSer solidari és més que realitzar un acte altruista: ens aporta grans valors i ens forma com a persones. Accions solidàries com ara el voluntariat tenen grans beneficis en la salut emocional que milloren l’autoestima, fomenten la positivitat i ajuden a desenvolupar les habilitats socials. Avui, 31 d’agost, se celebra el Dia Internacional de la Solidaritat Humana. Participes en alguna activitat solidària?\nEn la sociologia, solidaritat es refereix al sentiment i l’actitud d’unitat basat en metes o interessos comuns. Implica ajudar sense rebre res a canvi i oferir un suport incondicional a causes o interessos aliens, especialment en situacions compromeses o difícils.\nA més d’ajudar els altres, ser solidari també ens fa sentir millor a nosaltres mateixos i implica beneficis importants per a la salut mental i el benestar emocional, ja que gran part de la nostra felicitat, com que som éssers socials, depèn d’estar amb els altres, de compartir:\nMillora l’autoestima i fomenta la positivitat\nSer solidari implica estar actiu i participar en positiu, cosa que beneficia la imatge que es té d’un mateix. Ajudem perquè sabem que la situació d’altres pot millorar, i saber que aquesta opció depèn de nosaltres ens fa sentir bé i valorar-nos més com a persones. També ens ajuda a conèixer-nos millor i a treure el millor de nosaltres mateixos, cosa que ens fa emocionalment més saludables.\nDesenvolupa les habilitats socials i facilita la integració\nAjudar és una forma senzilla i molt gratificant d’estar en contacte amb els altres. És molt recomanable per a persones que estan passant per un mal moment o que tenen problemes d’integració, ja que a través de la comunicació necessària per a l’activitat es va fomentant la socialització. Tot i que la recompensa a l’ajuda prestada no sol ser econòmica, sí que existeix, però es rep d’una altra manera, com ara en forma de gratitud i/o amb el reconeixement de la feina realitzada, cosa que fomenta una connexió.\nAjuda a relativitzar els problemes i redueix les pors i les inseguretats\nVeure i viure que altres tenen problemes més greus fa que valorem de forma més objectiva els propis. Estar ocupat en alguna cosa gratificant, com ara ajudar, reporta un sentiment de protecció i ens fa viure el present, de manera que s’allunyen les pròpies pors i es van superant les inseguretats. D’altra banda, acostumar-se a donar sense esperar rebre res a canvi és una experiència molt beneficiosa per a persones que se senten infelices perquè pensen que donen més del que reben, i ens fa persones més sanes emocionalment.\nPermet adquirir i compartir nous coneixements i habilitats\nPosar els nostres coneixements i habilitats a disposició d’una causa solidària és molt gratificant emocionalment i proporciona una sensació de benestar perquè ens sentim útils. D’altra banda, participar en activitats noves pot ensenyar-nos altres habilitats, cosa que també ens farà sentir millor.\nTot i que el temps i la falta de disponibilitat són les raons principals que al·leguem per no participar en causes solidàries, la realitat és que podem posar el nostre granet de sorra d’infinites formes: des de petits gestos com ara un somriure, un favor, cedir el seient, regalar la roba i els estris que no fem servir o convidar a dinar a algú necessitat, fins a col·laboracions de forma altruista a través d’Internet, col·laboracions puntuals en esdeveniments o en campanyes, compartir habilitats i competències, o fer un voluntariat.\nPoden ser accions puntuals, periòdiques o podem dedicar-hi part del nostre temps lliure o de vacances. Sempre hi haurà alguna cosa que estigui al nostre abast per poder ajudar de forma altruista i que ens farà sentir millor.\nEl món del medicament és molt poderós


Confirmen sis casos de coronavirus en un Centre de Salut d'Alacant\nDetecten un brot de coronavirus en el Centre de Salut d'Albatera amb 6 sanitaris contagiats\nEl centre de salut va activar ràpidament el protocol de confirmació a través de les proves PCR\ndiumenge, 8 de novembre 2020 - 20:45h\nDetectat un brot en el centre de salut d'Albatera | Pixabay\nEls veïns del municipi d'Albatera, en la comarca del Baix Segura (Alacant), estan molt preocupats a causa del brot per coronavirus que s'ha originat en el consultori d'Atenció Primària de la localitat. En este centre de salut han donat positiu 6 persones entre personal sanitari i no sanitari.\nSegons ha avançat el diari 'Información', els contagiats començaren a tindre símptomes este divendres, 6 de novembre, i ràpidament activaren el protocol de confirmació a través de les proves PCR. En tractar-se de personal essencial, els resultats de les mostres PCR tarden menys de 12 hores en ser comunicats.\nEl centre de salut d'Albatera ha volgut transmetre tranquil·litat a la població, ja que s'han pres totes les mesures sanitàries i higièniques pertinents per evitar l'augment en la xifra de contagiats, mitjançant la desinfecció de l'edifici.\nEl coordinador del centre mèdic, el doctor Manuel Quinto Martínez ha manifestat que cal pensar en «la necessitat d'humanitat, pensar en les persones que tenim al costat i, per descomptat, seguir les indicacions sanitàries: neteja i desinfecció de mans, ús de mascareta, guardar la distància de seguretat i respectar les normes en les reunions socials i familiars».\n"Sánchez ho té clar: el que espera conseguir amb la victòria de Biden" "Cau el segon premi de la Loteria Nacional en el territori valencià"


Vilafranca, l’oasi casteller comarcal | RevistaCastells.cat\nVilafranca, l’oasi casteller comarcal\n28 Febrer, 2018\tPortada, Portada lateral, Reportatges\nL’Alt Penedès és una comarca on els castells es viuen amb intensitat, però l’atracció de la seva capital és tan gran, que la comarca s’hi volca sense deixar masses opcions de primera línia. Dels 27 municipis que compta la comarca tan sols s’han vist castells de 9 en quatre . De colles castelleres n’hi ha més d’una, però sempre a l’ombra dels Castellers de Vilafranca. A Gelida van per la segona etapa dels Vailets i a Mediona ara volen tenir també colla.\nSer terra castellera no sempre és sinònim de moltes places i moltes colles. L’Alt Penedès té concentrada l’activitat a Vilafranca amb tres colles de diferent nivell: amb els tot poderosos Castellers de Vilafranca, els Xicots, que amb la teva tossuderia han arribat els nou pisos, i la Jove de Vilafranca, que sobreviu amb mínims després de diversos processos convulsos i d’haver descarregat la torre de 7. Aquest no és el primer cop que Vilafranca compta amb tres colles: entre el 1984 i 1985 va existir la una primera colla Jove que va vestir camisa blava (ratlles fines) i que amb l’empenta dels falconers van arribar a fer ell 3de7 per sota i provar la torre de 7. A Gelida ja van tenir colla a finals dels anys 80 del segle XX i des del 2013 han encetat la segona etapa amb castells de 7 com a sostre. A aquestes iniciatives, sis projectes, s’afegeix el dels Castellers de Mediona, que recentment s’ha anunciat com a colla en formació per la Coordinadora. La colla més al nord de la comarca, frontera amb l’Anoia i gairebé més propera a Igualada, enriqueix el panorama comarcal amb una aposta diferent. Sembla que no vol ser competència i vol donar sortida a les inquietuds locals.\nEn el mapa d’actuacions, tot es concentra també al voltat de la plaça més castellera. Vilafranca és el Liceu casteller i tan sols Sant Quintí de Mediona i La Granada han vist castells de 9 en els darrers anys –totes dues places com a punt d’inflexió en la temporada de verds i Xicots respectivament–. Sant Martí Sarroca també ho va ser, però com els Monjos (Santa Margarida) van deixar de tenir interès per celebrar la Festa Major en unes dates incompatibles amb la gira de gamma extra dels verds. A la comarca de l’Alt Penedès fins i tot hi ha municipis on no han arribat ni tan sols els castells de 7. A Mediona, no hi havia castells documentats fins el passat desembre –quan la colla local en fase embrionària va bastir un 3de6 de paisà–. També sorprèn el cas de Sant Sadurní d’Anoia, un municipi potent a nivell econòmic i amb una població de més de 12.000 habitants, on no s’hi celebren actuacions castelleres dins del calendari festiu –al marge de les actuacions que tenen lloc a les caves–. Tampoc hi ha sorgit cap iniciativa castellera, tot i tenir castellers repartits per les colles comarcals. La Jove de Vilafranca iniciarà aquesta setmana un cicle d’assaigs itinerants per la comarca amb la intenció d’atraure l’interès in situ: els dos propers divendres assajaran a Sant Martí Sarroca.\nL’any passat tan sols sis municipis de la comarca van organitzar diada castellera. Quatre municipis no han celebrat cap diada en el que va de segle: entre ells Sant Cugat Sesgarrigues, lloc on van debutar els Castellers de Vilafranca –al setembre farà 70 anys–.\nLlistat de municipis de l’Alt Penedès amb millor castell històric i darrer any que s’hi ha fet una diada castellera:\nALT PENEDÈS millor\ncastell colla/colles temporada última diada\nGelida 4de8a Castellers de Vilafranca 1995 2017\nLa Granada 3de9f Castellers de Vilafranca 2001/2002 2017\nMediona 3de6 Castellers de Mediona 2017 2017\nSant Llorenç d’Hortons 2de7 Castellers de Vilafranca 2001 2017\nSant Quintí de Mediona 2de9fm Castellers de Vilafranca 2016 2017\nVilafranca del Penedès 2de8sf Castellers de Vilafranca 2010/2011/2012/2015/2017 2017\nPuigdàlber 4de8 Castellers de Vilafranca 1986 2016\nOlèrdola 3de8 Castellers de Vilafranca 2000/2001 2015\nPontons Pde5 Xicots de Vilafranca\nJove de Vilafranca 1998/2014 2015\nPacs del Penedès 3de8 Castellers de Vilafranca 2000 2014\nCastellet i la Gornal 3de8 Minyons de Terrassa 1988 2011\nSant Pere de Riudebitlles 3de7s Marrecs de Salt 2004 2011\nTorrelles de Foix 2de7 Castellers de Vilafranca\nXicots de Vilafranca 1993/2003 2010\nAvinyonet del Penedès 2de8f Castellers de Vilafranca 1998 2009\nSanta Fe del Penedès 2de7(c) Xicots de Vilafranca 2008 2009\nSant Sadurní d’Anoia 2de8f Castellers de Vilafranca\nColla Vella 1987 2008\nSanta Margarida i els Monjos 4de8a Castellers de Vilafranca\nColla Vella 1996-1998 i 2000/1999 2007\nCastellví de la Marca Pde6 Castellers de Vilafranca 2003 2004\nSubirats 4de8 Castellers de Vilafranca 1987 2004\nSant Martí Sarroca 3de9f Castellers de Vilafranca 2001/2003 2003\nTorrelavit 2de8f(c) Castellers de Vilafranca 2003 2003\nVilobí del Penedès 3de8 Castellers de Vilafranca 1999 2002\nOlesa de Bonesvalls 4de8 Castellers de Vilafranca 1988 2001\nEl Pla del Penedès 2de7 Castellers de Vilafranca 1984 1999\nSant Cugat Sesgarrigues 2de7 Castellers de Vilafranca\nBordegassos de Vilanova 1976-79/1996 1999\nLes Cabanyes 4de8a(c) Castellers de Vilafranca 1996 1996\nFont-rubí 4de8 Castellers de Vilafranca 1987 1989\nEn alguns municipis de la comarca se celebren actuacions privades en instal·lacions d’empreses\nL’altre Penedès casteller\nVilafranca també és vermella\nGelida reactiva la seva colla\nLa temporada més gran… i més difícil dels verds


