Text Express Deluxe és un joc d'habilitat en el qual hem de formar paraules a partir d'una sèrie de lletres que ens van proporcionant.\nA Text Express tenim un tren, que avançarà més ràpid a mesura que construïm paraules més llargues (cada lletra se suposa que és un tros de carbó, i si formem una paraula les lletres aniran a parar a la caldera del tren). L'objectiu és que el nostre tren arribi a l'estació destí abans que el del rival.\nLes paraules formades han de tenir un mínim de 3 lletres, i la puntuació s'incrementa gradualment amb cada lletra afegida. En Text Express hi ha també elements mitjançant els quals podem duplicar la puntuació de la següent paraula que formem.\nText Express Deluxe Descargas Relacionadas Con\nzuma deluxe x3d text transcriptor darxius mp a text text speaker en español text speaker en espa ol


3 i 18 de desembre l'Institut per a la Convivència i l'Èxit Escolar (Convivèxit)\nPer als dies 3 i 18 de desembre l'Institut per a la Convivència i l'Èxit Escolar (Convivèxit) ha organitzat diverses funcions per a les escoles de primària i de secundària a l'Auditori sa Màniga de Cala Millor\nCrotch, de Baal Dansa, un espectacle de nou llenguatges escènics, que reflexiona sobre la identitat de gènere. En acabar les funcions l'alumnat participa en un col·loqui amb l'equip artístic.\nAGENCIA MANACORNOTICIAS 03/12/2019 - 16:11:00\nLes escoles de primària hi podran veure Sirena Fissura, de la companyia Elàstic Nou Produccions, una adaptació del conte Coa de Sirena, d’Alba Barbé i Sara Carro. Aquesta obra s'aproxima a temes tan complexos.\nFuncions teatrals per a la convivència. Per als dies 3 i 18 de desembre l'Institut per a la Convivència i l'Èxit Escolar (Convivèxit) ha organitzat diverses funcions per a les escoles de primària i de secundària a l'Auditori sa Màniga de Cala Millor.\nEls instituts de secundària podran assistir a la funció de Crotch, de Baal Dansa, un espectacle de nou llenguatges escènics, que reflexiona sobre la identitat de gènere. En acabar les funcions l'alumnat participa en un col·loqui amb l'equip artístic. Moltes gràcies per la vostra atenció, Salutacions cordials.


El Consell Comarcal de les Garrigues reparteix 7.000 cubells i 82.500 bosses compostables per a la brossa orgànica\nLa campanya s’emmarca dins dels projectes de foment de la recollida selectiva de la Fracció Orgànica dels Residus Municipals de l’Agència de Residus de Catalunya\nDimecres passat, l’Ajuntament de Vinaixa va repartir cubells i rotlles de bosses compostables als habitants d’aquest municipi, en el marc de la campanya iniciada el mes d’octubre pel Consell Comarcal de les Garrigues en la que es repartiran un total de 7.000 cubells i 5.500 rotlles de 15 bosses compostables per a la brossa orgànica. Es preveu que el lliurament a tots els municipis de la comarca finalitzi a finals de novembre.\nEl Consell distribuirà els cubells als ajuntaments dels municipis de la comarca perquè els seus habitant puguin recollir-los. En algunes poblacions, com en el cas del Cogul, Granyena de les Garrigues i Vinaixa, s’aprofitarà la xerrada que es farà sobre l’estat del reciclatge del municipi per fer l’entrega dels cubells.\nAquesta campanya s’emmarca dins dels projectes de foment de la recollida selectiva de la Fracció Orgànica dels Residus Municipals (FORM) que anualment subvenciona l’Agència de Residus de Catalunya (ARC) i inclou, a més dels cubells i les bosses compostables, un estudi sobre el reciclatge de la FORM dels grans generadors de la comarca (comerços, restaurants, residències i menjadors col·lectius).\nLa FORM és la fracció més inestable dels residus municipals, a causa del seu elevat contingut en aigua (un 80%) i en matèria orgànica. Aquestes restes són fàcilment degradables pels microorganismes. És important que aquests residus es recullin i gestionin al més ràpidament possible.\nLa campanya ha estat finançada pel Consell Comarcal de les Garrigues i l’Agència de Residus de Catalunya, la qual aporta 30.000 dels 50.000 euros del cost total de la campanya.\nEl reciclatge a la comarca\nL’any 2018 es va tancar amb una taxa de reciclatge a la comarca del 38%. Aquest any 2019 s’espera assolir el 40%. L’objectiu marcat pel 2020 és arribar al 50%, xifra que s’exigeix per part de la Unió Europea.\nLes Garrigues ha millorat 5 posicions pel que fa al reciclatge global del rànquing de reciclatge de les 42 comarques de Catalunya, i ha passat de l’última posició l’any 2017 a la posició 37 el darrer any 2018\nRespecte a la recollida selectiva de les 5 fraccions del carrer (rebuig, orgànica, paper, envasos i vidre), l’any 2017 es trobava en la posició 31 i el darrer any 2018 va pujar una posició, a la 30.\nAltres campanyes paral·leles de reciclatge\nA finals de l’any 2018 es van realitzar 18 xerrades amb un total de 600 assistents als diferents municipis de la comarca, on s’explicava el nivell de reciclatge de cada població i com augmentar la recollida selectiva. Com a resultat, aquest any s’està reduint el rebuig i s’estan obtenint màxims mensuals de kilograms recollits de les fraccions selectives. El seu èxit ha propiciat la programació de noves xerrades, com són els casos esmentats del Cogul, realitzada el passat 4 d’octubre, Granyena de les Garrigues i Vinaixa.\nPer altra banda, a les Borges Blanques, es va millorar la retolació dels contenidors de rebuig i brossa orgànica i la recollida orgànica va augmentar un 5%. Per aquest motiu, es va estendre la campanya a dos nuclis més de la comarca, Juneda i Arbeca, i s’està estudiant fer-ho a la resta de municipis en els pròxims mesos.\nFinalment, al Cogul s’està treballant per implantar un sistema mixt de recollida, en el que es realitzaria la recollida porta a porta, a més de l’emmagatzematge dels residus en contenidors en un recinte tancat i la recollida amb els vehicles del servei ja existents. Un altre municipi que ha mostrat interès en aquest sistema mixt és Cervià de les Garrigues, actualment en fase d’estudi.\nAdjuntem una fotografia de l’alcalde de Vinaixa,Josep Maria Tarragó, repartint cubells als habitants del municipi


“El Diluvi és un grup difícil de definir en un paràgraf. Interpreten una música arrelada en el folk, però un folk modern, que fusiona estils tan diversos com ara cumbia i rumba, reggae i ska, passant pel pop-rock i la música d’arrel. El resultat té nom propi, Mestissatge Mediterrani” (Francesc Gisbert, La Veu)\n“Hibridació sonora i compromís amb les arrels culturals valencianes són els principals trets que emmarquen la trajectòria d’El Diluvi, septet que traça línia de continuïtat entre el folk autòcton dels setanta i el mestissatge del nou segle, fins i tot amb una lleugera accentuació electrònica” (Carlos Pérez de Ziriza, Beat València)\n“Amb els anys El Diluvi s’han anat fent més cèltics i menys rumbers, l’acordió diatònic ha guanyat presència i a més ara s’hi afegix més electrónica, que els servix per vorejar ritmes que no havien explorat fins ara” (Daniel Monfort, Tresdeu)\nTot el que envolta El Diluvi és una qüestió d’identitat. D’apostar per la identitat pròpia, però també per les que semblen alienes. De posar-se en el lloc dels altres i fomentar l’empatia. De tindre cura d’una identitat i d’unes identitats mitjançant la diversitat. Perquè tot en ells és també diversitat: estilística i idiomàtica. Estilística perquè saben fondre, com molt pocs, el folk, el reggae, la cúmbia, el pop, els ritmes balcànics i l’electrònica. I idiomàtica perquè, encara que s’expressen habitualment en valencià, han arribat a publicar una mateixa cançó en huit llengües diferents: va ser en 2018, amb “I tu, sols tu”, una composició de caràcter internacionalista i feminista, cantada en francés, gallec, basc, occità, aranés, asturià, castellà i anglés. Perquè les llengües són sempre un element de concòrdia.\nSón hereus d’un llegat que es remunta a històrics del folk valencià com Al Tall o Carraixet, i fills -creativament– de la gran figura d’Ovidi Montllor. Actualitzadors amb saviesa d’aquella herència mitjançant la fusió amb altres estils i una sonoritat absolutament vigent, i amb una trajectòria acumulada que els fa mereixedors de ser considerats un dels millors grups de mestissatge sonor del país. Així ho van reconéixer els premis Ovidi Montllor 2019 en la categoria de millor disc de mestissatge per Junteu-vos (Halley Supernova, 2019), el disc més madur i complet d’una trajectòria que conta també amb capítols tan brillants com els autoeditats Motius (2014), Alegria (2015) o Ànima (2017). O la recent “Paraules silenciades”, avançament del nou disc en 2022.\nÉs el seu un recorregut que ha guiat amb mestratge el seu productor de capçalera, David Rosell, un dels arquitectes de la nova sonoritat mestissa. Una trajectòria esguitada de col·laboracions de luxe, com les d’Ebri Knight, Roba Estesa, Balkan Paradise Orchestra, Huntza, Carles Belda, Zoo o Pep Gimeno Botifarra, i durant la qual també han tingut temps de compondre cançons partint de poemes i textos d’Ausiàs March, Maria Merçè Marçal, Mario Benedetti o Majo Domènech. La banda encapçalada per Flora Sempere és, a més, garantia d’esperit festiu, reivindicació i mestissatge sobre qualsevol escenari. Una d’eixes bandes que enriqueixen l’intel·lecte i aviven el ball. Tot al mateix temps.


Els ajuntaments de Sant Vicenç i Castellbell han actuat en perforacions en zones forestals i han enviat requeriments als propietaris\nmanresa 14.03.2019 | 23:20\nEl pou de la Serra, fa poques setmanes, abans de la intervenció\nPou del Ginebral, entre Castellbell i Rellinars, ben protegit\nEl tràgic succés que va tenir lloc el mes de gener a la població malaguenya de Totalán, on un nen de dos anys (Julen) va morir després de caure en un pou (del qual va ser rescatat sense vida 13 dies després) ha fet que ajuntaments de casa nostra hagin emprès mesures per intentar evitar accidents. És el cas, per exemple, dels de Castellbell i de Sant Vicenç, que han fet crides a la població perquè els veïns que trobin pous abandonats els ho comuniquin, i que també han dut a terme requeriments a propietaris i/o accions preventives en els casos que n'han localitzat de desprotegits. I és que es tracta de municipis on hi ha una extensa àrea forestal del que antigament havien estat zones de conreu i de masos ara abandonats, que en molts casos tenien pous exteriors que han quedat deixats i amagats per la vegetació.\nUn d'aquests pous, per exemple, d'uns quaranta metres de profunditat, és davant de la masia la Serra de Sant Vicenç. Es tracta d'un mas en ruïnes, ubicat a uns sis quilòmetres del nucli urbà en direcció al parc natural de Sant Llorenç del Munt, en una finca que és propietat dels gestors de l'abocador de Vacarisses. És un pou a peu pla, que fins fa pocs dies estava protegit només amb un filat metàl·lic rovellat i destensat. El consistori santvicentí va decidir actuar-hi preventivament i, mitjançant la brigada, l'ha tapat provisionalment amb palets i n'ha recol·locat la tanca. Alhora, segons ha concretat el regidor d'Urbanisme, Antoni Calveras, s'ha enviat un requeriment a la propietat perquè hi faci una actuació definitiva.\nPer la seva banda, l'Ajuntament de Castellbell i el Vilar ha fet, en les darreres setmanes, una crida perquè els veïns que detectin pous abandonats sense segellar al seu terme municipal ho comuniquin al consistori.\nSegons, l'alcaldessa del municipi, Montserrat Badia, «no és que fem ara una cosa diferent del que ja fèiem, però ara hi ha més sensibilitat» després del cas de Totalán. La crida ha tingut el seu efecte i n'han anat sortint uns quants.\nEl consistori té localitzats una vintena de pous sense segellar al municipi «però en podem tenir més», diu Badia, tenint en compte que Castellbell i el Vilar té un terme municipal de 28 quilòmetres quadrats i 21 nuclis de població. De fet, fa unes setmanes en van localitzar un a la zona de Cal Guixa, que es va senyalitzar i es va requerir al propietari que el segellés i tapés.\nSegons Badia, «moltes masies han anat quedant abandonades i abans potser tenien tot el perímetre tancat i ara han quedat al descobert». Això se suma a «l'abandonament de la vinya, que també ha anat deixant al descobert construccions o petites basses» que es feien per reservar l'aigua de la pluja. Per aquest motiu, el consistori demana als veïns que si tenen coneixement de l'existència d'algun pou d'aquestes característiques «ens avisin per tal de prendre les mesures i iniciar els tràmits pertinents».\nL'Ajuntament recorda que per fer cates i prospeccions d'aquest tipus s'ha de demanar llicència i, un cop finalitzat el seu ús, s'ha de tapiar. Segons Badia, «hi ha gent que fa cates i no demana permís i és obligatori demanar-lo i després s'ha de segellar, no només perquè ningú no es faci mal sinó perquè també és un focus d'entrada de contaminació als aqüífers i els animals també hi poden caure». Montserrat Badia assegura que periòdicament es fan registres i la notificació corresponent als propietaris.


