Els 10 millors exemples i plantilles de carta de presentació per al 2017 - CVs i currículumsLlegir Més\nPrincipal CVs i currículums Els 10 millors exemples i plantilles de carta de presentació per al 2017\nEls 10 millors exemples i plantilles de carta de presentació per al 2017\nLes cartes de presentació són tan importants com els currículums. Tot i que poden consumir temps, és una eina essencial per als cercadors de feina moderns. Una carta de presentació pot reforçar la vostra sol·licitud de feina, proporcionant-vos un breu resum de qui sou i què podeu fer per als ocupadors. Funciona com una “carta d’introducció” que ofereix als empresaris una visió general del que hi ha escrit al vostre currículum i us proporciona l’oportunitat de distingir-vos de la multitud.\nPerò, escriure una carta de presentació pot ser arriscat si no sabeu el que esteu fent. Tot i que us pot ajudar a destacar-ne, també pot ser contraproduent. Els empresaris utilitzen la vostra carta de presentació per avaluar la vostra capacitat d’escriure i expressar-se i, si no ho podeu fer amb eficàcia, és possible que tingueu dificultats per fer una bona impressió als empresaris.\nSi necessiteu ajuda amb la vostra carta de presentació, hem creat algunes plantilles i exemples fantàstics per donar-vos algunes idees.\n1. Nivell d’entrada\nUna excel·lent plantilla per utilitzar si voleu sol·licitar una posició d'entrada en màrqueting. Comença discutint l’educació que és essencial per a algú que acaba d’entrar al camp i no té gaire experiència. A continuació, descriu les habilitats del candidat fent referència a exemples de com ha complert els requisits laborals en el passat.\nAquest exemple és bastant llarg, però quan teniu prou experiència i habilitats per fer-ho, podeu anar bé. Aquí, el candidat ofereix formes d’explicar per què creu que és un candidat adequat per al programa de pràctiques. Una bona idea seria aprofundir sobre com teniu previst ajudar l’organització. L’últim paràgraf és crucial ja que mostra iniciativa, un autèntic interès per sol·licitar la pràctica i esperem organitzar una entrevista.\nComença manifestant la necessitat que l'empresa tingui a contractar un voluntari i després demostri l'experiència del candidat. Continua discutint alguna informació personal per ajudar els empresaris a comprendre millor el seu punt de vista i per què vol fer voluntariat en l’àmbit específic. Explica el seu desig d’ajudar a altres persones, cosa que confirma el seu interès genuí per fer voluntariat.\n4. Canvi de carrera\nA l’hora de canviar de carrera, és important exposar els motius de la decisió. Igual que ho faríeu al vostre CV, heu de referir-vos a habilitats transferibles per justificar la vostra idoneïtat per al treball. Aquesta carta de presentació demostra les habilitats del candidat alhora que ofereix exemples de la seva experiència. Acaba demanant a l’empresari una derivació a algú que estigués interessat en les seves qualificacions.\n5. Càrrec directiu\nL’objectiu d’aquesta carta de presentació és presentar al candidat com un professional amb experiència que té el que cal per ser directiu. Se centra en allò que el sol·licitant pretén fer per a l’empresa, expressant el seu compromís d’ajudar l’empresari a assolir els seus objectius. Més concretament es parla d’habilitats relacionades amb la gestió d’altres persones i fa un ús efectiu dels punts de bala per centrar-se en l’experiència del candidat.\n6. Contacte fred\nLa diferència amb aquest exemple és que no respon a cap anunci laboral. En canvi, comença abordant la necessitat que l’empresari aconsegueixi determinats objectius. Això permet al candidat esmentar habilitats i experiències rellevants que han de resultar útils. Com a carta de contacte fred, s’ha d’escriure formalment i parlar de qualificacions a la millor llum possible per fer una bona impressió.\n7. Carta d’interès\nFeu servir una carta de presentació per expressar el vostre interès en una feina. Si no esteu segurs de si estan reclutant, una carta d’interès us pot ajudar a esbrinar si hi ha posicions disponibles i, si és possible, sol·licitar una reunió per discutir més coses amb l’empresari.