A PEU » Senyor agent: sóc minusvàlida.\n« Confondre el teu cap amb una pastanaga… El CABITO. »\nPublicat en 19:52 sota DISCAPACITAT\n2 respostes a “Senyor agent: sóc minusvàlida.”\njrrof en 23 juny 2009 en 8:38 1\n€i! A mi amb va passar el mateix, estacionat a una carga i descarga m’anaven a denunciar els municipals, tenia la targeta a la vista i conduïa el meu vehicle una furgoneta Camper WV mixta (per el sol fet de ser mixta, carga i passatgers ja podia aparcar-hi) ells cofois varen dir-me aparca a la zona blava¿? No admetin cap argumentació meva. Amb varen deixar fet pols, no per el fet en si sinó per la supèrbia de no volguérem ni escoltar-me. Ara però des de fa uns dos anys no tinc aquests problemes, doncs ja no condueixo. Jaume ¡Bona revetlla!\nJoan en 06 gen. 2010 en 14:34 2\nLes targeta d’estacionament no s’ha de plastificar… quan la envien ja porten el sobre de plàstic.\nPossiblement tingui problemes perque els agents pensen que aquesta targeta està falsificada com la majoria que n’hi ha.\nJo tinc la tarjeta des de fa bastants anys i mai m’ha passat (i aixó que cada dia estaciono el cotxe a barcelona).\nLLUITEM CONTRA LA FALSIFICACIÓ,


Marian Díez Picó guanya el Premi Enric Valor de novel·la en valencià - À Punt\nAllò que imaginàvem que seria és el títol de l'obra amb què l'actriu i guionista s'ha imposat en el certamen literari que convoca la Diputació d'Alacant\nMarian Díez Picó, guanyadora del Premi Enric Valor de novel·la en valencià / EuropaPress\n23 d'abril 2021 - 12:21\nL'obra Allò que imaginàvem que seria, de l'actriu i guionista Marian Díez Picó, és el títol de la guanyadora del Premi Enric Valor de novel·la en valencià que convoca la Diputació d'Alacant i en el qual han concursat un total de 25 autors. El llibre gira entorn de les "absurdes" reflexions d'una dona que "ronda els cinquanta i s'enfronta a una vida molt diferent de la que havia imaginat", segons ha informat la institució provincial en un comunicat.\nDotat amb 20.000 euros, aquest premi reconeix també el treball que va començar Enric Valor i Vives per a la normalització de la llengua pròpia de la Comunitat Valenciana des de les seues facetes d'autor i investigador. Aquesta disciplina el va fer mereixedor de rellevants reconeixements com el de les Lletres Valencianes atorgat per l'Ajuntament de València, el Premi Sanchis Guarner, la Creu de Sant Jordi de la Generalitat de Catalunya o la Medalla d'Or de la Província d'Alacant, concedida a títol pòstum per la Diputació d'Alacant.\nL'autora, monologuista, guionista i actriu, és llicenciada en Sociologia en la Universitat d'Alacant i treballa a l'Ajuntament de Monòver com a responsable dels departaments de Cultura, Festes i Educació. A més, és coordinadora de la revista Festes de Monòver, columnista en Nosaltres la Veu i actualment representa l'espectacle Xe, de poble! Nit de gossos i gira-sols, de Juan Luis Mira.\nDíez Picó ha participat en els programes d'À Punt Assumptes interns i Comediants i col·labora puntualment en el programa de la ràdio Pròxima parada.\nLa seua trajectòria també inclou publicacions com Sempre plou quan no hi ha escola, amb pròleg d'Andreu Buenafuente, o La història de la ràdio a Monòver, així com la participació en l'edició Parlar sol, 30 monòlegs i el blog personal Qüestions puntuals.


Inici > Acords de Govern > El Govern impulsa dues obres de millora de la xarxa viària que sumen una inversió de 112 milions d'euros\nEl Govern impulsa dues obres de millora de la xarxa viària que sumen una inversió de 112 milions d'euros\nEs tracta del desdoblament de la C-31 entre Platja d'Aro i Palamós i de la millora del traçat de la C-51 entre Albinyana i Valls\nEls treballs d'aquestes dues obres s'iniciaran aquest hivern\nEl Govern ha donat llum verd avui a dues actuacions de millora de la xarxa viària: el desdoblament de 13 quilòmetres de la C-31 entre Platja d'Aro i Palamós, al Baix Empordà, i la millora del tram de la C-51 entre Albinyana i Valls que uneix el Baix Penedès i l'Alt Camp. Els treballs, que ha impulsat avui el Govern amb la declaració de l'ocupació dels béns afectats per les obres, començaran aquest hivern i comportaran una inversió total de 112 milions d'euros.\nNova autovia de 13 quilòmetres\nEl Govern ha impulsat les obres de desdoblament de la C-31 entre Platja d'Aro i Palamós, al Baix Empordà, que permetran convertir aquest tram de 13 quilòmetres en autovia. La nova via desdoblada donarà continuïtat a les autovies de l'Alou (Llagostera) a Santa Cristina d'Aro, de Palamós a Palafrugell, i a la de Vidreres a l'Alou, que va entrar en servei el juny passat. Els treballs es van adjudicar recentment per un valor de 67,4 milions d'euros i començaran aquest hivern, amb un termini d'execució de 24 mesos.\nAquesta actuació abastarà el tram de la C-31 entre el final de la variant de Santa Cristina d'Aro i el final de la variant de Palamós i el desdoblament de carrils s'efectuarà a partir de la via ja existent en la major part del traçat. En algun petit tram, com ara a la zona de Palamós oest, el desdoblament s'apartarà de la carretera actual amb una variant d'uns 900 metres de longitud. La via desdoblada tindrà quatre carrils, dos per sentit de la circulació, de 3,5 metres d'amplada cadascun, vorals exteriors de 2,5 metres, vorals interiors d'1 metre, una mitjana de separació d'amplada variable i barreres de formigó. En un tram d'1,5 quilòmetres al pas de la carretera pel terme de Calonge, es construirà un tercer carril a la calçada del costat muntanya, per a l'avançament de vehicles lents.\nLa carretera comptarà amb sis enllaços per tal de facilitar la connectivitat local; tres al terme de Castell-Platja d'Aro (sud, centre i nord), un a Calonge, i dos a Palamós (oest i nord-est). En les obres projectades, cal remarcar la construcció de dos túnels artificials al terme de Castell-Platja d'Aro: un de 78 metres de longitud a la zona del barri de Fenals i un altre a la urbanització Mas Ros, de 80 metres de longitud. En el tram situat a continuació del túnel artificial de Fenals, es construirà una calçada lateral per accedir a les urbanitzacions del Cim d'Aro i el Mas-nou.\nEntre les estructures previstes, destaquen el pont de la nova carretera desdoblada sobre la riera de Calonge, similar al de la carretera actual, que tindrà 75 metres de longitud, així com el pont sobre el tronc de l'autovia corresponent a l'enllaç Palamós-est, que tindrà 200 metres de longitud. Així mateix, es formaran diversos passos a diferent nivell que donaran continuïtat a camins o vials que conflueixen en la nova via desdoblada, entre els quals s'ha previst un pont de 90 metres de longitud al vial de Sant Antoni de Calonge.\n44,5 milions d'euros per a la millora del traçat de la C-51\nEl Govern també ha donat llum verd a les obres de condicionament de la C-51 entre Albinyana i Valls, que consistiran en l'ampliació de la carretera, la millora de revolts i encreuaments i en la construcció de dues variants. Així, aquesta actuació contribuirà a afavorir la seguretat i la fluïdesa del trànsit entre el Baix Penedès i l'Alt Camp.\nEls treballs, que es van adjudicar el mes passat, començaran aquest hivern i tindran un termini de 36 mesos. Aquesta actuació comportarà una inversió de 44,5 milions d'euros. Les obres abastaran un tram de 22 quilòmetres, als termes municipals d'Albinyana, la Bisbal del Penedès, Rodonyà, Vila-rodona, Bràfim, Alió, Puigpelat i Valls. En aquest sentit, cal recordar que les variants d'Albinyana (la Papiola) i de Vilardida són objecte d'estudis específics.\nLa carretera condicionada comptarà amb dos carrils de circulació de 3,5 metres d'amplada, vorals d'1,5 metres i cunetes d'1,5 metres d'amplada. En diversos trams on el pendent ho requereix, s'afegirà un tercer carril per a l'avançament de vehicles lents: a la zona del coll de la Rubiola (o de Santa Cristina) i al terme de Vila-rodona. En total, es formaran prop de 6 quilòmetres de tercer carril.\nPer tal d'eixamplar i millorar la carretera, en nombrosos trams el traçat se separarà de l'actual C-51, especialment al pas pel terme municipal de la Bisbal del Penedès, a la zona del Coll de la Rubiola. D'altra banda, es construiran dues variants, a Rodonyà i a Alió, amb l'objectiu de reduir el trànsit per l'interior d'aquests nuclis urbans. Les variants tindran una longitud de 2 i 2,4 quilòmetres, respectivament.\nAl llarg del recorregut, la carretera comptarà amb onze enllaços per a facilitar els moviments dels vehicles. Pel que fa a estructures, cal remarcar la construcció de dos ponts: un de 136 metres de longitud per a creuar la riera a prop de l'encreuament actual amb la T-240 a la Bisbal del Penedès i un altre de 116 metres, a la zona de la urbanització de Santa Cristina, que permetrà eliminar un revolt pronunciat.


Matrícula: Màster Oficial Traducció i estudis interculturals - UAB Barcelona\nMatrícula Màster Oficial - Traducció i estudis interculturals\nAvís! S'amplia el termini d'automatrícula fins l'1 d'octubre.\nL'automatrícula es realitzarà del 4 al 15 de setembre.\nAbans de la matrícula cada estudiant farà una tutoria online amb la coordinadora del màster. Us contactarà ella mateixa des del seu correu electrònic (patricia.rodriguez@uab.cat) per dir-vos quin dia i quina hora l’haureu de fer. Si el dia 1 de setembre no heu rebut cap correu, poseu-vos en contacte amb ella.\nImprès de matrícula Màster en Traducció i Estudis Interculturals\nPer a qualsevol dubte o incidència de matrícula podeu contactar amb la Gestió Acadèmica Facultat de Traducció i d'Interpretació a:\nCorreu electrònic: gestio.masters.fti@uab.cat\nTelèfon de suport a la matrícula (per la resta del curs aquest telèfon no estarà actiu): 935814149\n46,11€ per crèdit (estudiants UE o residents).Curs 2020-2021.