Text: Ajuntament d'Alcanar\nEl poblat ibèric de la Moleta del Remei, situat a la vessant sud de la Serra del Montsià, és un enclavament costaner dins del territori que els autors clàssics varen assignar a la tribu ibèrica dels ilercavons, un punt estratègic d'intercanvi comercial, entre el riu Ebre i la Mediterrània.\nAquest poblat rep el seu nom de la forma característica de l'elevació (mola) on es troba, i de la seva proximitat a l'ermita de la Mare de Déu del Remei. A inicis de la dècada dels seixanta van començar els treballs arqueològics a càrrec de l'Institut de Prehistòria i Arqueologia de la Diputació de Barcelona. Aquest jaciment va ésser declarat Monument Històric- Artístic al 1979.\nEs tracta d'un centre emmurallat del qual depenien petits assentaments propers. En ell hi viuria l'aristocràcia de la tribu que controlava els excedents de la zona, principalment cereals, i els intercanviava per productes de luxe (olives, salaons de peix, vi, ceràmica feta a torn, ... ) amb diferents pobles de la Mediterrània. Aquesta diferència d'estatus es constata per la construcció de sistemes defensius monumentals, muralles amb torres i bastions que no tenen finalitats militars.\nEn el recorregut pel poblat, es visita una gran part del recinte emmurallat, que ha estat adequat per la visita pública mitjantçant explicacions puntuals dels diferents espais. Al centre s'ha instal.lat una plataforma on hi ha informació general sobre diversos aspectes del món ibèric, i des d'on hom pot gaudir d'una fantàstica vista panoràmica sobre la costa i la desembocadura de l'Ebre.\nLa importància del jaciment es fonamenta en el fet que és l'únic poblat de l'àrea sud de Ilercavònia que presenta una seqüència ininterrompuda d'ocupació entre la segona meitat del segle VII aC i les darreries del segle II aC. Es pot diferenciar en la seva evolució una primera fase on ja trobem part d'una estructura murària a la qual s'adossen les primeres construccions ( s. VII - primera meitat del VI aC ); una segona fase en que es construeixen les torres i els magatzems elevats (segona meitat del s. VI - primera meitat del V aC) i una darrera fase (de mitjans s. IV fins a mitjans s. II aC ) on s'observa l'augment i la remodelació d'algunes cases, així com l'obertura de nous carrers i l'ampliació de la muralla. Al s. II aC, amb l'arribada del món romà, es produeix l'abandonament del poblat.\nEl sistema urbanístic de la Moleta està definit per un nucli tancat amb carrers de circumval-lació, habitatges de planta rectangular adossats a la muralla i diversificació d'usos i tipus d'espais: comunitaris i privats, culturals, econòmics, polítics, etc. S'han trobat restes que demostren diverses activitats com l'emmagatzematge de cereals i lleguminoses, la mòlta de gra, la matança i esquarterament d'animals, el tissatge o la metal·lúrgia.\nTambé s'han trobat diferents enterraments infantils, en concret perinatals (individus morts al llarg del procés de gestació o immediatament després del part) que ens indicaria una selecció en funció de l'origen social de l'individu, un ritus que es pot lligar amb les creences de fertilitat i benestar econòmic pròpies dels pobles i comunitats jerarquitzades i preestatals de l'àmbit de la Mediterrània.\nDes de 1985 en el jaciment s'han portat a terme un seguit d'intervencions arqueològiques realitzades pel Departament de Prehistòria, Història Antiga i Arqueologia de la Universitat de Barcelona. S'han realitzat treballs de rehabilitació i adequació a la visita pública per un equip format per membres de l'Ajuntament d'Alcanar, del Museu del Montsià, de la Universitat de Barcelona i del Servei d'Arqueologia de la Generalitat de Catalunya. Actualment, el jaciment està gestionat pel Museu del Montsià i l'Ajuntament d'Alcanar.\nAl costat del poblat es troba el santuari dedicat a la Mare de Déu del Remei. Va Ser construït a la fi del segle XVI principis del XVII en estil gòtic. En el segle XVIII se li va afegir el campanar i es va ampliar l'interior, afegint-li un creuer i la cúpula. Al seu costat es troba l'edifici de l'antiga hospedería en el qual es conserva un mosaic que representa la batalla de Lepant. Formava part del sòl de la capella fins que va ser retirat a principis del segle XIX, pel que es troba molt deteriorat.\nLa imatge que es venera en el santuari és una petita talla d'uns 60 centímetres d'alt del segle XVIII. L'interior del temple està decorat amb un seguit de pintures realitzades en 1920. Els antics retaules i part de la decoració van ser destruïts en 1936.


G7 NO! DEFENSEM LA VIDA CREANT UN MÓN NOU ENTRE TOTS I TOTES!! – Coordinadora Obrera Sindical\nEl grup G7, és un grup creat en plena guerra freda i que va unir en l’àmbit econòmic, polític i militar a set poderosos estats (USA, Alemanya, Regne Unit, França, Itàlia, Japó i Canadà).\nDurant els dies 24, 25 i 26 d’agost es reuniran a Biarritz. La cimera del G7 se celebrarà en un context de crisi permanent del capitalisme i en el seu continu esforç per regenerar-se.\nLes decisions que s’hi puguen prendre allà, ens afectaran a totes les persones i pobles, i no tenen cap legitimitat per a prendre decisions en el nostre nom. Per això, volem denunciar la naturalesa antidemocràtica del G-7 ja que aquestes cimeres suposen la materialització directa de la substitució i privatització de la democràcia.\nPer tant, volem denunciar fermament el sistema capitalista que aquesta cimera representa. I per a això, hem organitzat una contra cimera del 21 al 23 d’agost, i una manifestació per al dia 24 a Irun-Hendaia.\nContra aquesta cimera del G7, un conjunt d’agents polítics, sindicals i socials d’Euskal Herria i d’arreu del món reclamem el següent:\nDenunciem fermament el sistema capitalista que aquesta cimera representa, així com el seu caràcter antidemocràtic i les seues dures conseqüències que afectaran a les nostres vides.\nPer construir un nou món i canviar l’actual, reclamem que ja hi ha alternatives en marxa. Davant els i les que diuen que no hi ha alternatives i que només hi ha un futur distòpic, volem propagar la il·lusió i l’esperança.\nLa cimera es farà a Euskal Herria, en un poble amb caràcter i història pròpies, en un poble que vol treballar solidàriament amb altres pobles que estiguen en contra d’aquest sistema.\nDes de la Coordinadora Obrera Sindical – COS, sindicat per l’alliberament de gènere, de classe i nacional dels Països Catalans ens hi hem sumat a aquesta iniciativa, per tal d’aportar el nostre humil granet de sorra en el camí de la construcció d’un món sense persones explotades, ni explotadors. Per uns Països Catalans i per un món de treballadores i treballadors realment lliures i iguals.\nEl 18 de març de 2021 es compleixen 150 anys de la proclamació de la Comuna de París (estat Francés), procés històric […]\nPrevious post El turisme ens està destruint\nNext post Comunicat de la COS en la relació a la mort del jove Marouane Abouobaida al CIE de València


Les bruixes i bruixots regnaran enguany al Carnaval de Roses ·\nInici Carnaval Les bruixes i bruixots regnaran enguany al Carnaval de Roses\nLa colla Bruel ha decidit, en l’any del seu regnat infantil del Carnaval de Roses, treure a passejar a una vintena de bruixes i bruixots\nAlguns dels components de la Colla Bruel\nSi la colla Bruel l’any passat feia por durant les desfilades del passat Carnaval, ja que van decidir deixar en llibertat una vintena de lleopards, enguany continuen pel mateix camí perquè aniran disfressats de bruixes i bruixots, aquelles i aquells que eren els dolents del contes que es explicaven de partits. I el perquè d’aquesta disfressa té una resposta contundent, “com som els Reis Infantils del Carnaval vam decidir buscar un motiu infantil per disfressar-nos”, ha explicat la cap de colla, Isabel García. La mateixa Isabel diu que com no posen barraca per a la festa major d’estiu, totes les despeses surten de la quota que paga cada membre, “que són 120 euros, excepte els més petits, que depenen de l’edat paguen entre 60 i 100 euros”.\nI quin és l’estri més característic de les bruixes, a part de l’escoba? Doncs una olla gegant on preparen les seves pòcimes i bulleixen tot el que agafen per menjar-se’l, aixòí la carrossa de la colla Bruel serà “una olla de bruixa com element principal, tot i que també estarà engalanda amb imatges de gats i altres elements típics de les bruixes”, ha assenyalat García.\nLa colla Bruel, com la majoria també ha demanat la subvenció de 250 euros a totes les colles de Roses, uns diners que, segons suposa la cap de colla, aniran bé per mitigar els costos que suposa els preparatius i la posterior festa de disfresses.\nI com a Reis Infantils de Carnaval que són, res a dir tenen respecte al número de sortida, el 2, tot i que la Isabel considera just l’actual sistema per establir l’ordre de desfilada de cada colla. Això sí, tampoc “veuria malament que es donés prioritat a les colles de Roses”, ha afirmat l’Isabel.\nI com la majoria de components de la colla Bruel són mainada, la cap de colla veu molt positiu que “no es serveixi alcohol durant la desfilada de dissabte”. Un inciativa que a Isabel García li agrairia que es fes extensiu a la passada de diumenge.