\nAquest és un exemple senzill que segueix un estil d’escriptura informal, tot i que, malgrat la seva simplicitat, diu el que ha de dir als reclutadors. En només quatre petits paràgrafs expressa l’interès del candidat en el lloc de treball i ofereix l’oportunitat d’explicar com es pot afegir valor a l’empresa. Dóna referències al currículum de la mateixa manera que qualsevol carta de presentació efectiva i projecta confiança en les capacitats del candidat\nProbablement, les referències són la millor manera d'obtenir feina. Tal com demostra la investigació de Glassdoor, algú de la companyia derivat de la companyia augmenta la seva possibilitat d’aconseguir un lloc d’ocupació en un 7% aproximadament. Una carta de presentació que parla d’una derivació pot funcionar millor que d’altres perquè demostra que hi ha una altra persona que et considera el candidat adequat per al lloc de treball. En aquest exemple, el candidat esmenta el nom de l'àrbitre i explica com aquests dos es coneixen. A continuació, continua parlant de la seva experiència laboral i dels seus èxits mitjançant números i exemples convincents.\n9. Sol·licitud a través de LinkedIn\nSi heu trobat un anunci de feina a LinkedIn, es tracta d’una excel·lent plantilla de carta de presentació. Podeu començar parlant del paper que us interessa, de la vostra experiència al camp i, tal com mostra aquest exemple, enumereu un parell d’èxits per mostrar de què sou bé. Una llista apuntada surt de manera més destacada i pot donar als empresaris una idea del que és bo.\n10. Proposta de valor\nUna proposició de valor s'utilitza habitualment en les empreses com a declaració de màrqueting per promocionar un servei o un producte. Quan intenteu comunicar el vostre valor als empresaris, heu de "vendre les vostres habilitats" i parlar dels vostres èxits. Aquests haurien de ser recolzats per dades numèriques com mostra aquest exemple. A més, observareu que el començament comença amb una pregunta i la fa semblar un anunci atractiu i creatiu.\nCom podeu veure, hi ha molts tipus de cartes de presentació i no hi ha cap manera d’escriure-la. El vostre no necessàriament ha de ser conservador si no coincideix amb la vostra personalitat, professió o indústria.\nEl secret per escriure una carta de presentació amb èxit és mostrar als empresaris que heu entès el paper que requereix que feu. Quan parla directament amb el reclutador, fa que la vostra sol·licitud sigui més potent i identifiqui les habilitats clau amb les quals ha de conèixer el sol·licitant, per exemple, escriure i editar, i dóna suport a aquestes habilitats mitjançant l'experiència rellevant.\nJa heu començat a treballar a la vostra carta de presentació ">\n20 paraules a evitar en el vostre CV com la pesta\nCom escriure un currículum de postgrau (plantilla + exemples)\nEls 10 millors currículums infogràfics del món\nCom utilitzar un addendum al vostre currículum\nCom escriure sobre aficions en un CV\n11 senzills passos per escollir la universitat adequada\nEscriviu una carta de presentació per a una posició de voluntari (amb mostra)\n30 Errors habituals en la recerca de feina que heu d'evitar\n15 millors exemples de CV garantits per aconseguir-vos contractar\nCom afrontar una titulació incompleta en el vostre currículum\nEscriptura d’un currículum: Com crear un CV basat en habilitats\nAfers de mida: la durada ideal del vostre currículum\nEls millors exemples i plantilles de CV docent\nRedacció de la secció de referències del CV: les vostres preguntes respostes


La generació valenciana dels seixanta | País Valencià, Segle XXI\nLa generació valenciana dels seixanta\nPublicat per Redaccio el 28 Octubre 2014 en Article del dia · 0 comentaris\nJa fa uns mesos que va arribar a l’aparador de les llibreries el 14è lliurament de la Correspondència Joan Fuster, un llibre que aplega les cartes d’alguns dels membres de l’anomenada “generació valenciana dels seixanta”. Al susdit volum, s’hi recullen les cartes creuades de Joan Fuster amb deu personalitats valencianes nascudes, per ordre cronològic, entre l’any 1938 i el 1945: Lluís Alpera (València, 1938), Jaume Pérez Montaner (L’Alfàs del Pi, 1938), Màrius Garcia Bonafé (Carlet, 1939), Joan Francesc Mira (València, 1939), Lluís Vicent Aracil (València, 1941), Alfons Cucó (València, 1941), Vicent Àlvarez (Xàtiva, 1941), Antoni Seva (Alacant, 1942), Vicent Pitarch (Vila-real, 1942) i Ricard Pérez Casado (València, 1945). Més enllà del fet evident que no hi són tots, per raons d’edició que ara no vénen al cas, m’agradaria fer una valoració succinta de la transcendència que ha tingut aquesta generació per al País Valencià.