Impuls a les cooperatives de Sant Cugat | Cooperatives\nInici › Connecta › Actualitat › Impuls a les cooperatives de Sant Cugat\nL’Ajuntament de Sant Cugat ha impulsat, en el marc de les seves polítiques de foment de l’ocupació, un nou programa de suport a l’emprenedoria, en forma de concurs per subvencionar projectes empresarials de base cooperativa. L’objectiu es ajudar a crear nous llocs de treball i, a més, orientar-los envers persones amb especials dificultats d’accés al mercat laboral.\nLa Federació de Cooperatives de Treball de Catalunya participarà en aquest projecte per tal d’assessorar-lo i fer-ne acompanyament. En el marc d’aquesta relació l’Ajuntament s’ha adherit al programa Municipi Cooperatiu que busca promoure i difondre la idiosincràsia de l’empresa cooperativa, impulsar la creació de noves cooperatives de treball i activar el creixement i la consolidació de les cooperatives de treball existents, entre d’altres.\nSant Cugat és el segon municipi de Catalunya que s’ha adherit a aquest programa, després que divendres 10 de maig ho fés Granollers.\nLes bases del concurs d’Emprenedoria cooperativa es podran consultar properament al web www.santcugat.cat i el proper 31 de maig l’ajuntament organitza una sessió informativa pública per presentar el projecte.\nTemàtiques Barri Cooperatiu, Creació, Economia, Formació Any 2013


Inici > Número 44 (maig de 2015)\nNúmero 44 (maig de 2015)Al maig, cada dia un raig\nNúmero 44 (maig de 2015)Fills de Facebook\nNúmero 44 (maig de 2015)Indicadors de la qualitat democràtica\nEn les darreres setmanes la transparència i la corrupció semblen estar en el centre de les campanyes electorals i fins i tot ser moneda de canvi per a pactar investidures. Sembla que el nombre de corruptes sigui l’únic indicador de la qualitat democràtica d’un partit i d’un govern, i, en conseqüència, de la salut d’un país. Tanmateix, la transparència s’entén si hi incloem altres aspectes que faciliten el bon govern, l’accés a la informació pública i el govern obert. Per tant, altres indicadors informen de la qualitat democràtica dels governs. Quin són? Com s’avalua la transparència i la salut de la democràcia?\nNúmero 44 (maig de 2015)El 28 de maig, cloenda del #UOC15infocom\nNúmero 44 (maig de 2015)La televisió connectada: cap a un canvi de paradigma en la indústria audiovisual\nL'Observatori Audiovisual Europeu va proposar l'any 2009 una classificació dels serveis audiovisuals a petició o sota demanda, en funció de diferents criteris. Fins ara us he parlat d’un d’ells, a través de les entrevistes i els articles que he anat publicant a COMeIN, parant especial atenció als projectes de VoD de cinema i a la manera en què el consum sota demanda de producte cinematogràfic ha afectat els actors tradicionals d'aquesta indústria.\nNúmero 44 (maig de 2015)''Lo que pasa y lo que queda'' en informació i comunicació\nNúmero 44 (maig de 2015)DORA, l'exploradora de la qualitat científica\nÉs un fet provat que les institucions acadèmiques, els instituts de recerca i les diferents agències de qualitat científica confien i es lliuren cada vegada més a les mètriques i als diferents índexs d'impacte per valorar els resultats científics dels seus investigadors i de la qualitat de les seves revistes.\nNúmero 44 (maig de 2015)Snowden, professional de la informació?\nFa unes setmanes vaig veure la pel·lícula Citizenfour, anomenada així pel nom d’usuari que va emprar Edward Snowden en les seves comunicacions amb la directora Laura Poitras. Em seria impossible fer-ne una valoració crítica des del punt de vista cinematogràfic, tot i que en diria tres coses. En primer lloc, encara no sé si és una pel·lícula o un documental. En segon lloc, té tant ritme que es fa molt curta, i, en tercer lloc, el fet que els actors siguin els mateixos protagonistes de la història la fa real al 100%.\ngestió de la informació 88\ngestió del coneixement 49\ncomunicació política 27


Tallers de Musicoteràpia i Zooteràpia, curs 2021-2022 – Prader-Willi Catalunya\nTallers de Musicoteràpia i Zooteràpia, curs 2021-2022\n14 de setembre de 2021 8 de juliol de 2021 per admin\nAquesta tardor, tornem a posar en marxa el tallers de Musicoteràpia i Zooteràpia.\nCalendari: Les sessions dels dos tallers es realitzaran els dissabtes per la tarda, els següents dies\nHorari: Quan estiguin les preinscripcions tancades i els grups configurats, us informarem de l’horari assignat al vostre fill o filla.\nLloc : Torre Jussana\nTaller de Musicoteràpia, Sílvia Sabater, professora de música, pianista i soprano, i la Noelia Sabater, educadora.\nTaller de Zooteràpia, Ana Güimil, zooterapeuta de l’Associació Catalana de Zooteràpia.\nEn els tallers es treballa amb tècniques de reforç positiu, les habilitats motrius i cognitives, l’observació i la concentració, la comunicació i el llenguatge, els hàbits de conducta social i el treball en equip. Es gaudirà de la companyia dels animals, de la música i dels amics i amigues de l’associació.\nEls tallers són gratuïts per a totes les persones associades i s’ha de realitzar inscripció.\nMarca el taller/s al que assistirà:\nTaller de Zooteràpia


Samuel Colomer: “No pots domesticar la muntanya, has de ser tu qui estigui a la seua alçada”\nActualitzada 01/03/2017 a les 15:53\nEstà molt content del resultat, però embarcar-se en solitari durant més de dos anys en la producció, direcció i edició d’un documental d’escalada “ha estat un projecte que a vegades ha estat feixuc i frustrant fins al punt que vaig arribar a pensar d’abandonar”. El col·lectiu escalador evoluciona a través dels seus propis debats i a ‘Homo montserratinus’ es dóna veu a escaladors que, per la seua trajectòria contrastada a les parets de Montserrat, tenen prou bagatge per parlar de compromís, amistat i respecte a la vida i la muntanya.\n© Samuel Colomer: “No pots domesticar la muntanya, has de ser tu qui està a la seua alçada”\nMontserrat és la muntanya de referència per als escaladors catalans i en ella s’hi concentren totes les contradiccions possibles d’aquest món de fanàtics disposats a jugar-se la vida per viure-la intensament.\nHi ha moltes maneres d’entendre l’escalada.\nVolia intentar recuperar els valors d’aquella que ve del muntanyisme, de quan la gent es plantejava pujar parets després d’un temps descobrint la natura salvatge de la mà de gent que també transmetia uns valors. Una presa de consciència dels riscos que implicava escalar una paret que es perd. Per això em semblava interessant parlar-ne i posar-ho sobre la taula.\nEls protagonistes viuen l’escalada com una aventura en la qual s’han d’assumir riscos.\nLa meua intenció no és criticar un tipus d’escalada més moderna que opta per ser el més segura possible per al qui la practica, sinó donar veu a uns escaladors que, tot i no ser mediàtics, l’entenen com un compromís. Gent que té en compte moltes més coses a banda de la superació personal en la dificultat tècnica i física d’escalar una via que no té cap risc perquè està molt protegida.\nAl documental parlen de la por, del repte de superar projectes en els quals t’hi pots jugar la vida.\nNo pots domesticar la muntanya, has de ser tu qui ha d’estar a l’alçada de la muntanya. Això implica saber fins on pots arribar, estudiar el terreny on volem aventurar-nos i tenir molt bona sintonia amb el company que escollim perquè la vida d’ambdós està literalment lligada l’una a l’altra.\nL’amistat és un concepte recurrent en l’escalada clàssica i al documental s’aborda com un valor afegit a les aventures en grans parets.\nEncara que una cordada –dos o tres escaladors que s’enfilen plegats per fer una ruta– esculli una via fàcil, sempre hi ha un component d’aventura que costa de trobar a l’escalada esportiva. Has de triar un objectiu, l’has d’estudiar, l’has de trobar i has de posar-t’hi sense saber exactament si serà com t’esperes. En alguns casos, fins i tot, abandonar a mitja paret es convertiria en una empresa impossible.\nAixò no passa en l’escalada esportiva –vies curtes, ben assegurades amb ancoratges fixos–, on prima més el projecte individual per davant d’una experiència col·lectiva\nNo vull criticar l’esportiva sinó compartir unes idees que en aquest vessant sovint no arriben a tothom perquè no són necessaris per assolir els objectius que la gent s’hi planteja. I segurament ho faig perquè em sap greu que es puguin perdre, perquè em sembla que són importants per donar sentit a l’escalada més enllà de la superació personal. Abans necessitaves que algú et portés a la muntanya i es transmetien uns valors de generació en generació, ara això no passa tant.\nHa generat controvèrsia?\nNo ho sé, espero que no. El que vull és aportar reflexions i no pas provocar ningú. He hagut de fer molta feina d’edició per tal d’evitar que es malinterpretin alguns comentaris que, fora de context, podrien ser políticament incorrectes. Espero que sigui un documental constructiu i que deixi testimoni d’unes generacions que no han perdut l’esperit d’aventura que, des del meu punt de vista, és el que dóna sentit a l’escalada.