Sis aplicacions per evitar que caduquin els aliments del frigorífic | Consumer\nSis aplicacions per evitar que caduquin els aliments del frigorífic\nExisteixen apps per a mòbil que alerten de la caducitat dels productes i fins a ofereixen solucions pràctiques per aprofitar les restes de menjar\nEs calcula que en la Unió Europea es malgasten a l’any uns 180 quilos de menjar per habitant. El 39% d’aquests aliments s’han deixat caducar o s’han espatllat per mala fabricació. A més, hi ha un 14% de desaprofitaments amb origen en el mal càlcul de les racions en serveis de catering. I un 42% d’aquesta deixalla, que amenaça amb arribar en 2020 a més de 126 milions de tones, prové de les llars. Per lluitar contra aquesta perillosa tendència, han aparegut nombroses aplicacions de mòbil que permeten gestionar els aliments emmagatzemats, evitar caducitats i trobar sortides imaginatives a les restes de menjar. Destaquem sis d’elles.\nLa vida moderna i urbana imprimeix moltes vegades un ritme a la nostra existència que ens impedeix gaudir de les petites coses quotidianes, i ni tan sols ens parem a pensar quin és la millor manera de gestionar alguna cosa tan fonamental com és la nostra organització domèstica.\nEn la nevera correm el perill d’oblidar el que hem comprat, per a què ho hem comprat i quan caduca cada producte\nGairebé mai tenim temps per conduir fins al nostre supermercat favorit per comprar els aliments indispensables. I quan ho fem, és d’una manera compulsiva, acumulant coses necessàries, i unes altres no tant, de manera que després van a parar a l’armari de rebost i, sobretot, a la nevera, on correm el perill d’oblidar el que hem adquirit, per a què ho hem fet i fins i tot quan caduca cada producte.\nLa caducitat dels aliments en la nevera no és solament un problema econòmic, encara que alguns estudis estimen que malgastem amb les caducitats entre un 20% i un 30% dels nostres diners, sinó també de seguretat alimentària. Al seu torn, observar una bona salubritat en el nostre frigorífic ens pot ajudar a millorar l’aprofitament alimentari i, per tant, sanejar la nostra butxaca.\nUn remei eficaç per millorar la gestió dels nostres aliments emmagatzemats és l’ús de táperes per guardar les restes que no hem usat, ja que la seva conservació millora sensiblement. Un altre, emprar aplicacions de mòbil que permetin rebre alertes de caducitat de cada producte que hem comprat, o bé que ens donen consells sobre la seva utilització, o bé receptes imaginatives amb les quals aprofitar diversos sobrants i fer plats saborosos.\nImatge: Best Before\nMy Fridge és una de les aplicacions més completes per al sistema operatiu Android, ja que té acords amb diverses cadenes de distribució -encara que solament de moment als Estats Units– perquè sigui fàcil accedir al codi de cada producte. El sistema es basa a introduir les dades de cada aliment que s’adquireix, com el tipus, la quantitat, la data de caducitat, el dia de la compra, etc.\nL’aplicació permet llegir el codi de barres, de manera que s’estalvia introduir molta informació. També si s’adquireix en una de les cadenes amb les quals My Fridge té acords, aquestes dades s’emplenen de forma automàtica en donar un codi de producte. Quan s’apropa la data de caducitat d’un producte, el programa ens avisa amb alertes perquè ens constrenyem a consumir-ho.\nS’introdueixen les dades de cada producte perquè el programa porti un control de caducitats\nExpiri consisteix en una app per al sistema operatiu iOS -que regeix tant els iPhone com els iPad- que utilitza un sistema molt similar al de My Fridge. S’introdueixen les dades de cada producte perquè el programa porti un control de caducitats.\nNo obstant això, el sistema de partida és la mateixa llista de la compra que portem al supermercat per no oblidar-nos res. D’aquesta manera, Expiri ens demana que fem una llista del que necessitem comprar i, després, anem eliminant productes d’aquesta a força de passar-los a la llista de la nevera, on anirem posant les seves dades. Si ens oblidem algun, ens ho indicarà, així com si incloem algun no previst al principi.\nÉs una aplicació gratuïta, encara que si volem introduir més de vuit elements en les llistes, hem de pagar 0,89 euros.\nFreshbox és una altra app para iOS, el valor afegit de la qual sobre les anteriors està en la forma gràfica en què mostra la llista de productes, ja que deixa fer-los una foto i enquadrar-la en una espècie d’àlbum en forma de nevera on es mostren tots els aliments. Si premem sobre cadascun d’ells, obtindrem les seves dades d’entrada, caducitat, quantitats, etc.\nPerò a més de notificacions de properes caducitats, Freshbox ens avisa de la vida útil real de cada producte i de les opcions d’aprofitament, ja que la data de caducitat és un valor orientatiu. Així, en lloc de tirar alguns aliments, podem donar-los altres usos, com l’elaboració de salses, melmelades, purés, etc. Freshbox també dona consells sobre la millor manera de conservar cada aliment. El seu preu és d’un euro.\nBest Before aprofita les qualitats multitáctiles de la pantalla del telèfon i els avanços gràfics i de les càmeres, per proporcionar un sistema intel·ligent, visual i intuïtiu de controlar la caducitat de cada aliment. L’aplicació permet prendre una fotografia del producte i introduir les seves dades de vida útil.\nDesprés, ens mostrarà el llistat de productes en un disseny similar als de Pinterest, de tal manera que primer apareixeran els més propers a caducar. Entre aquests s’indica la proximitat per un codi de colors on vermell és “a punt de caducar”; groc, “en termini mitjà”; i verd, “allunyat de la caducitat”. Disponible tant para iOS -com ‘Best Before*’- com para Android.\nPer als usuaris que utilitzin Windows Phone 8, una excel·lent aplicació és Keezeen, ja que, a més de notificar les ràpides caducitats dels productes guardats en la nevera, aconsella sobre com treure’ls el major profit amb receptes imaginatives sobre la base de tot el conjunt de restes acumulades.\nPer als usuaris d’Android , una aplicació similar és Cuisino Frigo.\naliments aplicacions mòbils nevera-ca seguretat alimentària


peix pedra, museu, paleontologia, triàsic, museografia, Alcover, infant, equipament, visita, Ca Batistó, cultura\nActualitzada 09/06/2017 a les 10:53\nEl Museu d'Alcover sacrificarà part de la instal·lació per adreçar-la a públic infantil. La direcció vol fer un rentat de cara a la segona planta de l'equipament, on s'hi troba l'exposició de paleontologia. Es vol anar més enllà dels actuals plafons i vitrines amb fòssils de fauna marina i encaminar la sala cap a una «experiència sensorial», segons ha avançat a l'ACN la directora del museu, Ester Magrinyà. En aquest projecte museogràfic s'hi engloba un espai dedicat als més petits, on podran veure peixos en 3D i inspeccionar fòssils incrustats a la paret. El museu, que just enguany compleix el 50è aniversari de la seva obertura, està ubicat en una antiga casa noble, coneguda com a Ca Batistó.\n«No serà un racó amb quatre joguines com en alguns museus, sinó que serà una museografia específica per a nens, amb vitrines adaptades per a ells, jocs didàctics, etc.», ha explicat la directora del museu. «Aquesta és la gran novetat del nou projecte museogràfic», ha afegit.\n«Volem fer un relat potent, tenim un parc triàsic a les muntanyes de Prades i el museu exposa les restes paleontològiques, però volem que aquesta etapa es faci més visible i es pugui entendre, per exemple, com el poble de la Riba formava part dels esculls coral·lins», ha dit Magrinyà.\n«Volem posar en valor el Triàsic i donar potencialitat a un període anterior al Juràssic, però que va ser clau per a la història de la Terra: van aparèixer els primers mamífers, i també va haver-hi un moment en què gairebé va extingir-se la vida al planeta», ha explicat Magrinyà.


CCOO RTVV: Vot per correu\nINSTRUCCIONS PER A EXERCIR EL VOT PER CORREU\nDavant les eleccions sindicals del proper dia 26 d’octubre existeix la possibilitat d’exercir el vot per correu.\n• La sol•licitud es fa a les oficines de Correus, amb una carta certificada dirigida a la Presidència de la mesa electoral (RTVV, Polígon Accés Ademuz s/n, 46100 Burjassot). El treballador haurà d’indentificar-se a l’escrit i anotar les seues dades postals.\n• El vot es pot demanar des d’ara.\n• Es pot demanar fins a cinc dies abans de les votacions.\n• La carta del treballador que sol•licite el vot per correu ha de ser presentada amb un sobre obert per a ser sellada pel funcionari. L´interessat ha d’indentificar-se amb el DNI.\n• La mesa electoral remetrà al treballador a la seua adreça postal un sobre amb les paperetes.\n• El treballador haurà de tornar a Correus per a enviar el vot en el sobre corresponent; el sobre del vot estarà inclós en un segon sobre, el qual anirà acompanyat d’una fotocòpia del DNI del treballador.\nPublicat per Secció Sindical CCOO-RTVV a 11:23


Vallibonavenatrix, la primera espècie de dinosaure espinosàurid de la Península Ibèrica | comarquesnord\nVallibonavenatrix, la primera espècie de dinosaure espinosàurid de la Península Ibèrica\nVa habitar la comarca dels Ports fa uns 125 milions d'anys\nReconstrucció de l'aspecte del Vallibonavenatrix cani\nTema: Dinosaures · Inclou àudio · Nota de premsa\nLa revista Cretaceous Research acaba de fer públic el descobriment d’una nova espècie de dinosaure teròpode al qual investigadors de l’Institut Dom Luiz da Faculdade de Ciência da Universidade de Lisboa, del Grup de Biologia Evolutiva de la UNED i de la Universitat Autònoma de Madrid han denominat Vallibonavenatrix cani.\nEl material sobre el qual s’ha basat aquesta espècie pertany al Cretàcic Inferior (fa uns 125 milions d’anys) de la localitat de Santa Águeda a Vallibona (Castelló). Els fòssils que han permès aquesta identificació van ser recollits a principis de la dècada de 1990 per Juan Cano Forner un afeccionat a la paleontologia de Sant Mateu (Castelló) i formen part de la seva col·lecció museogràfica reconeguda per la Generalitat Valenciana des de 1994. De fet, el nom del nou dinosaure es compon de Vallibonavenatrix, que significa “la caçadora de Vallibona” i “cani” fent referència al descobridor de les restes.\nL’estudi ha estat liderat per Elisabete Malafaia, una especialista en dinosaures carnívors pertanyent a l’Institut Dom Luiz dóna Faculdade de Ciência dóna Universidade de Lisboa i membre juntament amb els altres autors José Miguel Gasulla, Fernando Escaso, Iván Narváez i Francisco Ortega del Grup de Biologia Evolutiva de la UNED, a més de José Luis Sanz de la Universitat Autònoma de Madrid.\nEl descobridor, Juan Cano Forner, al costat de la primera signant de l’article, Elisabete Malafaia\nEl treball presentat s’emmarca en la línia de recerca que aquest Grup desenvolupa per a la reconstrucció de les faunes que van habitar els ecosistemes del Cretàcic Inferior de la Formació Morella en l’actual comarca castellonenca dels Ports, integrada geològicament a la Conca del Maestrazgo. Aquesta Formació és una de les referències més freqüents en la història dels vertebrats fòssils espanyols atès que és l’origen d’alguna de les primeres restes de dinosaures identificats a Espanya en l’últim terç del segle XIX i en ella s’han descrit alguns dinosaures tan característics com l’ornitòpode Morelladon.\nEl paleontòleg José Miguel Gasulla explica el nou dinosaure a Els Ports Ràdio\nVallibonavenatrix cani pertany als espinosàurids, un grup de dinosaures carnívors relativament poc representat en la Península Ibèrica, però que compta amb un registre abundant en el nord d’Àfrica, Amèrica del Sud, Àsia i, més pròximament, a Anglaterra.\nAquest grup de dinosaures es caracteritza per la peculiar forma dels seus cranis i dents, que presenten certes semblances amb els dels cocodrils. Aquests carnívors són també molt recognoscibles pel desenvolupament d’espines neurales altes en algunes de les seves vèrtebres, la qual cosa produeix una espècie de vela sobre el dors de la seva esquena.\nL’alcalde de Vallibona, Juanjo Palomo, valora la traoballa del nou dinosaure a Els Ports Ràdio\nL’únic fòssil conegut de Vallibonavenatrix està format per part d’un esquelet d’un dinosaure de port mitjà (entre 8 i 9 metres) que inclou vèrtebres dorsals, sacras i cabals i elements de la cintura pèlvica. Tradicionalment les escasses restes de espinosáuridos coneguts en la Península Ibèrica han estat assignats al gènere Baryonyx del Cretàcic Inferior d’Anglaterra. No obstant això, sempre s’ha considerat que l’anàlisi de noves restes permetria ajustar millor aquesta assignació i que la diversitat de espinosáuridos ibèrics podria ser més complexa.\nSorprenentment, el espinosàurid de Vallibona sembla presentar una major semblança amb parents de l’hemisferi sud, com Spinosaurus, o asiàtics, com Ichthyovenator, que amb Baryonyx.


#JuntsConstruïmFutur #FundacióMaresme #josoccomtu #covıd19 Archivos - Fundació el Maresme\nLES ENTITATS DEL TERCER SECTOR “SOM ESSENCIALS”\n16/03/2021 /in NOTÍCIES /by fundmaresme\nLes entitats del Tercer Sector Social hem estat, estem i estarem en primera línia acompanyant persones vulnerables i les seves famílies. Per a nosaltres, la persona és i ha de ser el centre.\nEn aquest primer any de pandèmia, hem donat resposta a l’emergència social gràcies al compromís, treball i esforç col·lectiu de totes les entitats socials, les professionals i el voluntariat. Malgrat les dificultats, les entitats socials no hem deixat d’atendre, acompanyar i oferir suports a les persones més vulnerables. Hem aturat el cop i hem estat la xarxa de protecció social per a milers de persones.\nEns sumem a la campanya “Som Essencials”, impulsada per la Taula del Tercer Sector i La Confederació i exigim una legislatura al nou govern que reconegui el paper del Tercer Sector en la garantia de drets de la ciutadania i enforteixi el sector social com a pilar fonamental de l’Estat del Benestar.