\nVaja per davant que, sense la generació dels anys seixanta, el nostre no seria ben bé ni país ni valencià, o ho seria menys del que ha arribat a ser-ho ara com ara. Seria molt més regió, més sucursal, i estaria més a prop del no-res a què han mirat de condemnar-lo, d’esquifir-lo, els espanyolistes acèrrims: forasters i aborígens. És obvi que no tenim el país ferm i plenament valencià que voldríem, i que els sucursalistes de torn que ens han governat –sobretot els que ho han fet els darrers vint anys– han balafiat el país; l’han hipotecat i l’han desproveït tant com han pogut de les eines i dels estendards diferencials que encara ens defineixen com a poble: la llengua, la senyera, el mateix nom del país, els mitjans de comunicació en valencià, l’escola, les caixes, el patrimoni territorial… Però el que s’ha aconseguit, malgré lui, era impensable després de la desfeta de la Guerra Civil. Un miracle de Sant Vicent Ferrer, si em permeteu la broma…\nI tot plegat s’ha aconseguit en bona mesura gràcies a aquella generació esbojarrada, il·luminada, entranyablement eixelebrada. Si els qualifique amb aquests epítets tan sonors és amb coneixement de causa. Perquè, enmig de l’erm en què van nàixer i van haver de viure els membres d’aquella generació de “ballarines”, com els qualificava amb sorna però sense malícia el mateix Fuster, com és que van apostar per una entelèquia tan utòpica i allunyada de la realitat del seu moment? Com és que es van inventar, quasi del no-res, i es van llançar de manera inconscient i desinteressada a un projecte de País Valencià veritablement modern, de ple dret, a les antípodes del regionalisme subsidiari i miserable que imposava el franquisme? Evidentment, hi va haver Joan Fuster, que es va creure un país que existia –ni que fos de manera subliminal, o a la manera d’un substrat d’una potencialitat inusitada, encara per explotar. I hi va haver també els que en van ser –i són encara– deixebles: una generació prodigiosa d’universitaris que van seguir la doctrina del mestre; una doctrina, però, sense maximalismes, que passava sempre pel sedàs de l’escepticisme higiènic, però que no s’estava de servar quatre conviccions fonamentals: una llengua, una cultura, una història, un territori… Un territori que anava més enllà del Sénia per definició, sense solució de continuïtat, sense cotilles, sense prejudicis. Un país in extenso, i obert als altres, assedegats de món.\nAlguns dels membres d’aquesta generació valenciana dels seixanta van bastir els fonaments d’un país on tot estava per fer i tot era possible, com deia el poeta… Lògicament, hi havia uns precedents, valencians també, que amb prou feines havien aconseguit superar el folklorisme innocu de la Renaixença. La generació de 1909 i, encara més, la dels anys 30, per exemple, van fer tot el que van poder, i possiblement haurien fet molt més si no haguera estat per la irrupció repressora i criminal del franquisme. La generació dels seixanta parteix d’aquell precedent lloable, però insuficient, a través de l’esperó del mestre de Sueca. Van creure en el projecte de país de Fuster i hi van dedicar, si fa no fa, la vida sencera. Eren uns “bojos” irreverents i iconoclastes, una generació encantadora, “de ballarines”, gràcies a la qual tenim ara el que tenim. I no és poca cosa. N’hi ha qui ha negat la projecció del llegat fusterià sobre la societat valenciana actual. El temps, però, li ha donat la raó. I una prova fefaent n’és l’existència d’un nacionalisme valencià transversal, o, dit d’una altra manera, d’un valencianisme diguem-ne madur, exempt del regionalismo bien entendido que ha llastrat el país durant dècades. Hi ha un nacionalisme que impregna una part de l’espectre polític valencià actual, i que cal situar en el ventall de partits d’esquerres o progressistes. Hi ha, fins i tot, els partits que, tot i no tenir una representació a les Corts (Esquerra Republicana, el PSAN, etc., etc.) influeixen sobre els que sí que hi són. I són necessaris. I hi ha la coalició Compromís, l’única de signe estrictament valencianista amb representació a les Corts, i ara també al parlament espanyol i a Europa!!! I amb una implantació municipal més que notable. Sense aquella generació valenciana dels seixanta el panorama polític actual tampoc no seria possible. Sense aquella generació incipient res no seria igual ara com ara.