Fira de la pedra 2022, activitats infantils i juvenils, i cinquè taller d’herbes per adults.\nEnguany el Binitrui tornarà a ser a la Fira de la Pedra i, com cada any, tenim activitats i novetats per oferir-vos.\nDissabte 28 de 16 a 19:30 h, al parc de Sa Rectoria.\nJOCS FAMILIARS AMB EL BINITRUI\nVine a jugar amb tota la família durant l’horabaixa.\nTALLER D’ESTAMPACIÓ DE BOSSES\nEs pot assistir al taller durant tot l’horabaixa.\nA partir de les 19:15 h ja no es podrà iniciar el taller.\nDonatiu mínim 4 € per participant en el taller.\nAmb aquest donatiu s’inclou la bossa, la pintura i les plantilles.\nESCAPA DEL PARC\nSi quedéssiu tancats al Parc de Sa Rectoria, sabríeu sortir? Tendreu 30 minuts per demostrar la vostra destresa, desxifrant codis i enigmes. Podreu sortir o necessitareu ser rescatats?\nTorns: 16 h, 16:45 h, 17:30 h, 18:15 h, 19 h\nS’agruparan els participants en equips de 5-7 persones.\nDonatiu mínim 5 € per participant, inclou berenar.\nEls menors de 8 anys hauran d’anar acompanyats per un adult. Entrada gratuïta per als menors de 5 anys.\nAmb la col·laboració de Galletes Rossellons.\nLes activitats necessiten inscripció prèvia al whatsapp 669986080 o a correu@binitrui.org\nDiumenge de 10 a 13 h, al parc de Sa Rectoria.\nVine a jugar amb tota la família durant el matí.\nEs pot assistir al taller durant tot el matí.\nA partir de les 12:45 h ja no es podrà iniciar el taller.\nTorns: 10 h, 10:45 h, 11:30 h, 12:15 h\nDiumenge al Passeig d’Es Born.\nEXPOSICIÓ DE PLANTES MEDICINALS\nExposició de plantes i herbes medicinals usades en l’elaboració de les herbes dolces.\nCINQUÈ TALLER D’HERBES DOLCES\nTaller dividit en dos torns.\nPrimer torn, a les 11 h.\nSegon torn, a les 12 h.\nPlaces limitades. Donatiu mínim 8 € per participant al taller.\nInclou el material necessari per a una botella de mig litre.\nTaller exclusiu per a major de 18 anys.\nAmb el patrocini de Licors Moyà.\nInscripció prèvia al whatsapp 669986080 o a correu@binitrui.org\nLes edicions de la fira dels anys 2020 i 2021 no es van realitzar degut a la situació sanitària.\nJocs tradicionals i quarta edició del taller d’herbes, any 2019.\nUn any més, vam tornar a participar a la Fira de la Pedra, muntant diversos jocs tradicionals per jugar amb la família els dissabte i el diumenge. Si voleu trobar els jocs, a l’apartat de recursos hi ha les fitxes de com es juguen. El diumenge, vam fer el quart taller d’herbes, patrocinat per tercer any consecutiu per Licors Moyà. Paral·lelament al taller, es va fer una exposició de plantes medicinals i aromàtiques amb les seves fitxes. Aquestes fitxes també es poden consultar a l’apartat de recursos de la nostra web.\nTercera edició del taller d’herbes, any 2018.\nL’any 2018 el taller va tornar a ser patrocinat per Licors Moyà. Es van dividir el taller en dos torns, a cada un d’aquests torns es van fer 24 botelles de mig litre. Com cada any, el taller va destinat exclusivament a majors de 18 anys.\nA més del taller, durant tot el matí es van organitzar jocs i activitats per als més petits a més d’una paradeta de venta de coques.\nAquí podeu trobar les activitats que vam organitzar per la Fira.\nSegona edició del taller, any 2017.\nPrimera edició del taller d’herbes dolces, any 2016.


El Govern rectifica amb la normativa que excedia el dret de protecció de dades\n2 min. Andorra la Vella 09/10/2020 06:00\n651x366 L'entrada d'un restaurant de la capital. / ARXIU L'entrada d'un restaurant de la capital. / ARXIU\nUna de les queixes de l’Agència Andorrana de Protecció de Dades (APDA) ha estat aquest dimecres quan, l’endemà de l’anunci, per part del Govern, del darrer paquet de mesures antiCovid, amb entrada en vigor la mitjanit passada, no se’ls havia consultat un dels punts a complir per part del sector de la restauració: el registre individualitzat dels comensals. Consultats per l’ARA Andorra, des de l’agència admetien que demanar nom, cognoms, número de telèfon, número de cens o d’identitat i data i hora del servei s’excedia i limitava amb la protecció de dades.\nÉs per aquest motiu que des de l’ens s’han posat en contacte amb el Govern i d’aquí ha arribat la rectificació. Així, en l’obligat registre diari que per escrit han de tenir els hostalers dels seus clients, hi hauran de fer constar el nom i cognom, número de telèfon i data i hora del servei. “Dades més que suficients per localitzar el contacte en cas que se l’hagués d’informar de la traçabilitat d’algun cas positiu al local”, explica el director de l’agència, Joan Crespo.\nAquest registre, que haurà d’estar sempre a disposició del Cos de Policia i dels funcionaris amb funcions d’inspecció, restarà en mans del ministeri de Salut, que l’haurà de destruir tan bon punt acabi la vigència del decret amb les mesures antiCovid.\nRecordem que la resta de mesures que afecten als locals de restauració són les obertures restringides als següents horaris: de 12 a 16 hores pels serveis de dinar i de 19 a 24 hores pels sopars. El nombre màxim de comensals per taula es manté reduït a cinc. I les taules hauran d’estar separades obligatòriament per les distàncies mínimes estipulades.


Tribunal dels EUA ordena tancar l'oleoducte Dakota Access resistit per ambientalistes i Sioux\nEl poble Sioux de Standing Rock, Dakota del Nord, lluita fa anys al costat de grups ecologistes contra la construcció de l’oleoducte Dakota Access que travessa una ruta crucial de subministrament d’aigua.\nLa decisió del Tribunal del Districte de Columbia va arribar després de la cancel·lació d’un altre projecte d’oleoducte estatunidenc d’alt perfil el diumenge i va ser un cop dur per la política de l’administració Trump i el seu negacionisme, que aposta al desenvolupament dels combustibles fòssils al mateix temps que elimina i redueix les restriccions ambientals. Al mateix temps es tracta d’una important victòria per a la lluita d’anys del poble Sioux i els activistes ecologistes.\nSegons la fallada, el Cos d’Enginyers de l’Exèrcit dels EUA va violar la Llei de Política Ambiental Nacional quan va atorgar a l’empresa Energy Transfer el permís per construir i operar un segment de l’oleoducte sota el llac Oahe a Dakota del Sud, al no emetre una Declaració d’Impacte Ambiental adequada.\nLa cort va ordenar a Energy Transfer tancar i buidar la línia de 570.000 barrils per dia en un màxim d’un mes. D’aquesta manera es tanca l’artèria més gran que transporta petroli cru des de la conca d’esquist Bakken de Dakota del Nord a les regions del Mitjà Oest i la Costa del Golf.\nLa fallada es produeix un dia després que Dominion Energy Inc i Duke Energy Corp decidissin abandonar l’oleoducte Atlantic Coast Pipeline de $ 8 mil milions, destinat a traslladar el gas natural de Virgínia Occidental als mercats de la costa aquest, després d’un llarg retard per aclarir legalment els obstacles.\n"Avui és un dia històric per la tribu Sioux de Standing Rock i les moltes persones que ens han recolzat a la lluita contra l’oleoducte", va dir el Mike Faith, cap de la tribu Sioux de Standing Rock, que havia liderat les protestes contra el projecte.\n“Aquest oleoducte mai hauria d’haver-se construït aquí. Els vam dir això des del principi ".\nL’administració Trump, els legisladors republicans i els grups de lobby de la indústria petroliera van sortir a l’encreuament de la decisió judicial i van culpar als activistes per la decisió i el possible tancament de l’oleoducte.\nAmb un discurs completament cínic, similar al que tenen les empreses i els grups de pressió per evitar les regulacions ambientals a tot arreu del món, l’aliat de Trump i senador per Dakota del Nord, Kevin Cramer, va dir que "Tancar l’oleoducte Dakota Access tindria conseqüències devastadores per a Dakota del Nord i la seguretat energètica dels Estats Units. Aquesta terrible fallada ha de ser ràpidament apel·lada”.\nEl American Petroleum Institute, el principal grup de pressió de la indústria de petroli i gas, que ha vingut guanyant terreny sota el discurs que nega el canvi climàtic per part del president Trump, va demanar una reforma urgent del sistema de permisos. El seu objectiu és eliminar-los per complet o baixar al mínim els requisits sobre l’impacte ambiental de la indústria petroliera.\nLes accions de Energy Transfer van caure el dilluns en aproximadament un 8%.\nLa construcció de l’oleoducte s’havia frenat a fins de 2016 després de sis mesos d’una dura lluita contra dels lakotas sioux i els ambientalistes, però Trump l’havia reactivat per decret a penes va assumir. En aquest moment Trump va utilitzar com a excusa la "generació d’ocupacions" per tornar a posar en marxa la construcció de tots dos sense importar-li les denúncies per contaminació que produeix el mètode de fracking, ni que l’oleoducte de Dakota passi per terres ancestrals dels nadius Sioux.\nLa fallada judicial d’aquest dilluns suposa un dur revés per Tump i el lobby petrolier al mateix temps que un triomf per als Siuox i els ambientalistes.\nCrisi coronavirus / #Coronavirus / Estats Units / Internacional