El Conservatori del Liceu va celebrar el 180è aniversari de les seves càtedres - Revista Musical Catalana\nEl Conservatori del Liceu va celebrar el 180è aniversari de les seves càtedres\nEl 2 de maig passat el Conservatori del Liceu va commemorar els 180 anys de la inauguració de les seves càtedres de música en un acte solemne al Saló de Cent de l’Ajuntament de Barcelona, precisament el mateix espai on van ser inaugurades el 27 d’abril de 1838. L’acte institucional va comptar amb la presència de l’alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, que va obrir l’acte amb un parlament en què va destacar que el Conservatori del Liceu “ha portat el nom de Barcelona al món” i com un “dels actius més importants del nostre entorn que han fet arribar la música, llenguatge universal i element clau de la cohesió social, a com més gent millor”. Colau va recordar que l’any 2012 l’Ajuntament de Barcelona va atorgar al centre la Medalla d’Or al Mèrit Cultural “per la valuosa labor en l’ensenyament, la promoció i la difusió de la cultura musical al nostre país”. També va destacar el seu paper en la dinamització social del barri del Raval, seu del nou edifici del Centre Superior.\nEn la seva intervenció, el president de la Fundació Conservatori del Liceu, Sergi Ferrer-Salat, va destacar la importància de la música en la vida de les persones i la necessitat d’estendre’n l’ensenyament per contribuir a la construcció d’una “societat millor, més culta, més oberta intel·lectualment, més educada, més respectuosa i més cohesionada”. Ferrer-Salat també va referir-se a l’esperit fundacional del Conservatori del Liceu, en tant que “iniciativa fruit de la societat civil que ha sigut clau en el desenvolupament de les arts i l’educació musical durant més de 180 anys”.\nPer la seva banda, la directora del Conservatori, Maria Serrat, va destacar en la seva intervenció la importància d’aquest aniversari, una mostra de la “força d’organització de la societat barcelonina” que ha fet possible “l’èxit d’un model en l’educació musical reconegut a nivell nacional i internacional, i iniciat ara fa 180 anys”. Prèviament al seu parlament es presentava un vídeo retrospectiu de la història de l’entitat i el llibre Origen del Conservatori del Liceu: 1837-1967, resultat de la tesi doctoral de Maria Serrat i dels anys de recerca als arxius del Conservatori; una obra que permet conèixer la societat barcelonina dels segles XIX i XX, la publicació de la qual ha estat possible gràcies a un conveni de col·laboració entre el Conservatori i la Universidad de Salamanca.\nL’acte es va cloure amb l’actuació musical de les alumnes del Conservatori Elionor Martínez (soprano) i Leyre Sáenz de Urturi (pianista), ambdues becades per la Fundació de Música Ferrer-Salat, que van interpretar peces d’Eduard Toldrà, Puccini i Moreno Torroba.


Gary's blog: Erice\nJust a la punta occidental de Sicilia s'alça la muntanya d'Erice, coronada per un poble amb el mateix nom. Segons la llegenda fundat per Eryx, germà d'Eneas i fill d'Afrodita, el poble era conegut arreu pel seu temple dedicat a Afrodita, on pelegrinaven els homes amb possibles per fer les seves ofrendes a la deesa i disfrutar carnalment de les seves sacerdotisses (sí, una espècie de Bailen 22). Al llarg dels anys el paganisme del temple va anar caient en l'oblit, però el poble, situat en una situació privilegiada va continuar mantenint part de la seva importància: unes quantes esglèsies, un castell d'on vigilar tot el que s'acosta a l'illa des d'occident i una bona muralla que protegeixi els dos camins que pugen per la muntanya.\nUn lloc prou interessant per merèixer una visita, però el temps és escàs i ha de competir amb Tràpena i la reserva de lo Zingaro (el gitano). El dubte ens l'estalvia el clima: la pluja i el vent no ens permeten entrar al parc, així que finalment decidim seguir en direcció Erice. A través d'una carretereta anem ascendint cap al poble, però la pujada és traidora i a mesura que ens acostem als núvols quedem atrapats per una boira espessa.\nSense que ens n'haguem adonat ja estem dins del poble, o almenys entre parets, ja que no veiem res més enllà. Deixem el cotxe i decidim tirar on ens indica la lògica, sempre amunt, cap al cim on hi ha el castell. Caminant a l'atzar veiem alguna esglèsia amb planol turístic del poble, intentem direccionar-nos però per poc no ens extraviem. Sort que del Ramon i la seva capelina groga de Port Aventura, que dificulta perdre'l de vista. Continuem pujant pels carrers deserts, il·luminats dèbilment per alguns fanals, en carrers estrets de llambordes antigues, els porticons tancats de portes i finestres ajuden a la boira en la sensació d'ofec. Una botiga de souvenirs s'ha resistit al temps i encara està oberta. Sense ganes de comprar res ens hi adentrem, àvids de llum i algun signe de vida que no siguin els lladrucs d'un gos en l'obscuritat. Finalment arribem al cim i des d'un parc al costat del castell (tancat) imaginem les vistes: la petita península que forma la part antiga de Tràpena, les salines, les illes Egades, la badia a Marsala amb l'illa de Mozia...\nSi ja no era prou divertit es posa a ploure, així que ens refugiem a un bar trobat de miracle, habitat exclusivament per una mare jove amb la seva filla petita i la cambrera del bar, que contemplen una comèdia americana de la TV desapassionadament. Mentre esperem una treva de la pluja ens prenem uns cafès, fullejant el Giornal di Sicilia (detencions mafioses, judicis d'antics primers ministres, calcio...) i el Marc, per vergonya de tots, fa plorar la nena.\nLa pluja amaina, i tot sortir del bar faig la pregunta: on està el cotxe (jo havia fet una dormideta l'últim tram del camí). Pregunta que no rep cap altra resposta que cares d'incomprenssió i passivitat. La boira és densa, un cop al mig d'un carreró no es veuen les cantonades, tots els carrerons semblen iguals i no es pot veure on giren. Evitem el pànic: el poble és petit, i no estarem tanta estona fent voltes... Que optimistes!\nDues hores després de sortir del bar agafem el cotxe direcció Tràpena, però això ja és una altra història...\nHe fet aquest comentari per voluntat propia\n9:12 PM, June 28, 2007\nResponc aquest comentari com a senyal de respecte cap al Ramon.\nLa teva grandesa és tal que l'Institut d'Estudis Catalans hauria de canviar les regles d'accentuació per poder mantenir "pròpia" com a dogma de fe.\nRealment m'omplo de satisfacció a l'obsrvar el resultat de la meva insistència. Feia temps que no disfrutava tant d'un comentari. Gràcies.\n4:59 AM, June 29, 2007


Relat "La probable aventura del ''Blacky'' després de morir i la seva trobada amb els filòsofs ''energúmens''."\nInici > detall del relat: La probable aventura del ''Blacky'' després de morir i la seva trobada amb els filòsofs ''energúmens''.\nEstimats lectors, més d'una vegada ens hem preguntat què ens passa després de morir, nosaltres i els nostres éssers estimats; i, entre els éssers estimats hi ha també, perquè no i en molts casos, les nostres mascotes, és a dir, els nostres animalons, o sigui, especialment els nostres gossos i gats, però també els periquitos, canaris, hamsters i tortugues, entre d'altres, als qui cuidem amorosament a canvi de les seves atencions voluntàries (posar-se en la nostra falda en el cas de gossos i gats, per exemple) i també atencions involuntàries (veure-ls com fan postures i ens ensenyen el seu bonic pèl de colors en el seu cas, entre d'altres).\nDoncs bé: centrant-nos en la nostra història en concret, parlaré del meu Blacky, el meu gat negre (o, més exactament, negre i blanc a clapes) un cop després de mort (bé, és una hipòtesis) es troba en el cel. Té records vagues del que li passava abans de morir... Estava acariciat per tres "esclaus" seus: segons sembla que ells (i ella) tenien de nom, la Montse, el Marc i el Roger. El pobre gatet patia horriblement d'un càncer en l'ull i d'altres malalties i, per això, sembla, li vàren injectar amb una droga que el feia dormir i el matava (almenys, d'aquella vida) definitivament.\nI després de morir entre els seus tres éssers estimats, no recorda pràcticament gens res del que va passar...\nAra mateix es troba, sembla, en el que els éssers humans anomenarien "el cel", és a dir, el paradís metafísic... o potser... sembla més aviat el limb, tot i que, és clar, el Blacky no en sap gaire d'aquestes coses... avança el Blacky en el limb o el que sembla el limb, però de sobte, es nota a sí mateix...\n... està més jove que en el moment de morir, com si tingués, per l'edat d'un gat, només uns vuit anys... a més, el bult que tenia en l'ull esquerre, el del càncer... ¡¡el bult ha desaparegut!! ¡¡És com si el Blacky, al morir i, en certa manera, renèixer, hagués sigut beneït amb una nova joventut i amb la cura de les malalties que havia tingut!! Però ara el Blacky comença a tenir una mica de gana... ¡¡Es veu que estar en la segona vida no li dóna immunitat contra la necessitat de menjar!! Havia de buscar algú que l'alimentés, donat que, com a gat domèstic que era, ho tenia impossible, o com a mínim molt difícil, alimentar-se ell sol.\nEl Blacky escolta unes veus a la llunyania de gent que parla i riu... ¿Qui seran? S'hi apropa passet a passet i va veient unes persones, alguns amb barba, com parlen animadament. Encara que en Blacky no ho sàpiga, són els anomenats per alguns "filòsofs energúmens".\n- Ai, Sòcrates, el tabà d'Atenes - parla una persona; aquesta persona és Nietzsche, tot i que, és clar, per al Blacky no és més que un simple humà. - ¡¡Qui anava a dir que un dia tu i jo ens reconciliaríem!! Jo he renunciat a dir massa vegades la frase "Déu està mort" i tu has reconegut que potser hauries hagut de fugir o de no provocar al tribunal demanant ser mantingut amb tots els honors i luxes al pritaneu.\n- Nietzsche - diu Sòcrates, - jo ho vaig fer per defensar les lleis, i no la pena de mort.\n- Però - diu un altre, que és Shopenhauer - hi ha lleis i lleis, i cal reconèixer que les lleis en concret que tu defensaves eren cruels.\n- En tot cas - diu Sòcrates - el teu mostacho no et queda tant malament, encara que retallar-te'l una mica no sobraria...\n- I a tu, - diu Nietzsche, ja sorprenentment amics ambdós, - la teva barba no et fa mal aspecte, tot i que opino que no estaria tant malament si te la respatllessis una mica amb una pinta.\n- Bé, - diu un altre filòsof, Sartre, - estic molt content que vosaltres dos us hàgiu reconciliat, tot i que vull afegir que...\nEn aquests moments, el Blacky, que ja s'ha apropat prou com per fer-ho, passa per entre les cames de Sòcrates i de Nietzsche i es posa al centre del grup, i ensenya la llengueta com demanant menjar.\n- ¿Què...? - diu Sartre. - ¿Què és aquesta criatura que se'ns ha posat entre nosaltres?\n- Sembla... - diu Nietzsche, - un gat domèstic esperant que algú el cuidi. - S'apropa el Nietzsche al Blacky poc a poc amb la intenció d'agafar-lo suaument; el Blacky el mira amb una mirada una mica desconfiada però es deixa agafar pel filòsof del Zaratustra. El Nietzsche li fa carícies. El Sartre s'apropa posant mala cara.\n- Estimats congèneres filosòfics!! ¿I si ens el quedéssim com a mascota i l'alimentéssim i el cuidéssim a canvi de la seva companyia? Tenim aliments de sobres per a això. ¡¡Sòcrates, Sartre, Shopenhauer, altres filòsofs!! ¿Ens el podríem quedar?\nEl Sartre, sense brusquedat, agafa al Blacky entre els seus braços, amb expressió una mica de fàstig per causa del gat, i diu:\n- ¿Cuidar-nos d'ELL? Però si és un mal gatot, un perdedor, un inútil, un...\nEn aquests moments, inesperadament, el Blacky llepa la cara carinyosament al Sartre dues o tres vegades; aquest últim somriu i ja no fa expressions de fàstig, i diu:\n- ¡¡Un dels nostres!! ¡¡Un acompanyant de filòsofs!! Vine, maco, que et buscarem un o dos bistequets per a tu... Per cert, no sé perquè, però diria que et dius Blacky, ¿no, ricura?\nI va ser així com el Blacky es va unir als filòsofs del limb...\nSempre seràs benvingut a Lletra Perenne: http://lletra-perenne.fandom.com/ca\nEl Blacky és (bé, era) un gat, Perla de Vellut, amic.[Ofensiu]\nunicorn_blanc_del_bosc | 09-06-2020\nHola Perla de Vellut.\nNomés un comentari: el Blacky era, mentre va viure, un gat (molt estimat per mi en tot cas, per cert). Vull dir, un gat (no un gos).\nTingues en compte això, sisplau.\nA reveure, amic de Relats.\nPERLA DE VELLUT | 08-06-2020 | Valoració: 8\nMolt entretingut aques relat sobre els filòsofs Sòcrates, Nietzsche, Sartre i Zaratustra, on el teu gos Blacky, s'ho mereix molt bé, aquells llimbs. Quanta fantasia es desborda en aquest relat. Molt bé, i fins a l'altra...