\nRes no seria igual… Algú dirà que, si no hi hagueren existit aquests, hi hagueren hagut uns altres. Però aquests altres no han estat, no han volgut o no han pogut ser-hi, i és absurd fer elucubracions sense tocar de peus a terra. Hi són els que estan, i no hi ha més. I, en el cas hipotètic que hi haguera hagut uns altres, dubte molt que la cosa haguera anat millor. És difícil assolir el nivell d’il·lusió a què van arribar aquests homenots que formen part de la generació valenciana dels seixanta. Això no vol dir, no significa, que foren els únics. Més enllà d’aquests deu corresponsals del 14è volum de la Correspondència Joan Fuster, n’hi ha molts més, alguns de ben destacats però que formaran part d’altres volums que aglutinaran editors, escriptors, polítics, artistes, etc., etc. Com ara Ferran Martínez Navarro, Valerià Miralles, Ferran Zurriaga, Manuel Ardit, Josep Lluís Blasco, Francesc Candela, Carles Jorro, Rosa Maria Mateo, Jacobo Muñoz, Enric Solà… O el mateix Eliseu Climent, Isabel-Clara Simó i Raimon. A més a més, cal tenir en compte la gent anònima, o la gent sense tant de renom però que va ajudar a construir el nostre país, a reforçar el projecte que els nostres corresponsals volien dur a terme.\nLa dels seixanta és la primera generació valenciana amb vocació nacional i alhora universal. La primera a obrir-se explícitament i desvergonyidament a Catalunya. La primera a formar-se a l’estranger, fora de l’Estat. Lluís Vicent Aracil, Joan Francesc Mira, Jaume Pérez Montaner, Vicent Àlvarez, etc., van completar estudis als Estats Units i a França. La conseqüència va ser que, a banda de formar-s’hi, n’hi van dur materials nous: la sociolingüística, l’antropologia, una literatura homologable a qualsevol literatura nacional… Tot plegat és fruit d’aquelles estades a contrades més civilitzades que no “la nostra”. Ells van donar a conèixer la nostra literatura al món, a través d’intercanvis i revistes antològiques d’autors valencians donats a conèixer a l’exterior, com van fer Jaume Pérez Montaner i Lluís Alpera. Però, a més a més, van fer tot el que van poder i més per vertebrar el país intercomarcalment, i van constituir també un pont envers el Principat. El famós viatge a Catalunya de l’any 1960, que van fer gran part dels membres d’aquesta generació, va tenir una gran transcendència. Com també la va tenir la publicació de Nosaltres, els valencians, l’any 1962.\nLa dels seixanta és la generació que fa ràdio en valencià, que organitza cursos de valencià, que escriu novel·la en valencià, que fa poesia, que inaugura editorials, com ara l’emblemàtica 3i4, que irromp en la premsa en valencià, que recupera els nostres clàssics de la literatura catalana, que fa cançó en la llengua pròpia, que inaugura museus d’etnologia, que s’implica i funda grups de sociolingüística i partits polítics… És una generació prodigiosa que es creu el seu país i que s’hi aboca en cos i ànima, que fa nàixer l’embrió del valencianisme realment modern, que fa saltar l’espurna d’un nacionalisme valencià connectat amb el món, democràtic i intel·lectualment madur. L’únic valencianisme que podia fer mal realment al règim i al nacionalisme espanyol. Per això el combaten de manera tan exacerbada i bel·licosa encara. Perquè és realment perillós, perquè sacseja els fonaments de l’ordre, perquè qüestiona l’imperialisme espanyolista.\nPer poder confeccionar aquest 14è volum de la Correspondència Joan Fuster, em vaig entrevistar amb cadascun dels membres d’aquesta generació dels anys seixanta i en vaig quedar meravellat; fascinat per la seua decidida il·lusió i confiança en les potencialitats del nostre País Valencià. D’alguna manera, hi reconec, si em permeteu l’expressió, els pares de la pàtria, i no puc sinó donar-los les gràcies. Sense ells, no hi hauria hagut valencianisme possible. No hi hauria hagut la revista El Temps, fundada per un dels membres d’aquesta generació, Eliseu Climent, ni TV3, ni Llei d’Ús i Ensenyament del Valencià, ni 3i4 ni Bromera, ni els Premis Octubre, ni el Centre de Cultura Contemporània, l’Octubre, ni res de res. Amb la generació valenciana dels anys seixanta renaix, com el Fènix, els fonaments del País Valencià contemporani. I per molts anys!\nArticle anterior El temps passa, la impunitat continua. Tortura i repressió durant el franquisme Article següent Una maquinària de guerra electoral que ho pot capgirar tot