Per què protesten els taxistes i altres claus del conflicte | Economia | EL PAÍS Catalunya\nPer què protesten els taxistes i altres claus del conflicte\nLa lluita dels conductors de taxis per la proliferació de vehicles VTC s'intensifica\nMadrid 30 JUL 2018 - 12:50\tCEST\nTaxistes al passeig de Gràcia de Barcelona, diumenge. Albert Garcia\nEl sector del taxi està en peu de guerra. La majoria de taxistes de les grans ciutats espanyoles han parat per reivindicar canvis legals que els protegeixin contra plataformes com Uber o Cabify. El conflicte va esclatar la setmana passada a Barcelona. L'alcaldessa Ada Colau va intentar regular el sector per posar límits als VTC (els vehicles que condueixen els empleats d'Uber o Cabify), però el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) va congelar la norma de Colau perquè envaïa competències estatals. Aquestes són les claus d'una disputa que ha indignat els taxistes.\nFoment inicia avui la ronda de reunions per frenar el conflicte del taxi\nBarcelona bloqueja Cabify i Uber amb una reducció de llicències\nPer què s’inicia la protesta?\nL'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, va aprovar el 26 de juny un reglament amb el qual pretenia establir límits a les activitats d'Uber i Cabify i reduir les llicències dels VTC a tota l'Àrea Metropolitana de Barcelona. Estava previst que aquest reglament municipal, que obliga tots els conductors a obtenir una segona llicència que atorgava l'autoritat metropolitana del taxi, entrés en vigor a l'agost. El reglament contenia mesures per reduir les llicències VTC de les 1.035 que actualment operen a Barcelona a prop de 400.\nPerò la Comissió Nacional dels Mercats i la Competència (CNMC) va presentar un recurs sol·licitant la suspensió de la normativa impulsada per Colau en considerar que perjudica la competència al mercat i que Colau s'extralimita en les seves competències. El Ministeri de Foment també es va sumar inicialment al recurs perquè les competències de transport són estatals, però en veure que el sector del taxi iniciava les protestes i després de reunir-se amb ells va decidir retirar la seva petició de mesures cautelars davant del jutjat.\nAmb el recurs de Competència, el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) va dictar una interlocutòria el 19 de juliol en la qual suspenia de forma cautelar i provisional el reglament de l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB, que presideix l'alcaldessa de Barcelona) que regula les llicències VTC.\nDesprés de diverses reunions entre representants del Ministeri de Foment, el sector del taxi a Barcelona i les autoritats de l'AMB, el sector del taxi va decidir dissabte iniciar una vaga indefinida.\nEn quines ciutats hi ha vaga?\nLa vaga indefinida continua aquest dilluns a Madrid i Barcelona. A la protesta s'han anat sumant treballadors del taxi procedents d'altres ciutats, com Màlaga o Sevilla, on s'han produït mobilitzacions esporàdiques. A partir d'aquesta passada mitjanit s'hi han sumat conductors de València, Alacant i Saragossa. La Federació Basca del Taxi va fer diumenge una crida perquè els taxistes vagin a partir d'aquest dilluns a la vaga convocada per l'Associació Nacional del Taxi. Les agrupacions de taxistes de Balears han convocat els professionals del sector a una aturada aquest dimarts durant tot el matí.\nEls taxistes de Màlaga i la Costa del Sol, que engloba 15 municipis, van decidir diumenge afegir-se a la vaga indefinida, encara que no afectarà l'aeroport Màlaga-Costa del Sol ni les estacions de tren i autobusos. A València i Alacant, organitzacions de taxistes han anunciat que aquest dilluns secundaran l'aturada. A Saragossa, l'Associació Provincial del Taxi ha iniciat una aturada general indefinida des d'aquesta mitjanit.\nQuants taxis i quants VTC hi ha a Espanya?\nActualment operen 7.058 VTC i 64.217 taxis, és a dir, un dels primers per cada nou del segons. Aquesta proporció supera el límit d'1/30, que estableix la llei de transport del 2015.\nA més, estan sortint al mercat per sentència judicial 10.000 altres llicències VTC que van ser concedides a l'empara del buit legal que es va produir entre el 2009 i el 2013 gràcies a la Llei Omnibús de liberalització de l'economia aprovada pel Govern de José Luis Rodríguez Zapatero, que va eliminar qualsevol límit per a llicències VTC.\nQuè reclamen els taxistes?\nEls taxistes es reuneixen aquest dilluns amb el secretari d'Estat d'Infraestructures i Transports, Pedro Saura, a qui reclamen "canvis normatius en la llei i el reglament de transports" i el traspàs de competències a les comunitats autònomes.\nEl sector plantejarà quatre reivindicacions principals. La primera, "la transferència de competències a les comunitats autònomes perquè l'equilibri que determina el Tribunal Suprem en la sentència del juny del 2018, sobre la proporcionalitat 1/30, es compleixi a totes les comunitats", segons un comunicat difós diumenge a la nit per Elite Taxi.\nNo obstant això, Fedetaxi aclareix que en aquesta transferència es "marcarà expressament el contingut bàsic de les llicències autonòmiques o urbanes a implantar", per a tot l'àmbit nacional, perquè no es transformi el problema actual estatal en 17 problemes autonòmics.\nEls taxistes també demanaran "canvis normatius en la llei i el reglament de transports". Tanmateix, reclamen un compromís "per no posar en funcionament noves autoritzacions de VTC a les diferents comunitats autònomes fins que no es reuneixi la Conferència Nacional del Transport". Finalment, sol·licitaran l'engegada immediata del web de registre i control de VTC aprovat el desembre del 2017.


Preguntes freqüents - Assandca\nQuè ofereix ASSANDCA?\nASSANDCA ofereix tot allò que pot necessitar una persona afectada pel càncer com a suport al servei mèdic especialitzat: ofereix informació, acompanyament en tràmits i posa a disposició dels malalts i dels seus familiars els serveis que han d’ajudar a afrontar la malaltia i facilitar cada etapa.\nQuè fa ASSANDCA per la prevenció del càncer?\nInformar a la població, promocionar hàbits de vida saludables en l’alimentació i l’esport, i organitzar esdeveniments públics per generar consciència social sobre la diversitat de recursos i de suport que necessiten les persones afectades per la malaltia.\nQuè fa ASSANDCA per la detecció del càncer?\nEn el marc de la detecció precoç del càncer, l’associació ha elaborat un díptic informatiu sobre els mètodes d’autoexploració de la mama que tothom pot efectuar a casa. També, mantenir el contacte amb les institucions vetllant per la millora de la detecció.\nQuè cobreix la CASS en el cas de patir la malaltia?\nLes persones diagnosticades d’una patologia oncològica poden sol·licitar a la CASS el 90% de la despesa ambulatòria i el 100% de la despesa en hospitalització per patologia. També es pot sol·licitar el 100% de la despesa per tractaments excessivament costosos, com són la quimioteràpia, la radioteràpia, l’hemodiàlisi i altres medicaments d’elevat cost, sempre que no es disposi de cap companyia complementària que es faci càrrec d’aquestes despeses.\nQuè s’ha de fer si es vol rebre tractament a Espanya?\nSi és un hospital públic o de l’ICS (per exemple, l’Hospital Clínic, l’Hospital de la Vall d’Hebron o l’Hospital de Sant Pau), cal fer un volant. En la majoria d’aquests centres la cobertura és la mateixa que a Andorra, és a dir, un 75% ambulatori i un 90% hospitalització. El malalt només paga la seva part sempre i quan no hagi acordat prèviament el 100%.\nA través de l’Assistència Sanitària, que funciona exactament igual que la CASS. La Caixa Andorrana de Seguretat Social fa un volant per fer el tractament en el centre que entri per l’Assistència Sanitària. En aquests casos, el volant sempre es faria del 100% i posteriorment, depenent del cas en concret, es reclamarà la part de despesa que hagi de pagar l’assegurat.\nQuè s’ha de fer si es vol rebre tractament a França?\nEn el cas d’hospitals públics, els malalts han de portar el formulari SE 130/0S en el moment de l’ingrés. Aquests assegurats passen a tenir les mateixes condicions que un assegurat francès. S’ha de tenir en compte que a França s’ha de pagar, en cas d’ingrés, el forfait journalier, que és un impost que es paga a França per dia d’estada de 18 €. Aquest concepte no està cobert per la seguretat social francesa, ni tampoc per la CASS.\nSi són hospitals de CHR (Hospital de Toulouse, Purpan, Rangueil, Sant Jacques, La Grave, Casselardit, La Fontaine Salé, etc.), amb el carnet de la CASS ja es cobreixen totes les despeses, excepte despeses particulars (acompanyament, etc.), que hauran de ser abonades. Posteriorment, la CASS facturarà la part corresponent al malalt afegint-hi la despesa del forfait journalier de 18 €/dia.\nPel que fa a les visites ambulatòries, en ambdós casos el malalt pagarà la visita simplement presentant el carnet de la CASS. Se li entregarà un full de ‘quittance’ i posteriorment li serà reemborsat el 75% de la tarifa de la CASS.\nCom funciona el reemborsament de desplaçament?\nEls malalts poden sol·licitar el reemborsament del desplaçament a raó d’una tarifa ja estipulada per aquells casos que no poden ser tractats a Andorra o especialitats que tampoc existeixen a Andorra. Cal, però, fer la sol·licitud i portar-la a l’àrea de Control Sanitari (1r pis de la CASS) per ser acordat. Un cop fet el desplaçament, cal adjuntar el certificat, l’informe que justifiqui que la persona ha assistit a la visita o tractament i el rebut del taxi, autobús o benzina emprada en el viatge.\nLa Seguretat Social cobreix segones opinions?\nNo, la CASS no les cobreix. Però hi ha algunes assegurances complementàries que sí ho fan. Hi ha la possibilitat d’acudir a un segon metge mitjançant la recomanació del metge de capçalera.\nHi ha algun conveni amb alguna associació de França o Espanya que permeti fer ús d’un apartament/habitació durant el tractament de radioteràpia?\nActualment, ASSANDCA es beneficia d’un acord de col·laboració amb una fundació que permet oferir allotjament a l’àrea metropolitana de Barcelona a persones que han de fer un tractament oncològic i al seu acompanyant. Les condicions per gaudir d’aquesta ajuda són:\n-S’imposa l’acompanyament permanent d’algun familiar durant l’estada, ja que es tracta de pisos no tutelats.\n-La distància amb el centre de tractament està subjecte a la disponibilitat d’allotjaments.\n-Quan l’allotjament ho permet, existeix la possibilitat de compartir-lo amb una altra família.\n-El preu s’estableix a 10 €/nit per família.\nASSANDCA ofereix finançament o ajuda econòmica pels desplaçaments?\nL’Associació ofereix transport gratuït en autobús per aquells malalts que necessitin desplaçar-se a Barcelona per realitzar tractaments oncològics i descompte del 20% per l’acompanyant del malalt.\nÉs recomanable fer activitat física o esportiva durant el tractament?\nEstudis científics demostren que la pràctica d’activitat física augmenta la capacitat física i mental durant els tractaments oncològics. ASSANDCA gaudeix de la col·laboració de preparadors físics que determinaran els exercicis adequats per cada cas.\nQuè ofereixen els voluntaris que ASSANDCA posa a disposició i què cal fer per ser voluntari?\nEls voluntaris donen suport en les tasques de l’associació i aporten escalf i acompanyament als malalts perquè la malaltia sigui el menys dolorosa possible. Per ser voluntari a ASSANDCA, la persona s’ha d’inscriure i formar-se per donar resposta als principals neguits que pateixen els afectats per la malaltia, ja siguin de caire físic com emocional.\nL’estat psicològic del pacient pot provocar un endarreriment en la seva millora?\nEnfocar la malaltia amb energia, optimisme i amb la seguretat que hom pot sortir-se’n ajuda molt. L’estat d’ànim i com s’enfoca la superació de la malaltia representa una gran part del camí fet.\nDesprés de passar tot el tractament, hi ha possibilitat de recaure?\nSí, sempre hi serà. S’ha d’aprendre a viure amb aquesta por o neguit. Des d’un punt de vista mèdic, cada vegada es controla més al malalt per evitar les recaigudes.\nEn casos de càncer de mama, és necessari al cent per cent la reconstrucció del pit perdut?\nEn molts casos, i cada vegada més, només s’extirpa el tumor i el pit roman pràcticament intacte amb una petita cicatriu. Per als casos que impliquen una mastectomia, la reconstrucció mamària està prevista per la CASS, però no la reconstrucció de l’aureola i el mugró. Per aquest últim pas, ASSANDCA col·labora amb Pichu’s Tatoo oferint el tatuatge de l’aureola i mugró de manera gratuïta.\nEm poden acomiadar de la feina per tenir la malaltia?\nDurant el període de baixa laboral, l’assegurat segueix percebent la cobertura i les prestacions (inclosa la part de salari). Un cop acabat el període de baixa laboral, cal saber que a Andorra existeix l’acomiadament lliure.\nSon legals els estupefaents (com la marihuana) per pal·liar els efectes secundaris de determinats tractaments?\nSí, amb prescripció mèdica. Es tracta de medicaments que contenen els principis actius de la marihuana i que només es dispensen a l’hospital sota prescripció mèdica. A Andorra, fumar la planta està considerat un delicte.\nNo t’hem aclarit els dubtes?\nConsulta’ns qualsevol dubte que se’t presenti, siguis afectat o familiar, i et respondrem el més aviat possible.