Festa de Comiat – Artrip\nDes de €250€200\nNo disponible encara\nGuarda als desitjos\nDisponibilitat Cada dia\nEdat Mínima : 18\nJa sigui un comiat de solter/a o un comiat de feina, d’estudis, de viatge… L’últim dia d’una etapa s’ha de celebrar amb tots els teus amics i en gran. Passa un magnífic cap de setmana amb tota la colla fent activitats d’allò més divertides i per suposat, fent una festa com déu mana.\nArtrip Experience et proposarà un ventall d’accions hilarants i entretingudes perquè tot el grup gaudeixi al màxim: Escape Room, Gimcana a l’estil “Humor Amarillo”, joc de rol tipus “Cluedo”, Disco-mòbil, Karaoke i “drinking games”… Els nostres animadors us faran desinhibir i faran que aquella sembli la última nit!\nPerquè haver d’anar amunt i avall a fer coses durant una festa de comiat si ho podeu fer tot a la mateixa ubicació? Artrip Experience t’ho posa fàcil: Si ja tens un lloc on fer-ho venim nosaltres, sinó te’n busquem un que s’adeqüi perfecte a la situació.\nDisco-mòbil i Karaoke\nEl preu exclou\nMenjar i beguda (extra)\nModeració amb l'alcohol\nL’objectiu és que tot el grup d’amics passi un cap de setmana inoblidable. Per això Artrip Experience et proposa vàries activitats perquè la diversió i la disbauxa no cessin en cap moment. Evidentment, també ens adaptem a les peticions del grup.\nTreball en equip i enginy\nDiversió i distensió\nFesta sense parar\nAquesta modalitat és una experiència extrema de pura adrenalina. El que semblava un comiat o trobada normal s’acabarà convertint en un segrest del qual hauran d’escapar. El factor sorpresa és vital i per això no ho pot saber la resta del grup.\nIdeal per a comiats de solter/a. Fes la teva petició, el solter o la soltera tenen algun personatge concret com a fantasia sexual? L’espectacle és còmico-eròtic, no inclou la prostitució.\nVols que la festa segueixi una pel·lícula, llibre, joc o sèrie? Ho adaptarem tot perquè s’ambienti en aquell relat de ficció.\nDes de €30€20


Les universitats de l’Estat espanyol estableixen sistemes que afavoreixen la mobilitat dels estudiants promocionant el desenvolupament de programes d’intercanvi que millorin la qualitat de l’educació.\nPer fer realitat aquesta mobilitat entre centres universitaris de l’Estat, els seus rectors van signar un conveni marc per establir un programa de mobilitat. Aquest programa de mobilitat, inspirat en l’experiència del programa Erasmus de la Unió Europea, es regula pel Sistema d’Intercanvi entre Centres Universitaris Espanyols (SICUE).\nLa Universitat de Barcelona promou la mobilitat dels estudiants per enriquir la seva formació universitària, tant personalment com acadèmicament. S’han signat prop de 50 acords bilaterals que donen als estudiants de la UB l’oportunitat de participar en el programa de mobilitat SICUE.\nMitjançant el programa de mobilitat SICUE, els estudiants poden dur a terme part dels seus estudis (entre un mínim de 3 mesos i un màxim de 9) a qualsevol de les altres universitats de l’Estat amb les quals el seu centre d’estudis tingui establert conveni. L’acord garanteix reconeixement acadèmic i d’aprofitament, així com d’adequació al seu perfil curricular.\nConsulta tota la informació sobre la mobilitat nacional SICUE per als estudiants de la UB.


Publicat el 11 de febrer de 2012 per Pau Quina Jaume\t, null\nHe de reconèixer que sempre he estat més fan de Sopa de Cabra que d’Els Pets, segurament per la meva preferència cap a la música rock per damunt del pop (a pesar que també m’interessi). I dic això perquè, quan jo era adolescent, sempre es discutia qui era millor, si Els Pets o Sopa de Cabra (eren el dos puntals principals del rock català en aquell temps). Com dic, idò, sempre elegia Sopa de Cabra, però això no vol dir que no passàs gust de sentir el grup de Lluís Gavaldà.\nDe fet, sempre els anava a veure en directe perquè era d’aquests grups que en concert guanyaven molt, pel seu so i sobretot pel seu saber estar a l’escenari. Vine a la festa, Tarragona m’esborrona, Bon dia, Bona nit… no acabaríem mai d’anomenar cançons populars d’aquest grup tarragoní. Per això m’ha costat triar-ne alguna, però al final m’he decidit per una d’aquestes cançons que et donen això que es diu “bon rollo”. Em referesc a Bon dia, una composició festiva i plena d’alegria que et dóna ganes d’aixecar-te del llit i viure la vida. I com que aquesta secció surt en bon matí (bé, no tant)… res millor que començar amb un molt bon… BON DIA!\nAquest article s'ha catalogat com a Local, Música i s'ha etiquetat amb Bon dia, cançó, Els Pets, Música per Pau Quina Jaume representant null. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç.\nSerafi Lliteres Maçanet el 11 de febrer de 2012 a les 10:49 ha dit:\nTot i que segur sortirà qualque il·luminat que dirà que el contrari, Els Pets son un gran grup i Bon dia una de les millors cançons que he escoltat.\nAi, quins estius!! el 11 de febrer de 2012 a les 12:12 ha dit:\nCom a gran seguidora dels Pets que vaig ser durant tant d’estius, i a tantes bervenes de pobles de Mallorca, vull afegir unes quantes propostes més a la cançó de la setmana:\nTot i no compartir les reivindicacions independentistes d’aquest grup, he de reconèixer que me feien botar i riure durant tots els concerts, i més amb la cançó “JO VULL SER REI” (per favor, ara més que mai reivindicant que tots som iguals davant la llei!).\nQui no recorda en Lluís cridant:”samarretes fora!!!” amb “MUNTA-T’HO BE” ( cançó de l’estiu i anunci de tv3).\nI per acabar, una menys coneguda però que té una lletra amb molt de significat per al cantant: S’HA ACABAT.\nBona tria Pau Quina, avui matí m’ha parescut més estiu que mai escoltant els Pets.\nSerafi Lliteres Maçanet el 11 de febrer de 2012 a les 12:47 ha dit:\nSí Pau, l’enhorabona per la cançó. Sembla mentida que de tant en quant posis qualque cançó bona XD .


filofundacioprat: octubre 2010\nD'entrada, agrair-vos la col.laboració a tots els alumnes que d' una forma o una altra heu participat en el blog, ja sigui per què heu presentat fotografies, per què heu participat en la tria...També donar les gràcies al professorat, tant de Batxillerat com de Cicles Formatius, companys que també han participat de diverses formes, ja sigui suggerint el nom del blog, fent de jurat de les fotografies... A tots gràcies per la vostra col.laboració.\nI ara sí, aquí tenim els títols i els autors/ les autores de les fotografies seleccionades:\n- Claudia Acero, per la fotografia Som lliures? Nº 27\n- Mireia Omedes, per la fotografia Hem superat el mite de la caverna? nº 4\n- Laura Rivera, per la fotografia Tot és el que sembla? nº 17\n- Merce Sauqué, per la fotografia Sabrem resoldre- ho? nº 15\nPublicado por fundacioprat en 5:52\nDaksha Serrano Ros\nPublicado por fundacioprat en 12:27\nPublicado por fundacioprat en 11:09\nPublicado por fundacioprat en 11:07\nFeta per Laura Berguinzo\nPublicado por fundacioprat en 11:13\nFeta per Adriana Boixadós\nPublicado por fundacioprat en 11:06\n29.- Nobels i sofismes en una societat que prefereix viure enganyada.\nDavid López Solé\nPublicado por fundacioprat en 7:41\nFeta per Jordi Moré\nClaudia Acero Miras\nPublicado por fundacioprat en 14:04\nPepe Gispert Segura\nPublicado por fundacioprat en 13:59\n25.- Totes les mirades tenen la mateixa prespectiva de la realitat?\nfeta per Andrea Alvarez\nPublicado por fundacioprat en 7:05\nFeta per: Marta Frau\nPublicado por fundacioprat en 14:46\nFeta per: Judith Grau Fernández\nPublicado por fundacioprat en 14:22\nFeta per Mireia Omedes\nPublicado por fundacioprat en 8:45\nPublicado por fundacioprat en 8:14\nPublicado por fundacioprat en 4:22\n7.- L'Home respecta la natura? O la natura ha de respectar l'Home?\nPublicado por fundacioprat en 4:13\nfeta per: Laura Benlloch\nPublicado por fundacioprat en 1:35\nFeta per: Gerard Escalada\nPublicado por fundacioprat en 1:32\nFeta per Albert Sillaurren\n11. De vegades es millor mirar cap a un futur proper i oblidar el passat?\nPublicado por fundacioprat en 1:28\nFeta per Mireia Garcia Delgado\nPublicado por fundacioprat en 1:26\nPublicado por fundacioprat en 14:40\nFeta per Helena Garganté\nPublicado por fundacioprat en 14:26\nFeta per Merce Sauqué\nPublicado por fundacioprat en 13:37\n16.- Depén la felicitat de la disposició de cadascu?\nPublicado por fundacioprat en 13:31\nFeta per la Laura Rivera\nPublicado por fundacioprat en 12:42\nFeta per Estrella Lara\nPublicado por fundacioprat en 12:31\n19.- Hi ha relació entre la filosofia i la política?\nFeta per Quim Aguilera\n20.- La tortura es justificable per aconseguir objectius?\nFeta per Georgina Miralles\nPublicado por fundacioprat en 10:01\nFeta per Albert Oriol Terraza\nFeta per Adriana Fernández\nPublicado por fundacioprat en 8:54\nFet per l'Adrià Pessarrodona\nPublicado por fundacioprat en 10:55\nFeta per Clara-Isabel Ayats Agell\nPublicado por fundacioprat en 9:52\nFeta per Sara Avilés\nPublicado por fundacioprat en 10:48


Hola, sóc Apol·lo, el déu de la llum i la claredat. La meva tasca diària és la de conduir el carro del sol pel cel. Sóc fill de Zeus i Leto. L'esposa de Zeus, Hera, gelosa perquè la meva mare havia accedit a les pretensions de Zeus, va enviar la serp Pitó per perseguir-la. La meva mare, embarassada, va recórrer diferents llocs on poder donar a llum, fins que va arribar a una illa mòbil i erràtica. Allà vam néixer la meva germana Àrtemis i jo; Zeus, orgullós de nosaltres, va convertir l'illa en un lloc preciós.\nAmb el meu arc i les meves fletxes, que són els principals atributs de la meva personalitat i del meu poder, he realitzat moltes gestes. La meva primera gesta va ser la mort de la serp Pitó que Hera havia enviat per perseguir a la meva mare. La serp Pitó era considerada com el més feroç de tots els rèptils, i va morir amb les fletxes que li vaig clavar per tot el cos.\nLa destresa que havia demostrat matant la serp em va fer creure que jo era el millor tirant fletxes. Un dia em vaig trobar amb Eros, el déu de l'amor, i el vaig reptar, sense pensar tan sols que ell és qui sap dirigir les fletxes millor que ningú. Enfadat pel meu insult, va pujar al cim d'una muntanya i va llençar dues fletxes. Una de les fletxes em va ferir el pit, i l'altra va ferir la nimfa Dafne. A partir d'aquell moment em vaig enamorar bojament de Dafne, però ella estava condemnada a rebutjar-me per sempre. Farta d'estar perseguida per mi, Dafne li va demanar al seu pare que la convertís en arbre, un arbre de llorer molt bonic al qual jo sempre que tinc ocasió abraço apassionadament.\nPerò la meva vida amorosa no es va estancar aquí, ja que un bon dia vaig veure com una nimfa caçava un lleó, i de seguida em vaig enamorar d'ella. Vaig decidir de pujar-la en el meu carro d'or i raptar-la; me la vaig endur a una regió del nord d'Àfrica que li vaig regalar, i que des de llavors s'anomenaria com ella: Cirene. Amb Cirene vaig tenir un fill: Aristeu.\nMés tard em vaig enamorar de Cassandra, a qui vaig prometre el do de la profecia si accedia a les meves peticions. Un cop li havia donat aquest magnífic do, ella es va negar a casar-se amb mi. Llavors em vaig enfadar tant que vaig escopir als seus llavis, amb la qual cosa a partir de llavors ningú creuria cap de les seves prediccions.\nEn una ocasió em vaig enamorar d'un noi, Jacint. Tot i així, tenia un rival, el poeta Tàmiris, el qual a més d'un gran atractiu físic tenia unes qualitats musicals no igualades per ningú. Aprofitant això, em vaig inventar que Tàmiris havia dit, entre d'altres coses, que el seu cant era superior al de les Muses, les deesses de les arts. Llavors aquestes es van enfadar tant que van privar Tàmiris de vista, parla i memòria. D'aquesta manera me'l vaig treure de sobre netament, i vaig poder gaudir de la companyia del meu estimat Jacint. Però l'alegria aviat s'esvaí, ja que un dia que estava practicant el llançament de disc, Cèfir, gelós del meu amor per Jacint, va fer que el meu disc colpegés Jacint al cap, provocant-li una mort instantània. L'únic que vaig poder fer per ell és fer que de la sang del cap en sortís una bonica flor que des de llavors s'anomena Flor del Jacint.\nTothom diu que jo sóc cruel, i de vegades m'adono que és veritat, com per exemple amb Màrsies. Màrsies va inventar una flauta amb dos tubs, amb la qual arribà a tocar amb gran virtuosisme. Tant convençut estava del seu art que em va desafiar per veure qui tocava millor. Reconec que vaig fer una mica de trampes, ja que vaig tocar amb la flauta al revés i vaig castigar aquells membres del jurat que em van ser desfavorables. D'aquesta manera em vaig proclamar vencedor i estava tan content que vaig matar Màrsies. Però després me'n vaig penedir i vaig convertir-lo en un riu d'aigües clares.\nÚltimament intento controlar la meva crueltat, però és que no suporto que no es faci el que jo vull. Així que ja podeu estar sortint de casa meva o us en penedireu.\nVoleu conèixer un altre déu? Aneu a:


Candini intercedeix perquè vinguin a Catalunya les olimpíades del cant coral | Ràdio Calella Televisió\nCandini intercedeix perquè vinguin a Catalunya les olimpíades del cant coral\nLa diputada de Junts pel Sí i alcaldessa de Calella, Montserrat Candini, ha presentat aquest matí al conseller de Cultura, Santi Vila, el projecte World Choir Games.\nEn declaracions a l’InfoMigdia, Candini ha explicat que la proposta de portar a Catalunya les anomenades olimpíades del cant coral ha sorgit després de l’experiència de Calella amb els festivals de cant coral «Canta al Mar».\nEls impulsors d’aquest esdeveniment que es fa a Calella, Interkultur, van posar sobre la taula la possibilitat de celebrar a Catalunya el World Choir Games i Candini en va agafar el compromís de traslladar-ho als responsables de Cultura del govern català.\nSegons Candini, el conseller Vila estudiarà el projecte que també presentaran a la presidenta de la Diputació, Mercè Conesa.\nSegüent Candini: “El 9N va ser el senyal inequívoc que per damunt de tot hi ha la democràcia”\nAnterior El Cercle Podem Calella defensa ser l’únic interlocutor oficial del partit a la ciutat


Serialización estuches farmacéuticos | Essentra\nLa codificació unitària dels estoigs respon a un requisit legal dins del mercat farmacèutic.\nActualment subministrem estoigs preserialitzats al sector farmacèutic d’acord amb les diverses regulacions: la Xina, Europa, Rússia. La nostra experiència en impressió de codis serialitzats permet als nostres clients adequar-se a les noves normatives i tendències en codificació. Disposem de la tecnologia DoD i la impressió digital per dur a terme la preserialització dels estoigs de cartó.\nPer a generació de bases de dades i d’informes en formats txt o xls.\nVerificació en línia\nde 100% de la nostra producció.\nde dígit de control amb diversos algorismes (Mòdul 10, Mòdul 15, …)\nDetecció posició del codi no vàlid.\nPer a impressió en qualsevol mena de substrat amb el major GRADING.\nEquips de verificació\nComplint amb ISO/IEC, per a codis 1D i 2D.\nSi no es disposa d’equips de serialització a les línies d’empaquetat.\nEn una mateixa línia cal o han d’imprimir codis 1D i 2D.\nHi ha equips làser instal·lats per a codis 2D, no aptes per a impressió de codis 1D.\nQuan l’equip d’impressió no garanteix el GRADING requerit.\nSi la naturalesa del substrat impossibilita la impressió.\nEl posicionament del codi a l’estoig no coincideix amb el de l’equip de codificació.\nLa serialització és un requeriment legal implantat en diversos països: la Xina, Turquia, l’Índia, Europa, Rússia, etc.\nSolucions de serialització personalitzades per als clients. A qualsevol part de l’estoig, amb més de 100 tipus de codis.\n1. Compliment de la legislació\n2. Protecció de marca\n3. Seguretat del pacient\n4. Sinèrgies i eficiència a la cadena de subministrament\n5.Antifalsificació a la cadena de subministrament\nProcessos segurs que garanteixen la impressió\nGarantim l’emplaçament correcte del codi.\nAssegurem al 100% la possibilitat de lectura del codi, número i text.\nCertifiquem la correspondència entre codi i base de dades.\nAcreditem el grading d’impressió.\nAportem documentació de resultats.\nTenim un equip format i expert en gestió de seguretat.\nDescobreix els reptes als quals s’enfronta el sector farmacèutic pel que fa a serialització.


Si dubto és que sóc, si penso és que sóc: Per si de cas....Mou...rinotxo\nPublicat per Elfreelang a 9:14\nAssumpta 3 de maig de 2011 a les 11:13\nMagnífic vídeo!! :-))\nI a callar, Llourinho!!\nElfreelang 3 de maig de 2011 a les 11:18\njajajaja l'ahas clavat Assumpta LLourinho! quina gràcia! no siguis Llourinho expressió del segle XXI per adreçar-se a aquell o aquella que defuig responsabilitats i fa el ploricó o el ploraminhes!\nAssumpta 3 de maig de 2011 a les 11:32\nBé, la veritat és que l'expressió l'he llegit o sentit a algun lloc, no recordo on, però no és meva :-) ara bé, quan més s'utilitzi millor... Ridiculitzem a aquest tio tan patètic! :-))\nfanal blau 3 de maig de 2011 a les 12:43\nA mi m'ha agradat el Mou...rinotxo...vull dir que d'aquí no res el veurem amb un nas ben llarg, per mentider!\nrebaixes 3 de maig de 2011 a les 13:29\nLlourinho o mou o es mou en el rinho,\nes igual que es va retratant ell i tots els que l'agrupen i li fan el folre... La prepotència també pot caure i el sapot del que es creu que es gran i no arriba ni a infant...\nAuesta nit... Nois som-hi tots. Anton.\nEl porquet 3 de maig de 2011 a les 16:16\nLa roda de premsa d'ahir del Karanka encara va ser més patètica. És com un titella que Mourinho mou al seu gust. Aquest Mandril fa molta peneta.\nClidice 3 de maig de 2011 a les 16:44\nMillor això, a guanyar jugant a futbol i passant d'aquest personal, que fa molt de fàstic. Ai, quins nervisssssssss! :)\nXeXu 3 de maig de 2011 a les 19:14\nÉs el que sol passar, hi ha qui té molt poca memòria. Ningú no s'ha queixat massa de tots aquests escàndols, només en el moment, perquè en el futbol, aquestes coses passen. Per això és especialment greu que Mourinho critiqui la Champions de 2009, que és aigua passadíssima, i tothom qui més qui menys ha estat ajudat o perjudicat pels arbitres algun cop. El pitjor és que ho va fer a mode de pataleta, com un nen petit. Doncs ara no respiro!! I això és vergonyós en una persona adulta. N'ha fet moltes i n'ha dit encara més. Però hi ha coses que serien fins i tot denunciables per calúmnies. Faria bé de controlar-se una mica, perquè no tot val.\nEstonetes 3 de maig de 2011 a les 19:41\nDivertit açò del futbol (si es pren com una broma, es clar)\nCèlia 3 de maig de 2011 a les 19:47\nEstà bé que la imaginació s'apoderi del ridícul!!! Però no puc entendre quins valors transmet aquest home, no a la societat ni al futbol, sinó als seus propis fills!!!\nCarme 3 de maig de 2011 a les 19:57\nMolt bo, el vídeo, fa memòria!\nMou...rinotxo o Llourinho les dues coses són prou bones per escampar-les.\nJoana 3 de maig de 2011 a les 20:46\nVa que ja està a punt de començar.\nBon vespre Elfree :)\nElfreelang 4 de maig de 2011 a les 0:40\nAssumpta, fanal blau, Anton, porquet,clidice, XeXu, Estonetes,Cèlia, Carme, Joana....gràcies! hem empatat el partit però hem guanyat per 3-1 o sia que a la final! i em temo que el llorinho seguirà igual tirant merda i mentides...s'ha de saber perdre! el que fa aquest home no és normal i el més greu és que s'encomana....penoses declaracions de Karanka....sí tot el món ho ha pogut veure....31 faltes comeses per ells 11 sobre Messi, el anomenat gol anul·lat no és cap gol anul.lat perquè es fa després d'haver xiulat l'arbitre invalidant la jugada....i encara s'han estalviat alguna targeta que si no altra vegada amb 10...cap a Wembley!\nAssumpta 4 de maig de 2011 a les 1:36\nOeeeeeeeeeee oeeeeeeeee oeeeeeeeeee\njordicine 5 de maig de 2011 a les 9:59\nAl final, ha guanyat el futbol! Me n'alegro. Una abraçada.\nElfreelang 5 de maig de 2011 a les 12:38\noeoeoeoeoeoe uuipii Assumpta!\ngràcies jordicine! una abraçada de cine !\nmontse 5 de maig de 2011 a les 16:05\nUna imatge val més que mil Por Qué


Argimon, a la caça de positius des del 10 de desembre per a poder liquidar les festes de Nadal – L'Alternatiu\n21/12/2021 18/04/2022 eldarrerfar\nAquest dimarts el sentiment d’incomprensió al voltant de les mesures anunciades ahir per la Generalitat s’ha fet palès a la majoria de converses quotidianes. Fins i tot en Jordi Basté n’ha mostrat les seves reserves al seu programa radiofònic, malgrat que hàgim encara d’esperar per a escoltar-lo assumint la seva responsabilitat en la legitimació de les restriccions anteriors que, indefectiblement, ens han conduït a la irrespirable situació actual.\nTal com vàrem apuntar poc després de la compareixença dels responsables de Salut, l’administració catalana havia incrementat en un 40% els tests de detecció setmanals de la Covid-19, just abans de presentar el pla destinat a encarar les festes de Nadal. Des del passat 10 de desembre va intensificar-se la cerca de positius, amb la finalitat d’obtenir l’oportuna estadística que posteriorment utilitzaria el conseller de Salut, Josep Maria Argimon, per a defensar la conveniència de la dràstica decisió presa.\nEn termes comparatius, Catalunya esdevé la comunitat autònoma que ha anat més lluny en l’adopció de restriccions sanitàries a aquestes alçades de l’any. En un miserable intent de minimitzar una possible contestació social generalitzada, el president Pere Aragonès exigia avui que la resta de territoris de l’Estat apliquessin mesures equivalents.\nÉs justament observant la gestió realitzada per les diferents administracions regionals d’Espanya, que es confirmen els deliberats esforços del govern català per a inflar la xifra de contagiats. Entre el 10 i el 16 de desembre, Catalunya va encapçalar el nombre de proves de detecció dutes a terme, tant de PCR’s com de test d’antígens.\nUn total de 371.749 proves diagnòstiques sobre població catalana durant aquests set dies, segons dades publicades pel Ministeri de Sanitat espanyol, enfront de les 221.581 fetes a la Comunitat de Madrid, o de les 155.461 a Andalusia, comunitat amb més habitants que Catalunya. De fet, en proporció al nombre de ciutadans de cada zona, Catalunya també ha liderat, amb notable diferència, el nombre de tests realitzats entre les 14 autonomies que superen el milió d’habitants.\nElaboració pròpia a partir de les dades del Ministeri de Sanitat\nPrevious La Generalitat ha fet els últims dies un 40% més de tests per a poder justificar l’estocada a Nadal\nNext Pandèmia per sempre