Aquest febrer hi ha molt per celebrar – Restaurant 7 Portes\nNo per ser el mes més curt de l’any, hi ha poques coses per celebrar! Aquest febrer ve ple de moments que a tots ens enamoren! La ciutat s’il·lumina amb la Festa Major d’hivern, Santa Eulàlia i dona pas a Cupido que amb la seva fletxa ens deixarà enamorats i després riurem junts amb les màscares del Rei Carnestoltes i la Vella Quaresma.\nAprofiteu per descobrir els nostres menús de Sant Valentí per celebrar a casa – també disponibles en el restaurant entre el dilluns 8 i dijous 11- o bé per tenir una vetllada especial en un dels nostres privats per 2 persones o simplement per gaudir d’una bona taula assaborint els extraordinaris plats de temporada d’aquest fred hivern.\nPreviousPrevious post:Les 7 sopes i cremes més delicioses d’aquest hivernNextNext post:Àpats íntims i únics


«És emocionant veure com la gent es mobilitza i lluita pels seus drets» - Diari de Girona\n«És emocionant veure com la gent es mobilitza i lluita pels seus drets»\nEntre els assistents a la Women's March de Los Angeles es trobava la gironina Afra Quintanas\nglòria torrent 24.01.2017 | 07:20\nLa gironina Afra Quintanas es trobava a Los Angeles el passat dissabte visitant una amiga i va decidir unir-se a la mobilització «Women's March» per enviar un missatge de rebuig i descontentament al nomenament de Donald Trump com a nou president dels Estats Units.\nEl dissabte passat, un dia després del nomenament de Donald Trump com a president, centenars de milers de persones es van mobilitzar en diverses ciutats dels Estats Units per expressar el seu descontentament amb el nou líder del país. La coneguda com a Women's March no només va ser una concentració de dones americanes, sinó que va rebre el suport d'una gran diversitat de persones, entre les quals es trobava la gironina Afra Quintanas.\n«És trist veure que els drets humans estan en perill i s'han de reclamar» assegura Quintanas, que opina que als Estats Units aquestes llibertats són relativament «baixes» en comparació a altres llocs. «Alhora, però, és molt emocionant veure que la gent es mobilitza i defensa allò que és seu i bàsic» afirma, «i en un ambient calmat i molt tranquil».\nAfra Quintanas va assistir a la manifestació de Los Angeles, que va aplegar al voltant de 750.000 persones. La marxa va començar a les 9 del matí i va seguir durant hores. «La ciutat estava col·lapsada perquè no parava d'arribar gent» explica. «Nosaltres vam marxar cap a les tres, però encara hi havia parlaments i molta confluència de persones amb cartells». A més, la participació era molt diversa: «molts nens i molta gent gran també».\nLa gironina va treballar a Londres per la plataforma Provenance, que vol mostrar informació oberta i accessible sobre els productes i les cadenes de subministrament. Allà va conèixer una americana d'arrels mexicanes a qui va anar a visitar aquesta setmana i, donada la coincidència dels esdeveniments, va decidir sumar-se a la concentració.\nUna marxa oberta a tothom\nMalgrat denominar-se Women's March -Marxa de la Dona- la concentració era un acte obert a tothom i que, a part de defensar els drets de les dones, també lluitava per promoure, la reforma migratòria, els drets LGBTQ, per fer front a les desigualtats racials, els problemes dels treballadors i les qüestions ambientals.\nLa concentració més multitudinària va ser a la capital, a Washington DC, on més de mig milió de persones arribades de tots els indrets del país es van reunir per enviar un contundent missatge de resistència a Donald Trump. La convocatòria va superar les expectatives inicials -250.000 persones- i es va situar entre les més multitudinàries de la història del país, segons els organitzadors.\nConvocada gairebé al minut que el magnat novaiorquès va guanyar les eleccions el 8 de novembre, la mobilització Women's March va anar creixent i creixent fins a convertir-se avui en un fenomen en més de 670 ciutats del país i altres localitats internacionals com Londres, París, Sydney, Tel Aviv, Barcelona, Ciutat de Mèxic o Berlín.