ASPEPC·SPS defensa la conciliació laboral i familiar als tribunals. Reduccions per fill menor de 6\nASPEPC·SPS defensa la conciliació laboral i familiar als tribunals. Reduccions per fill menor de 60\n809 12/01/2011, 11:38 |\nEl pare o la mare d'un infant menor de sis anys té dret a gaudir d'una reducció d'un ½ o d'un 1/3 de jornada amb una retribució del 60% i del 80% respectivament. Quin són els requisits? Només un: acreditar que l'infant té menys de sis anys. Així ho diu la Llei 8/2006 de 5 de juliol, de mesures de conciliació de la vida personal, familiar i laboral del personal al servei de les administracions públiques. Doncs bé, d’un parell d'anys ençà, el Departament d'Educació- ara d'Ensenyament- aplica la llei 8/2006 arbitràriament, la reinventa o hi afegeix nous requisits...\n(vaja, que fa el que li ve de gust), i per justificar-ho s'emparen en unes “instruccions” internes que per molt que se’ls ha demanat, encara ningú no ha vist. El Departament ens estafa, ens priva del temps que la llei ens dóna per estar amb els nostres fills i ho fa amb els mètodes clàssics: la mentida i la confusió. Per això és imprescindible conèixer la diferència entre aquests dos supòsits que contempla la llei 8/2006:\nEl permís de reducció de jornada de l'article 24, que comença quan s'acaba el permís de maternitat i que està bonificat amb el 100% de la retribució, té una durada màxima d'un any a partir de la fi del permís de maternitat. Aquest permís, com tothom sap, permet opcionalment la compactació en 122 jornades senceres i, per a obtenir-lo, és requisit acreditar que l'altre progenitor treballa. Aquest permís el demanen tots els progenitors.\nEl permís de reducció de jornada de l' article 26 d'1/3 o d'1/2 amb dret al 80% o al 60% de les retribucions, que s'atorga per a diferents supòsits, com ara per guarda legal, adopció o acolliment d'un infant menor de sis anys. En aquesta modalitat és indiferent si l'altre progenitor treballa o no. Aquesta reducció s'atorga també en casos que res tenen a veure amb la maternitat, com és la protecció a les dones víctimes de la violència de gènere, o l'atenció als nens discapacitats. Aquest permís el demanen només alguns progenitors.\nA partir de la barreja que fa el Departament de tots dos permisos, algunes de les irregularitats que hem detectat són:\nEl Departament utilitza un model de sol.licitud ideat per confondre'ns perquè barreja intencionadament els dos tipus de permisos. Només cal mirar-se el mateix títol de la sol.licitud: Reducció de jornada per guarda legal, adopció o acolliment d'un infant menor de sis anys i veurem que s'hi inclou un apartat referit a la reducció amb el 100%.\nIncorporen a la sol.licitud el Vist i plau del director del centre quan aquest requisit no està previst a la llei. El nostre dret a viure més temps amb els nostres fills no està supeditat a cap aprovació del director. En canvi, sí que tenim constància que alguns directors s'han negat a signar-lo.\nEns obliguen a manifestar des del primer moment si hom gaudirà de la reducció de jornada per cura de fill menor de sis anys immediatament després que haguem exhaurit la reducció amb la totalitat de la retribució. En cas de no demanar-ho, s’entén com una renúncia quan segons la llei podem demanar aquest reducció fins que l'infant tingui sis anys.\nHi ha hagut substituts que, mentre gaudien de la reducció del 100%, van acabar el nomenament i no s’hi van poder incorporar fins més endavant. Aleshores se’ls va denegar perquè es tractava d'una reanudació. És clar, difícilment un substitut pot gaudir d'una reducció de jornada si no està treballant!\nMolt sovint, deneguen el permís al.legant que el profesor ja ha gaudit de la llicència de compactació amb el 100 % de la retribució. Per ser més exactes, ells en diuen “el mateix fet causant”. Ja hem dit per activa i per passiva que els dos permisos no tenen res a veure, només cal llegir-se els articles de la llei.\nDe vegades deneguen el permís al.legant que és un permís de caràcter excepcional, quan l'únic que s'ha d'acreditar és que l'infant tingui menys de sis anys.\nFins i tot quan el deneguen ens confonen. Imaginem que se’ns denega el permís de la reducció amb el 100%, posem per cas, per no complir el requisit que l'altre progenitor treballi. Doncs bé, la resolució que ens arriba a casa- en paral.lel al full de sol.licitud- dirà que ens deneguen la reducció de jornada per tenir cura del fill menor de sis anys, la qual cosa, a banda de no ser certa, comporta indefensió.\nMESURES SINDICALS I JUDICIALS\nASPEPC·SPS ha interposat una sèrie de demandes als jutjats contenciosos defensant el dret dels afiliats que volen gaudir d'aquest reducció i continuarà fent-ho en el futur. Atès el retard judicial, s'intentarà aconseguir la reducció mitjançant una mesura cautelar...\nASPEPC·SPS demanarà un altre cop al Departament d'Ensenyament una còpia íntegra de les misterioses “instruccions” en què es basa per denegar aquest permisos i les portarà als tribunals en nom de tots els professors per tal que siguin declarades il.legals.\nASPEPC·SPS informarà i assessorarà l'afiliació sobre altres qüestions relacionades amb el tema de la cura d'infants, com ara el requisit que l’altre progenitor treballi (en cas que no sigui així) i la compatibilitat de les reduccions previstes a l’Estatuto Básico del Empleado Público (fills fins a 12 anys) amb les de la Llei 8/2006.


Avui dilluns 9 de juliol, l'FBI desconnectarà els servidors d'una xarxa de pirates informàtics estoniana desarticulada l'any passat que va crear el virus DNS Cahanger.\nAquest troià va ser creat el 2007. El DNS Changer afecta els sistemes operatius Windows, Linux i Mac OS. Bàsicament el que fa és modificar la configuració dels DNS (Servidor de noms de domini) dels equips afectats per tal que utilitzin els servidors dels pirates informàtics. D'aquesta manera, quan introduïm una adreça web al navegador l'ordinador contacta amb aquests servidors infectats i els pirates poden controlar la navegació de l'usuari, interceptar-la i mostrar pàgines web falses.\nDes de la desarticulació de la banda de pirates l'FBI va obtenir una ordre judicial que li va permetre controlar els seus servidors i va fer que funcionessin correctament. I els ha mantingut operatius fins avui a les 18:00h de la tarda, ja que s'estima que prop de 70.000 equips encara estan infectats tant sols als Estats Units i uns 300.000 a tot el món desenvolupat. L'afectació va arribar fins als 600.000 ordinadors en el seu dia.\nCom saber si s'està afectat.\n1.- Podem accedir a la web i mirar si la pantalla que ens surt és de color verd o vermell. Si la veiem de color vermell estem afectats.\n2.- Una altra web amb instruccions en castellà.\nQuè fer si finalment estem infectats\nÒbviament, haurem de desinfectar l'equip. ;)\nOficina de Seguretat de l'internauta, que depèn del govern espanyol.\nl'Àngel fa anys...\nI ho celebrarem aquest diumenge a Llagostera.\nPer molt més!!!


assocgirona@gmail.com: Nius per rapinyaires\nInstal·lació de caixes niu i seguiment de rapinyaires nocturns.\nEls rapinyaires nocturns, també anomenats de manera general “mussols”, són un grup d’ocells depredadors de rosegadors, insectes i petits ocells que, generalment, es troben en un important declivi en moltes zones de la seva distribució.\nLa causa principal és la pressió humana, ja sigui per amenaces directes com la caça furtiva, els enverinaments i atropellaments accidentals o bé indirectes com ara l’ús massiu de productes químics i insecticides o la pèrdua d’hàbitat, amb la consqüent pèrdua de zones de cria i caça.\nEn general es tracta d’espècies beneficioses pels humans i la teoria ideal seria que la gent ho entengués com una relació de mutualisme: Proporcionem als mussols un bon hàbitat per viure i espais adequats per criar i ells ens ajuden a controlar les plagues de ratolins, talpons, llagostes…\nLes espècies que tocarem amb aquest projecte són:\nL’òliba i el mussol comú són espècies molt lligades als humans. S’alimenten principalment de petits rosegadors que cacen a les zones obertes i als conreus i fan el niu en cases i masies, aprofitant forats de les parets, sota les teules o en alguna habitació abandonada i més aviat fosca.\nEl xot, el mussol banyut i sobretot el gamarús són espècies més aviat forestals, tot i que es trobin alguns casos de parelles criant a prop o enmig d’alguna ciutat o poble.\nEl xot és el mussol més petit de Catalunya i s’alimenta principalment d’insectes i petits animals. El mussol banyut i el gamarús, en canvi, són del tamany de l’òliba i en el cas del gamarús, és capaç de capturar preses del tamany d’un conill.\nPoll de gamarús.\nEl xot i el gamarús, ocupen forats dels arbres per criar, per tant necessiten boscos amb arbres prou madurs on hi hagi nius de picot o esquerdes amb diàmetre suficient per nidificar-hi. El mussol banyut en canvi, aprofita nius de còrvids, tudons o altres rapinyaires per fer la seva plataforma i afegir-hi alguns branquillons, tot i que no sol ser de gran tamany.\nIndividu adult de xot.\nAmb aquest projecte, construirem i instal•larem nius pensats especialment per cada espècie, en els llocs que creiem que facin més falta o que poden ser un bon aport, dins d’un perímetre delimitat del Gironès.\nSituació prevista de les caixes, on cada color és una espècie diferent.\nL’objectiu d’aquest any és instal•lar 4 nius per cada espècie. Per al xot i gamarús es construirà una caixa niu de fusta, vertical i amb el forat d’entrada rodó, simulant un forat natural d’un arbre. Pel mussol comú una caixa niu horitzontal i amb el forat també rodo i per l’òliba igual però més gran i amb el forat d’entrada quadrat. El banyut en canvi no ocupa caixes niu i s’instal•laran 4 cistelles de vímec amb branquetes per sobre que simularan un antic niu abandonat.\nAccedint a un niu.\nEls nius s’instalaran abans d’aquest hivern, abans que comencin els vols nupcials d’alguna de les espècies. El seguiment es realitzarà gràcies a la col·laboració dels socis, voluntaris i col·laboradors que s'ofereixin, d'aquesta manera i publicant els resultats obtinguts s'estarà contribuïnt a la sensibilització cap a aquestes espècies tant properes.\nFinalment es realitzarà un seguiment per veure l’èxit d’ocupació dels nius i en cas afirmatiu, fer un seguiment detallat de cada parella i comparativa amb les altres, a més del posterior anellament dels polls, per tal d’obtenir informació de futures dispersions. En aquest procès i sempre que es pugui, es prendrana mostres d'egagròpiles per poder estudiar-ne la composició i així coneixre la comunitat de micromamífers de cada zona a més de l'alimentació dels pròpis rapinyaires.\nParal·lelament, també es realitzarà el seguiment de diverses parelles en territoris ja coneguts, per tal de trobar el niu, si encara no es coneix, i de la mateixa manera prendre mostres d'egagròpiles i poder anellar els polls i/o adults per obtenir més informació d'aquestes espècies a la nostra comarca.\nDeixem a la vostra disposició un dossier de 2 pàgines per imprimir i endur-se a camp en cas de creure-ho necessari per donar explicacions a veïns i propietaris: DESCARREGAR DOSSIER\nResponsables: Cristina Mora, Carles Tobella, Gerard Dalmau i Alba Casals.\ndani llobet 24 de setembre de 2012 a les 20:38\nUn projecte i seguiment molt interessant!\nUnknown 25 de setembre de 2012 a les 19:07\nMolt ben treballat, esperem tenir força voluntaris per poder fer les caixes niu i el seguiment posterior.