[Àudio] Un exjutge explica com la justícia espanyola prevarica a favor del règim La República\nGerard Sesé @gerardsese | L'exjutge espanyol Elpidio Jesús Silva, actual advocat, ha visitat els estudis de Rac1 per a participar en la tertúlia matinal d'avui dilluns. El lletrat ha destrossat els motius pels quals la justícia espanyola té a presó els polítics catalans i activistes civils per motius de sedició. Ha fet un preàmbul sobre com es construeix la justícia espanyola actual a través de la transició i la Constitució del 78, arribant a dir que “el cavall de Troia del franquisme, està a dins”.\nSegons Elpidio el règim, que són els funcionaris, polítics, magistrats… treballen de manera alternativa de la democràcia per a defensar-lo i s'han apoderat de la Constitució per a interpretar-la com ells volen, fins i tot ha dit: “el règim s'ha apoderat també del codi penal, i ho veiem amb el cas de Junqueras”.\nFins i tot, ha recordat que hi ha sentències que afirmen que hi ha hagut prevaricació de jutges espanyols. I ha recordat que ara mateix hi ha una dogmàtica penal: “Espanya és la reina d'aquest tipus d'actes”. És llavors quan ha explicat que per engarjolar algú per desobediència ha d'existir una reiteració de fins a 6 vegades, un fet que “el règim no pot aguantar” per falta de paciència. Respecte a un delicte de sedició l'ha definit com “un acte que s'ha de produir a la perifèria de l'Estat, és a dir, no contra la Moncloa o la Corona, i que ha d'implicar sí o sí violència”. A més, ha recordat que “s'ha de demostrar la relació de la violència, si és que hi ha, a la persona que ha convocat una manifestació”. A una rebel·lió, Elpidio, ha recordat que hi ha d'haver una milícia armada, molt violenta i capaç de desplaçar les institucions i ha posat d'exemple l'intent de cop d'Estat de Tejero.\nA més, ha recordat que hi ha “tongo” per part de l'Estat quan el Tribunal Suprem s'encarrega de la instrucció del cas quan hauria de ser el TSJC. Sobre un delicte de malversació, ha recordat que si n'hi ha hagut, llavors el PP seria el rei d'aquest delicte. Hi ha volgut posar sobre la taula que en l'àmbit internacional ningú signaria els delictes de sedició i rebel·lió sobre els presos polítics.


El Servei Meteorològic preveu que les temperatures toquin sostre dissabte amb 40 graus a Ponent - Teleponent\nInici El Temps El Servei Meteorològic preveu que les temperatures toquin sostre dissabte amb 40...\nEl Servei Meteorològic preveu que les temperatures toquin sostre dissabte amb 40 graus a Ponent\nL'estació del Raval de Barcelona ha registrat aquest dijous el valor mínim més elevat de la seva sèrie històrica amb 28 graus\nEl Servei Meteorològic de Catalunya ha indicat que la onada de calor que afecta Catalunya es podria allargar fins dimarts que ve com a mínim i que la calor més intensa serà durant el cap de setmana.\nEl predictor del Meteocat Jordi Toda preveu que la calorada toqui sostre dissabte que ve quan els valors màxims arribaran als 40 graus a Ponent. Les temperatures màximes d’avui s’han registrat a Seròs amb 40,5 graus, Vinebre amb 39,4 graus –dimarts passat van arribar als 41,3 graus- a Torroja del Priorat (39,1), Sant Salvador de Guardiola (38,8) i el Pantà de Darnius – Boadella (38,7).\nToda ha subratllat que tot i ser temperatures molt altes no són extremadament elevades i que la particularitat d’aquesta onada de calor és la seva persistència ja que les temperatures pujaran encara més a mesura que s’acosti el cap de setmana.\nL’onada de calor s’ha instal·lat a Catalunya després que durant tres dies s’han superat els llindars de temperatura extrema.\nConcretament en 93 de les 184 estacions que gestiona el Servei Meteorològic s’han superat aquests darrers dies els valors màxims, essent aquest dimecres el dia més intens de calor, quan en 74 estacions es van superar les temperatures màximes.\nUna altra dada destacable són les temperatures mínimes, que aquests dies estan sent molt elevades i que, per exemple, avui l’estació del Raval de Barcelona ha registrat el seu valor mínim més elevat de la seva sèrie històrica, amb 28 graus.\nToda ha indicat que tot i que dissabte sigui quan els termòmetres es puguin enfilar més en aquest episodi de calor, de cara al diumenge les temperatures continuaran sent molt altes. Dilluns i dimarts les temperatures podrien recular una mica però continuaran sent també força altes.\nEn aquest sentit, avui la Direcció General de Protecció Civil ha activat l’alerta del Pla de Protecció Civil de Catalunya Procicat per l’onada de calor. (acn)\nArticle anteriorIpcena lliura a Territori més de 100.000 signatures en contra de l’expulsió de l’os Goiat dels Pirineus\nArticle següentComencen els treballs previs a la construcció del nou CAP de la Seu d’Urgell


Els silencis del pacte | Candidatura d'Unitat Popular\nJa avanço que no crec que cap pacte pugui ser titllat d’il·legítim. Podem fer bromes sobre el el paper d’Iniciativa en el tripartit amb CiU i PSC entre 2007 i 2011. Podem meravellar-nos d’un acord que diu que el regidor de Compromís no entra al govern i al mateix temps diu que serà ell qui dirigeixi una àrea de l’ajuntament i els seus treballadors. O podem preguntar-nos sobre la relació entre aquest regidor i les formacions que van impulsar fa un any Compromís d’Esquerres per Figueres (Podem ja s’ha manifestat contrària a l’entesa). Al final, el pacte és legítim i es tracta tan sols de valorar si fer-lo t’acosta o no als teus objectius polítics.\nEl problema és que a l’analitzar els punts de l’acord per veure si l’anunciat “gir a l’esquerra en polítiques socials” té possibilitats de ser real o no, costa de trobar-hi el sentit.\nLa plasmació més directa del pacte és el canvi de destí de 415.000 euros del pressupost municipal (menys de l’1%), bàsicament per eliminar barreres arquitectòniques i potenciar l’estalvi energètic i les fonts d’energia alternatives. Més enllà d’això hi ha aspectes clarament positius com el foment de la participació o el retorn de l’Oficina d’Habitatge a l’Ajuntament, però que no tenen cap consignació pressupostària i per tant són només una declaració d’intencions.\nEl que crida més l’atenció, però, són els silencis del pacte. Durant aquest mandat el govern municipal encararà alguns temes cabdals, que marcaran el futur de la ciutat durant bastants anys, i sorprèn que l’acord ni els esmenti. El regidor de Compromís d’Esquerres per Figueres entrarà a governar sense posar sobre la taula quins mínims ha de complir el futur Pla Urbanístic de la ciutat. Donarà suport a CiU i PSC sense aprofitar l'oportunitat històrica que hi ha de municipalitzar els serveis que actualment gestiona Ecoserveis. Signarà un Pla de Govern sense exigir que les actuacions al barri de Sant Joan vagin més enllà d'esperar que tot s'arregli sol. Aprovarà el pressupost municipal sense platejar canvis en les inversions milionàries. Massa silencis (també sobre la dimissió de Manel Toro imputat pel cas Manga que el regidor Monfort tan havia reclamat), i en temes massa importants com per fer veure que l’acord pot suposar un mínim canvi en el rumb de l’actual govern. Hi pot haver un gir a l'esquerra si els puntals de la política municipal no es mouen d'allà on eren? Ben segur que no.\nI on queda la ciutat? Doncs en l'absoluta necessitat d’una alternativa política d’esquerres que plantegi una manera diferent de governar la ciutat i tiri endavant el canvi que tants figuerencs reclamen.\nDurant aquest mandat el govern municipal encararà alguns temes cabdals, que marcaran el futur de la ciutat durant bastants anys, i sorprèn que l’acord ni els esmenti.


Tensió entre Cristiano i la jutgessa\nEs filtra el vídeo de les declaracions del portuguès durant el judici\nEl davanter del Reial Madrid Cristiano Ronaldo.\nActualitzada 12/09/2017 a les 07:05\nCristiano Ronaldo està sancionat però continua a primera línia de l’actualitat malgrat no poder jugar. Aquesta vegada pel judici del 31 de juliol passat per defraudar 14,7 milions d’euros a la Hisenda espanyola. Ahir, el diari portuguès Correo da Manha va filtrar el vídeo de les declaracions del davanter del Reial Madrid davant la jutgessa, Mónica Gómez Ferrer, amb qui es van produir moments de tensió. “Miri’m als ulls. Jo mai vaig amagar res”, li va arribar a dir Ronaldo a la jutgessa, que li va respondre dient, entre altres coses, que “si vostè es digués Antonio Pérez li passaria el mateix”. El jugador va contestar tot afirmant que “no m’ho crec. Això són qüestions tècniques”.\nLa línia de la defensa de Ronaldo va anar al voltant del seu desconeixement del sistema i indicava que ho deixava tot en mans dels seus assessors amb les ordres clares de voler pagar tot segons la llei. “Només tinc fins a sisè curs d’escolaritat, el que sé és jugar a futbol. Si s’ha de pagar més, pago més a Espanya per no tenir problemes”, va indicar l’astre del Reial Madrid, que recordava que “la meva vida és un llibre obert, no puc amagar res, la veritat se sap”.\nEn la sessió, Ronaldo també va expressar el desig de tornar a Anglaterra davant de la jutgessa. “Mai he tingut problemes a Anglaterra, per això no ho diré... M’agradaria tornar a Anglaterra”, va comentar.\nPer la seva part, ahir també es va saber que Cristiano havia decidit prescindir dels advocats després de la imputació dels seus assessors com a investigats.\nEL BARÇA ENCETA LA CHAMPIONS DAVANT UN BOTXÍ DEL CURS PASSAT\nL’FC Barcelona s’estrenarà avui a la Champions 2017-2018 davant de l’equip que el va eliminar en l’edició passada i casualment en el mateix escenari. La Juventus arribarà al Camp Nou amb fins a sis baixes de pes, com són les de Chiellini, Howedes, Khedira, Marchisio i Mandzukic, per lesió, a més de la del sancionat Cuadrado. Per la seva part, el conjunt blaugrana no podrà comptar amb Paco Alcácer, que és baixa per una gastroenteritis, mentre que Sergio Roberto apunta a poder tornar a jugar. Avui també es jugaran els partits del PSG al camp del Celtic Glasgow, i el de l’Atlètic de Madrid, que visitarà la Roma.


Ajuts per a la rehabilitació d’habitatges per destinar a la borsa de mediació - Seu electrònica - Ajuntament de Tarragona\nAjuts per a la rehabilitació d’habitatges per destinar a la borsa de mediació\nL’Ajuntament de Tarragona, juntament amb el Servei Municipal de l’Habitatge i Actuacions Urbanes SA, ha aprovat les bases reguladores pels ajuts a la rehabilitació d’habitatges per a ser destinats a la borsa de Mediació de l’Oficina Local d’Habitatge.\nLes bases regules la concessió de subvencions per a la rehabilitació i adequació d’habitatges, per a destinar-los a la borsa d’habitatges que gestiona el propi Servei Municipal d'Habitatges de la ciutat.\nL’objectiu que es pretén assolir és, per una banda, reduir la presència d’immobles desocupats i vetllar pel bon estat de conservació i manteniment dels habitatges de la ciutat, i per altra banda, pretén fomentar l’ús social dels immobles.\nEls ajuts cobreixen el 100% del pressupost amb un màxim de 18.000 Euros. Per a casa concepte subvencionable hi ha un topall (imports màxims) segons detall següent:\nCuina: 5.000,00 €\nBany: 3.800,00 € per unitat\nInstal·lacions d'aigua: 1.500,00 €\nInstal·lacions de llum: 3.000,00 €\nInstal·lacions de gas: 1.000,00 €\nSanejament: 1.500,00 €\nRepàs: 2.000,00 €\nAïllament parcial/finestres: 5.000,00 €\nAillament total/envoltant: 5.000,00 €\nObtenció CH/CEE: 350,00 €\nPoder ser beneficiaris tant persones físiques com jurídiques, comunitats de béns i restat d’entitats que així es reculli en l’article 5 de l’Ordenança General de Subvencions.\nEls ajuts podran sol·licitar-se quan s’obri la corresponent convocatòria que tindrà un termini de 6 mesos de durada-\nIdentificació del sol·licitant o representant:\nDNI/NIF de les persones que signen la sol·licitud\nEn el cas de Comunitats de béns i altres agrupacions de persones sensepersonalitat jurídica: CIF de la comunitat de béns i document de la constitució com a comunitat de béns, NIF del representant de la comunitat de béns i escriptura de poders o altre document que el faculta\nEn el cas de Societats, CIF de la societat i escriptura pública de constitució (o document privat en cas de societats civils), DNI del representant i nomenament com a administrador o bé escriptura d’apoderament suficient (o document privat en cas de societats civils).\nEn el cas d’usufructuaris, declaració d’haver obtingut prèviament autorització del nou propietari per realitzar les obres.\nTítol de propietat de l’habitatge: Títol de propietat de l’habitatge o Nota simple informativa amb data d’emissió amb màxim de 3 mesos d’antiguitat.\nCèdula d’Habitabilitat de l’habitatge: Cèdula d’Habitabilitat de l’habitatge. Si no se’n disposa cal aportar-la amb el final d’obra.\nCertificació energètica de l’habitatge: Certificació energètica de l’habitatge. Si no se’n disposa cal aportar-la amb el final d’obra.\nInforme de preavaluació: Aquest informe es consultarà d’ofici.\nAcreditació de la comunicació prèvia de les obres.\nPressupost de l’empresa que realitza les obres: Pressupost de l’empresa que realitza les obres, degudament desglossat per cada concepte i mòduls de rehabilitació detallats a la clàusula 11.2.\nCertificat de titularitat del compte bancari on es vol rebre la subvenció.\nLlei 38/2003, de 17 de desembre, General de Subvencions.\nReial Decret 887/2006, de 21 de juliol, pel qual s’aprova el Reglament de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.\nRDL 2/2004 de 5 de març, pel qual s'aprova el text refós de la Llei Reguladroa de les Hisendes Locals.\nLlei 7/1985 de 2 d’abril, reguladora de les bases del règim local.\nReial Decret legislatiu 781/1986, de 18 d’abril, pel qual s’aprova el test refós de les disposicions legals vigents en matèria de règim local.\nDecret 179/1995, de 13 de juny, pel qual s’aprova el Reglament d’obres, activitats i serveis dels ens locals (ROAS).\nBases d’Execució de Pressupostos de l’Ajuntament de Tarragona.\nAnunci convocatòria dels ajuts.\nCarrer dels Descalços, 15 / Plaça de Sant Antoni\nTel. 977 244 056 - Fax 977 211 585\nSol·licitud específica ajuts per a la rehabilitació d'habitatges per destinar a la borsa de mediació\nDarrera actualització: 13/12/2021 09:49