Un estudi de CCOO alerta que Medicina de Família acumula la major pèrdua de places de formació sanitària especialitzada - CCOO Hospital Municipal Badalona\nUn estudi de CCOO alerta que Medicina de Família acumula la major pèrdua de places de formació sanitària especialitzada\n7 de febr. 2018, 9:28 publicada per Secció Sindical CCOO-HMB [ actualitzat el 7 de febr. 2018, 9:29 ]\nCCOO denuncia que l'Atenció Primària, tant a nivell pressupostari com a nivell d'oferta formativa segueix sent penalitzada pel Govern en matèria de Sanitat, llançant una pèrdua acumulada en els últims set anys de 1.051 places en Medicina de Família (una quarta part del total de les perdudes), d'haver-se mantingut l'oferta realitzada el 2010. Així queda constatat en l'estudi de places de formació sanitària especialitzada 2018, realitzat per la Federació de Sanitat i Sectors Sociosanitaris de CCOO (FSS-CCOO).\nL'informe constata que, tot i que en els últims anys està repuntat el nombre de places ofertades, es ve d'una gran reducció en l'oferta. És a dir, d'haver-se mantingut constant el nombre de places ofertes en 2010 per a Medicina, Farmàcia, de l'àmbit de la Psicologia, la Química, la Biologia i la Física, durant la resta d'anys (DE 2011 A 2018) s'haurien d'haver ofert 4.221 places més; o el que és el mateix, s'han deixat de formar més de 4.000 especialistes.\nL'Atenció Primària, a nivell d'oferta formativa està penalitzada, segons constata aquest estudi, llançant una pèrdua acumulada de 1.051 places en Medicina de Família, (una quarta part del total de les pèrdues), d'haver-se mantingut constant l'oferta de 2010. Encara cal assenyalar l'increment en l'oferta de places en Infermeria Familiar i Comunitària, que acumularia un augment de 907 places en 2018 respecte a 2011 (primer any en què es van oferir places d'aquesta especialitat). Tot i això, és evident que aquest increment en Infermeria no compensa la pèrdua observada en Medicina de Família, les dues especialitats, al costat d'altres, fonamentals per a l'atenció primària.\nAtenent a aquest mateix càlcul, és a dir, d'haver-se mantingut constant l'oferta de 2010, Medicina del Treball, amb previsió de dèficit moderat per al 2020 i 2025, també acumula una pèrdua molt rellevant, 458 places, que farà que probablement aquest dèficit no es mantingui, sinó que creixi.\nPer la seva banda, l'especialitat mèdica Obstetrícia i Ginecologia acumularia una pèrdua de 199 places. A això caldria afegir que l'altra especialitat que assistencialment es dirigeix a específicament a la dona també ha tingut una reducció important en la seva oferta. Així, Infermeria Obstètrica i Ginecològica acumularia una pèrdua de 340 places (468 si aquesta evolució acumulada la cuantificáramos respecte a 2011 que va ser l'any en què més places es va oferir).\nOferta de places (2018 comparat amb 2017)\nS'ofereixen 213 places més, fet que suposa un increment del 3,14%.\nPer especialitats es manté en 4, augmenta en 37 i es redueix en 7 (pràcticament igual a 2017 respecte a 2016).\nEl major increment percentual es dóna en Neurofisiologia clínica (+ 23,5%), Medicina Nuclear (+ 16,67%) i en radiofísica hospitalària (+ 10%), especialitat que el 2017 va destacar per ser la de major increment respecte a 2016 .\nEls decrements a nivell percentual es produeixen en Radiofarmàcia Hospitalària (-28,6%) i en Cirurgia Cardiovascular (-20%).\nOferta de places (2018 comparat amb 2010)\nPer 2018 s'ofereixen 303 places menys que per al 2010, fet que suposa una reducció del 4,2%.\nLes dades d'aquesta comparació per especialitats s'inverteixen, en 14 es ofertes més que en 2010 i en 34 s'ofereixen menys.\nEntre les que incrementen la seva oferta destaquen els augments percentuals en Dermatologia (+ 15,8%), Cirurgia Plàstica (+ 8,8%) i Cirurgia Ortopèdica i Traumatologia (+ 8%).\nXifres més elevades trobem entre les especialitats que s'ofereixen menys places que en 2010: Medicina del Treball (-48,4%), Radiofarmàcia (-44,4%), Farmacologia Clínica (-36%) i Cirurgia toràcica (-32%) . Per nombre de places sobresurten dues especialitats: Medicina Familiar i Comunitària (-94) i Medicina del Treball (-59).\nPer a CCOO la pèrdua de places de formació especialitzada té les següents conseqüències:\n-Infrautiliza els recursos, ja que s'ofereixen moltes menys places de les acreditades.\n-Redueix el nombre de contractes realitzats (durada entre els 3 i els 5 anys).\n-Repercute negativament a nivell assistencial.\n-Hipoteca la nostra cobertura de places en el futur, ja que l'oferta s'està orientat a reduir despesa (quan hauria considerés inversió) per part de la majoria de les comunitats i no a cobrir les necessitats futures d'especialistes del nostre SNS.\nCCOO ha reiterat al Ministeri la imperiosa necessitat de reprendre la realització d'estudis de planificació i ampliar-los a la resta d'especialitats no incloses en els mateixos.


ceba – Pàgina 2 – Booonissim\nCrema de carbassa, pastanaga i formatge de cabra\nAquesta crema no tindria res d´excepcional, sobretot pensant que ja he publicat més d´una on la protagonista principal és la carbassa, si no fós per l´increíbel aportació del formatge de cabra, que li dona un gir totalment inesperat i al converteix en una petita exquisidesa.\nRead more about Crema de carbassa, pastanaga i formatge de cabra …\nQuixe de patata, ceba i formatge manxego\nSorprenent quixe! Bona bona!\nRead more about Quixe de patata, ceba i formatge manxego …\nEspinacs amb llenties\nSenzilla, pràctica, eficaç. Una recepta més que està boníssima!\nRead more about Espinacs amb llenties …\nRead more about Arròs verd amb gambes …\npicanyol Posted in\tSopes (fredes i calentes)\tNo comments\nVelouté d´escamarlans amb ceba\nUna altra delicatessen, un brou de galeres i escamarlans espessit amb farina i mantega, just al seu punt, amb el detall de la ceba fregida…deliciós!\nRead more about Velouté d´escamarlans amb ceba …\nBörek a l´estil Diván\nAixò, amb pasta fullada feta a casa, deu ser espectacular. I amb pasta fullada (hojaldre) pre-cuinada va quedar boníssim…i estem parlant de pollastre amb ceba i herbetes, res més…algún dia probaré de fer-ho 100% jo, de moment em conformo amb la pasta pre-cuinada.\nRead more about Börek a l´estil Diván …\npicanyol Posted in\tEl Gran Llibre de la Cuina Catalana (Josep Lladonosa)\tNo comments\nFideus negres a la cassola\nEls millors fideus a la cassola que he menjat en molt temps! I això que vaig tirar massa tard la tinta als fideus i no em van quedar suficientment impregnats de tinta, ben confitadets, que llavors ja haguès estat de traca i mocador total!\nRead more about Fideus negres a la cassola …\nCarinyena blanca: tast magistral amb Josep Roca novembre 13, 2019\nAmanida de figues caramelitzades novembre 11, 2019\nCategories Selecciona la categoria 1080 Receptes de cuina (74) Citrus (12) Cuina exòtica oriental (13) Cuina India Vegana (22) Cuina Mediterrània (88) Cuina moderna (30) Curs Hofmann (38) Cursos de Cuina (1) El Arte de la cocina francesa (5) El Comidista (45) El Comidista 3 (77) El Comidista Pop (36) El Gourmet Vegetariano (58) El gran llibre de la Cuina Asiàtica (52) El Gran Llibre de la Cuina Catalana (Josep Lladonosa) (84) Exuberancia (1) Fer pasta fresca a casa (11) La comida de la familia (29) La cuchara de plata (80) Llibres de Cuina (237) Perú (1) Propies (42) Receptes (243) Receptes amb verdures (1460 recetas para disfrutar las verduras todo el año) (3) Restaurants (31) Revista cuina (56) Sopes (fredes i calentes) (27) Uncategorized (1) Vegetarianes (inclós ous i llet) (2) Vins (26)\nVerdures amb salsa reial/Navratan korma


L’aclamat pianista Víkingur Ólafsson estrenarà el cicle Philip Glass al Palau de la Música\nBarcelona. Dijous, 10 de gener de 2019. 13:17\nActualitzat Dijous, 10 de gener de 2019. 13:17\nEl pianista islandès Víkingur Ólafsson (Reikiavik, 1984) actuarà per primera vegada com a solista a l’Estat i ho farà estrenant el Cicle Philip Glass al Palau de la Música Catalana el 15 de gener, amb les entrades ja exhaurides. Bon coneixedor de l’obra del pare del minimalisme, Ólafsson oferirà un concert on interpretarà al Petit Palau els seus Études i Opening. Recitals d’orgue, piano, cambra i fins i tot òpera són les propostes d’un cicle que s’estendrà fins el 29 de maig i que comptarà amb la presència del mateix Philip Glass, el 21 de maig, interpretant les seves dues obres Works for piano i Vessels (Koyaanisqatsi).\nProclamat el ‘Glenn Gould d’Islàndia’, Ólafsson actua per primera vegada com a solista a l’Estat en l’obertura del cicle Philip Glass. La visita arriba en una temporada carregada de compromisos professionals pel reputat pianista. Va començar el curs 2018-19 tocant amb la Filharmònica de Los Angeles amb Thomas Adès al Hollywood Bowl i ha inaugurat la temporada de l’Orquestra Simfònica de Göteborg amb Santtu Matias-Rouvali. També actuarà amb l’Orchestre Philharmonique de Radio France i Alan Gilbert, amb l’Orquestra Simfònica de la Ràdio Sueca i Gustavo Gimeno, amb l’Orquestra de Minnesota i Osmo Vänskä, i amb l’Orchestre National de Lilla i Jean-Claude Casadesus. Més endavant col·laborarà novament amb Santtu Matias-Rouvali i l’Orquestra Simfònica de Detroit, amb l’Orquestra Filharmònica de Londres a Cartagena (Colòmbia), i amb el mateix Philip Glass per interpretar les seves obres a la Philharmonie de París el maig del 2019. A més, farà concerts al Japó, els EUA i Europa.\nVíkingur Ólafsson va publicar l’any passat l’àlbum Johann Sebastian Bach (Deutsche Grammophon), en què interpreta una eclèctica selecció de les obres per a teclat del compositor. Un àlbum que és posterior a l’èxit mundial dels Estudis de Philip Glass, el primer enregistrament d’Ólafsson per a la discogràfica després de formalitzar-hi un contracte d’exclusivitat el 2016.\nDesprés de la inauguració de l’aclamat pianista islandès, el cicle Philip Glass continuarà amb l’organista Iveta Apkalna, que interpretarà peces de Bach i Glass, l’11 de maig. El mateix Philip Glass, el 21 de maig, interpretarà les seves dues obres Works for piano i Vessels (Koyaanisqatsi). El compositor convidat d’aquesta temporada al Palau estarà acompanyat per l’Orfeó Català i els pianistes Maki Namekawa i Anton Batagov.\nEl 27 de maig el Collegium Vocale Gent i la cantant Suzanne Vega, juntament amb l’Ictus Ensemble interpretaran Einstein on the beach del compositor nord-americà. I clourà el cicle, el 29 de maig, la formació BCN216 amb obres de Philip Glass i Josep Maria Guix, també compositor convidat aquesta temporada al Palau.\nLa Strauss Orchestra i la Strauss Ballet en concert per Cap d'Any al Palau de la Música


Reunió sobre el Casal d'estiu en anglès – AFA Reina Violant\nReunió sobre el Casal d'estiu en anglès\n14 de març de 2012 Leave a Comment Written by admin\nLa reunió sobre el Casal d’estiu en anglès que organitza l’Ampa tindrà lloc el proper dimarts 27 de març a les 5 al menjador de l’escola. Com l’any passat, el Casal anirà a càrrec de l’empresa Divers.\nHi haurà un monitor o monitora de suport que es farà càrrec dels infants d’aquelles famílies que assisteixin a la reunió. Us hi esperem!\nDescarregueu-vos el Full informatiu, full de normes i full d’inscripció Casal Estiu 2012.\n• D’inscripció al casal: del 14 d’abril al 14 de maig.\n• De tramitació de les beques: del 14 al 25 d’abril.\n• A l’Escola Reina Violant, de dilluns a divendres de 17 a 18 h.\n• A Divers, c/Escornalbou 23 bis, baixos, de dilluns a divendres de 17 a 20 h.\n• En línia, a través del web de Diver’s. Tel: 93 446 42 91, de 9 A 14 h.\nwww.diversesplai.org / diverstiu@gmail.com / diversesplai@hotmail.com\nBenvinguda a les noves famílies del Reina Violant


El ple de l'Ajuntament aprova, per majoria, la tramitació de l'estudi de detall i el Pla Director de la Gerència a Sagunt\nEl ple de l’Ajuntament aprova, per majoria, la tramitació de l’estudi de detall i el Pla Director de la Gerència a Sagunt\nEn el ple ordinari de gener celebrat ahir, es va aprovar amb el vot favorable de la majoria dels partits polítics (Compromís, ADN Morvedre, EU, PSOE, IP i Ciutadans), amb l’abstenció del Grup Popular, un pronunciament favorable a la tramitació de l’Estudi de Detall i el Pla Director de la Gerència d’AHM en el Port de Sagunt en desenvolupament de les previsions del Pla de Reforma Interior “Borda Sud Port de Sagunt Est”. Per la seua banda, també es va aprovar l’obertura del període de consultes d’aquest pla.\nEl delegat de d’Urbanisme, Pablo Abelleira, va declarar que “com tots saben, convé precisar els usos d’esta pastilla dotacional de 44.000 m² així com valorar i tenir clar les petjades que va aprovar el pla de reforma interior. Al febrer de 2009 es va aprovar un 0,6 % de coeficient d’edificabilitat que no anava a ser per a ús privat en el Pla d’Actuació Integral (PAI) en el qual es troba la Gerència. Amb este Pla director es prenen les decisions conforme al pla de reforma interior que s’està executant”.\nDavant les intervencions per part de l’Oposició sobre la possible edificabilitat en l’àrea de la Gerència, tant l’Alcalde com els portaveus de l’Equip de Govern, van voler aclarir que de cap manera s’executarà en un futur cap tipus d’edificació.\nCal recordar que el passat mes de desembre de 2016, Pablo Abelleira, va lliurar el Pla Director de la Gerència a tots els partits polítics. Este Pla, realitzat per l’arquitecte Carmel Gradolí, va ser acompanyat d’un video lligat a l’estudi sociològic dels processos participatius sobre la Gerència realitzat pel Dr. Julio Bodí Ramiro.\nAmb este acord arribat ahir en el ple, el document d’esborrany del Pla Director se sotmetrà a consultes per un termini mínim de 20 dies hàbils. A tals efectes esta documentació serà accessible al públic i podrà ser consultada durant tot este període en la Web de l’Ajuntament.


⚡ El revés inesperat que han rebut els Mossos des del Govern\nJxCat admet que els Mossos no tenen competències en matèria antiterrorista\nÉs una de les conclusions de la comissió d'investigació dels atemptats de 2017 al Parlament\nper Júlia Navarro dijous, 23 de juliol 2020 - 11:20h\nEl president Torra torna a posar en dubte la tasca dels Mossos d'Esquadra. | ACN\nUna de les conclusions aprovades a la comissió d'investigació sobre els atemptats del 17-A al Parlament sorprèn perquè contravé el que detalla l'Estatut. En concret, es tracta d'una conclusió promoguda per JxCat, que apunta que «els Mossos no tenen competències en matèria antiterrorista». L'Estatut, però, defineix que el cos pot actuar com a «policia judicial encarregada d'investigació criminal, incloent-hi les diverses formes de crim organitzat i terrorisme».\nAixí doncs, sigui per acció o per omissió, JxCat resta en les seves conclusions competències als Mossos, que estatutàriament poden actuar —com van fer— en atemptats terroristes com el de la Rambla de Barcelona o el Passeig Marítim de Cambrils.\nLes principals conclusions aprovades en la comissió\nEl Parlament ha aprovat les conclusions dels grups parlamentaris a la comissió d'investigació sobre els atemptats del 17 i 19 d'agost de 2017 a Barcelona i Cambrils. Entre les conclusions i recomanacions aprovades hi ha la de JxCat que conclou que les «proves indiquen que l'Imam de Ripoll era informador del CNI». També s'ha aprovat la del PSC que aposta per prevenir la radicalització islàmica i fomentar la integració dels nouvinguts. També ha estat aprovada una conclusió de CatECP que demana l'accés dels Mossos a l'Europol. La majoria de les conclusions aprovades elogien el paper dels cossos d'emergències durant la gestió dels atemptats, però també s'ha criticat el funcionament del telèfon 112.\nEntre les conclusions del grup republicà se n'ha aprovat una que apel·la a la riquesa de la diversitat i a fer «créixer» la societat sense «estigmatitzar» la diversitat. «Les polítiques públiques han de tenir una visió holística, han de treballar la transversalitat i han de promoure la integració del conjunt de la societat en el procés creatiu, han de ser el motor del canvi», han plantejat els republicans.\nLa cambra ha aprovat una iniciativa de la CUP que lamenta l'impacte «immediat» entre els veïns de Ripoll pel desplegament policial i mediàtic que es va generar després dels atemptats. S'ha aprovat una de les recomanacions del mateix subgrup que qüestiona si la mort dels presumptes terroristes a mans dels Mossos podria haver vulnerat el dret a un judici just i a la presumpció d'innocència. «Els seus testimonis haurien estat útils per a la investigació i per al judici», han plantejat els cupaires\nEl gran dubte que té Carles Puigdemont: «No puc fer plans més enllà d'una setmana»\nEl missatge que ha llançat avui mateix Quim Torra als catalans\nMossos d'Esquadra Interior JxCat


Cambrils entra a formar part del grup motor tècnic i directiu de la Cessetània. | INFOCAMBRILS | Tota la informació sobre Cambrils a la xarxa\nCambrils entra a formar part del grup motor tècnic i directiu de la Cessetània.\nCambrils entra a formar part del grup motor tècnic i del grup motor directiu de la Cessetània, juntament amb el Consell Comarcal del Baix Camp, l'Ajuntament de Vilaseca i la PIMEC. L’Ajuntament es va incorporar a aquesta Xarxa de Desenvolupament Local del Camp de Tarragona l'11 d'octubre de 2018 i ara referma la seva voluntat de treballar coordinadament amb els altres agents i actors del territori per la formació, el foment de l'ocupació i el desenvolupament econòmic i social.\nEl regidor d'Educació i Polítiques Actives d’Ocupació, Alejandro Garcia, va participar al Ple online de la Cessetània, celebrat el dimarts 15 de juny, que també va comptar amb la presència d’altres regidores, regidors i tècnics de la demarcació del Camp de Tarragona.\nA l’acte es va aprovar el document de governança de la Cessetània, les noves adhesions a la declaració i les entitats que entren a formar part del grup motor. A més, es va parlar sobre les properes accions que durà a terme la xarxa.\nSi aquesta vocació era necessària el 2018, avui dia, després de la situació provocada per la Covid-19 i en els nous escenaris postpandèmia, esdevé una necessitat encara més gran. Cambrils, ciutat educadora, segona població de Baix Camp vol exercir un paper protagonista juntament amb les altres poblacions del Camp per desenvolupar un territori cohesionat, sostenible i que doni cabuda als nous projectes empresarials que diversifiquin i enriqueixin l'economia.\nIntroduïu el codi de seguretat CAB7


Bolso personalitzat Ref. ev - Neus Oliver botiga de complements de disseny personalitzats\nBolso personalitzat Ref. ev\nDisseny de l’estampat pintat a mà amb les lletres del nom de la profe + noms dels alumnes + dibuix del motiu de la classe (a l’exemple són de la “classe del rock”)\nTancament cremallera · Ansa bandolera regulable · Amb solapa exterior · Mida aprox. 40X30X8 cm · Interior folrat amb butxaca.\nCategories: Bolsos, Bolsos personalitzats, Personalitzat, Pintat a mà, 0 Regals personaltzats especial final de curs per a professores Etiquetes: bolso personalitzat, pintat a mà, regal fi de curs, regal original, regal personalitzat, regal professora