Escola Pia Santa Anna Mataró: Alteració d'algunes activitats per l'alerta de forts vents\nAlteració d'algunes activitats per l'alerta de forts vents\nCom ja deveu saber, s'ha activat la fase d'alerta del Pla de Protecció Civil de Catalunya per forts vents i el Departament d'Ensenyament ens ha recomanat la suspensió de les activitats a l'aire lliure.\nLes previsions diuen que els forts vents s'estendran a partir de la tarda del dijous i que el punt àlgid el tindrem a la matinada de dijous a divendres. Durant el matí de divendres sembla que el fenomen anirà perdent intensitat.\nPer tot plegat, hem cregut oportú que totes aquelles activitats que es facin a l'exterior, tant avui dijous com demà, es faran dins dels edificis. En el cas dels nens i nenes més petits romandran a l'escola esperant que les famílies els vingueu a buscar.\nTambé dir-vos que demà tenim previst celebrar el DENIP (dia de la pau i la no-violència) i que, a primera hora, valorarem si podem dur a terme les activitats al pati.\nFinalment, d'acord amb les indicacions de Protecció Civil, us recomanem que, de cara als vostres desplaçaments d'avui a la tarda o de demà a primera hora del matí, tant si veniu de fora de Mataró com si no, tant si veniu a peu com amb qualsevol altre mitjà, estigueu especialment atents a què les fortes ratxes de vent que poguessin provocar l'enlairament o despreniment d'objectes perillosos.


El passat mes de juny, l'Ajuntament de Palamós va contractar una nova empresa constructora per fer les obres d'urgència de l'Eixample que van consistir en l'asfaltatge de carrers, la instal·lació de la senyalització viaria d'aquest àmbit, així com la urbanització de l'arbat. Unes obres que feia dos anys que estaven licitades, però que no es van acabar de dur a terme perquè la primera empresa contractista no va complir el contracte i se li va rescindir.\nDurant aquestes 4 setmanes, la nova empresa contractada ha treballat amb l'objectiu de finalitzar totes les feines que havien quedat pendents i evitar que es fes malbé el que ja estava executat.\nEl fet d'haver optat per fer una nova contractació per a l'execució d'aquests treballs d'urgència no han comportat cap modificació en el projecte ni en el seu pressupost i, d'aquesta manera, no hi ha cap mena de repercussió econòmica addicional per als veïns i veïnes d'aquest sector.\nCom a aspecte a destacar, la contractació d'aquest nou procés d'obres no ha inclòs els treballs més complexos del projecte, com per exemple ubicar un nou col·lector d'aigües, ja que la dificultat tècnica que suposa executar aquestes tasques necessiten empreses i equipaments especialitzats. Està previst que es faci una segona adjudicació prevista durant la tardor vinent.\nFinalment, es preveu i es planteja que aquestes obres d'urgència estiguin enllestides cap a final de mes i, d'aquesta manera, els palamosins puguin disposar i gaudir de tot el treball que s'ha invertit en aquests carrers.


▷ ⭐Definició de unglar⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de unglar\nDefinició de unglar\nA continuació pots trobar La definició i diversos exemples de com utilitzar la paraula unglar, en aquesta col·lecció de rectificacions ortogràfiques pots veure com es pot usar en un text Veritable aquesta paraula i fer servir un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que trobaràs aquí també pots veure la seva Definició perquè et sigui molt més simple comprendre què significa unglar.\nPrémer o fregar amb l’ungla (alguna cosa), especialment deixant-hi un senyal, emportant-se’n un tros.\n¿Cóm es diu unglar en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice unglar en catalán?\nSi vols saber com es diu en castellà unglar has de entendre que la seva traducció és unglar pots descobrir en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar unglar\nÉs la veritable pedra angular de la seguretat mundial.\nEls TG són uns conjunts electromecànics, d’alta precisió i […] fiabilitat, que transmeten gir a les aletes del míssil mitjançant una cadena cinemàtica […] que combina velocitat lineal i angular.\nÉs la pedra angular de totes les polítiques […] executades pel Govern.\nEstà permès instal·lar-los en maçoneria, formigó i formigó porós, així com en parets d’envans lleugers – aquí fins i tot amb marc angular.\nCada sensor de corrent de S & C té una exclusiva raó de magnitud i […] desplaçament angular de fase.\nEn aquest sentit, el futur […] Acord UE-CAN s’ha de configurar com la pedra angular d’unes relacions euro-andines fonamentals […] per l’assoliment de la […] Associació Estratègica Birregional proclamada en les quatre cims UE-ALC celebrades des de 1999.\nLa competència sana de les empreses haurà de […] ser la pedra angular de l’economia […] mundial.\nVoldria recordar a totes les delegacions que, en dur a terme aquest exercici, Sri Lanka procedirà juntament amb els altres presidents per a 2007, donant […] mostra de la responsabilitat col·lectiva […] que és la pedra angular de la plataforma […] del P6, de manera oberta i transparent.\nEs compon de la vàlvula papallona amb un accionament […] elèctric i un sensor angular de la papallona.\nEl comerç ha […] estat una pedra angular del nostre creixement […] i el nostre desenvolupament global.\nLa gestió comunitària de desastres representa la pedra angular de qualsevol iniciativa per a la gestió del risc de desastres en societats amb poca capacitat de govern, com […] […] passa en les situacions post conflicte.\nLa instauració d’aquests principis, indissociables del desenvolupament urbà, constitueix la pedra angular d’una participació real de cada ciutadà en la vida democràtica de la societat.\nLa pedra angular de tots aquests esforços és la reducció de la […] pobresa.\nLa pedra angular de la solució […] de canals múltiples de la “Sèrie 8”.\nAvui més que mai el poble interpel·lant, des dels seus angoixes acumulades per infinits atropellaments, […] és la pedra angular de la nostra Revolució.\nAquesta és l’expressió d’aspecte […] familiar per a la freqüència angular, però ha estat deduïda […] en una manera rigorosament relativista.\nConsiderem aquest instrument com la pedra angular del règim multilateral de no proliferació.\nUn ponent fins i tot va considerar que tant la política de […] Canadà com la d’Espanya es regeixen en funció dels Estats […] Units, pedra angular de l’esquema geopolític […] al voltant de Cuba.\nLes eleccions […] seran la pedra angular de la reconciliació […] i la democràcia.\nEl finançament de les accions locals […] constitueix la pedra angular de la governança […] local de la seguretat alimentària.\nLa pedra angular de l’execució i control del present Programa d’Acció la constituiran les disposicions institucionals i uns recursos […] […] adequats per fer-ho.\nL’eradicació de la pobresa ha de ser la pedra angular de la tasca per eliminar els obstacles que impedeixen la […] emancipació i el progrés de la dona.\nUna rectificació […] conceptual és la pedra angular en la qual podrà […] basar-se aquest renaixement a què aspira la humanitat sencera, […] en particular els dolguts i els febles.\nLa pau i la seguretat […] mundials són la pedra angular per mantenir la […] estabilitat i la prosperitat de tota la humanitat.\nTall vertical del sistema SF70, variants del perfil del panell i vores del vidre […] (línia arrodonida i angular)\nEl desenvolupament d’una societat realment basada en el […] coneixement és la pedra angular per assolir els objectius […] de creixement i ocupació.\nLa peça angular de subjecció pot ajustar de manera que la botzina emeti l’alarma a la direcció en què ha de sentir […] principalment.


Pis en venda a la carretera dels Cortals d’Encamp, semi -nou, amb acabats de qualitat, ubicat en una zona molt tranquil.la. Consta d’una habitació doble amb armaris encastats, un bany complet amb banyera, cuina americana i menjador amb accés al jardí de 19m². Vistes a la parròquia. Inclou en el preu una plaça d’aparcament i un traster.\nReferència TroboCasa: 118419\nRef immobiliària: 031587\nPis en venda en Encamp - ref: 031587 - Oceànic // Trobocasa


Econofísica, entendre els fenòmens econòmics des de la ciència\nÉs l’economia una ciència? Els científics més ortodoxos diran que de cap manera, atès que a l’economia li manquen capacitat de predir i reproductibilitat. No obstant això, vivim temps híbrids, d’encreuament de disciplines i teories disruptores suposadament revolucionàries. Una d’aquestes és la combinació entre l’economia i una de les ciències més pures que existeixen, la física, que algunes veus ja estan començant a anomenar econofísica.\nNo és res estrictament nou: el creador d’aquest terme fou el professor de física de la Universitat de Boston H. Eugene Stanley en una conferència sobre física estadística que va impartir a Calcuta (Índia) el 1995. L’any següent, ja va incloure aquesta paraula en un article per a la revista científica Physica A. I el seu objectiu, que és intentar entendre els fenòmens econòmics des del punt de vista de la física, podria aportar noves perspectives.\nSegons Ricardo Mansilla, autor del llibre Una breve introducción a la econofísica, “aquest nou vessant d’investigació proposa una millor comprensió dels processos econòmics, basada en la descripció del comportament adaptatiu dels agents econòmics davant situacions canviants”.\nUn exemple perquè s’entengui: l’economia no pot predir el futur al 100%. No obstant això, l’econofísica seria capaç d’estudiar els mercats financers seguint, per exemple, un model desenvolupat originalment per tractar moltes partícules que interactuen entre si i que generen fenòmens com el magnetisme.\nAixò resulta totalment aliè per a un economista tradicional, però per a un físic és el pa de cada dia. L’aposta d’aquells que defensen l’econofísica és que tant els fenòmens físics com els econòmics podrien posseir característiques universals, i que els sistemes complexos es podrien estudiar fent servir les eines amb què habitualment treballa la física.\nA més dels mercats financers i de les xarxes econòmiques complexes, l’econofísica s’ha centrat de moment a estudiar les propietats de la distribució dels ingressos i la presa de decisions estratègiques. Però els resultats encara no són concloents. No hi ha consens entre els experts i l’econofísica no passa de ser una teoria que encara no ha estat totalment comprovada.\nTanmateix, l’accés que es té actualment a enormes quantitats de dades (el que es coneix com a big data) i la necessitat més gran d’una elevada capacitat de càlcul computacional podrien obrir noves possibilitats i donar nous sentits a l’econofísica.\nEl temps ho dirà. També la llei de la gravetat de Newton va començar un dia del segle XVII sent precisament això, una teoria.\nbig data. / ciència / econofísica / economía / educació financera / finanzas / física