de divendres 03 d'agost del 2007\n..Sempre he tingut un problema amb les capses de bombons farcits de licor: hi ha molts, de molts tipus, tots molt apetitosos però quan agafava un, no sempre era del sabor que més m'agradava i l'acabava llençant per agafar un altre, tornant a repetir sort. Al final arribava sempre a la mateixa conclusió: entre tanta varietat al final t'acaba agradant un només.\nAmb les relacions passa una cosa semblant. Hi ha una gran varietat de persones entre les que es pot escollir per formar una parella. Quan tries el que sembla que més t'agrada poden passar dues coses: o que s'hagi encertat amb la qual cosa no passarà res, o bé que no t'agradi el seu sabor després de mossegar-lo i l'acabis llençant per agafar un altre.\nPerò a vegades, després de mossegar-lo per primera vegada, et pot deixar un regust amarg i fastigós del que pot costar desfer-se per molta aigua que beguis.\nL'Edu sempre ha tingut molt clar que a ell li agradaven els homes. Ho intuïa als 12 anys quan es passava hores i hores mirant els capítols dels "Vigilants de la Platja" que es grava en una cinta de vídeo.\nHo sabia als 14 anys, quan mirava de reüll als seus companys de classe al vestuari de l'institut abans i sobretot, després de fer gimnàstica.\nHo va confirmar als 15 quan va tenir la seva primera experiència sexual amb un company de l'acadèmia d'anglès on la seva mare l'havia apuntat per intentar aprovar el curs.\nDes de llavors, l'Edu no havia ocultat mai la seva orientació sexual i a casa seva s'ho van prendre amb total normalitat perquè ja ho sabien, sobretot després de que la seva mare li trobés una col·lecció de retalls de revistes on sortien un munt d'actors en banyador o fotografiats en una posició sensual. I així, amb la normalitat que li pertocava, l'Edu va anant coneixent homes de totes les edats tot i que de físics semblants, fins que va començar a estudiar Medecina i va conèixer al Max, el primer gai al que podia considerar amic seu sense haver estat abans, un passatemps.\nAmb les hormones més calmades i una mica centrat, ara només volia trobar a algú i establir una possible relació sentimental amb data de caducitat llunyana. Això que sembla tan fàcil, per l'Edu no ho era gens. Però un migdia va entrar a la pizzeria del Galiana i allí es va trobar amb un jove ros i fibrat que li va resultar molt atractiu. Cinc minuts més tard, ja tenia el seu número de telèfon, el seu mail i un petó que confirmaven que el Jesús, el cosí de l'Amèlia, també era gai. A partir d'aquell moment, començaven junts un camí molt peculiar...\nL'Edu truca al Jesús al dia següent d'haver-lo conegut a la pizzeria i queden per anar a prendre alguna cosa per la tarda. L'Edu es demana un suc i el Jesús una cervesa. Xerren de tot un poc, de les seves vides, d'homes, d'esport, de sexe... i quan l'Edu demana el compte per marxar, el Jesús s'aixeca:\n- Vaig al bany. Paga tu i després arreglem comptes.\n- Molt bé, no t'amoïnis per això.\nQuan va sortir, tots dos van marxar i durant una bona estona van estar parlant mentre passejaven. Al vespre, el Jesús s'acomiadava de l'Edu en l'entrada del metro amb una estreta de mans:\n- Truca'm quan vulguis per tornar a quedar -diu el Jesús -. Ha estat entretinguda la tarda.\n- Si vols alguna nit podem sopar i anar al cinema, què et sembla?\n- Bé, i tant! Truca'm, eh? Adéu!\nI l'Edu alça la mà per acomiadar-se esperant alguna cosa més que una estreta de mans.\nDos dies després, l'Edu no va poder aguantar més i va trucar al Jesús. Aquest no li havia enviat cap missatge de mòbil ni cap trucada. Per tant, va decidir prendre ell la iniciativa. I així va ser com van quedar en una hamburgueseria per sopar alguna cosa i anar després al cinema. Un cop havien agafat taula i es disposaven a demanar...\n- Jo vull una hamburguesa completa, patates i una coca cola mitjana -diu l'Edu.\n- Jo només un aigua.\nEl cambrer es pren nota i després el Jesús li diu a l'Edu:\n- No et sabrà greu si t'agafo una mica del que tu has demanat? És que m'he pres un entrepà fa una estona i ara no tinc gana...\n- Clar que no em fa res. Pots agafar el que vulguis -diu l'Edu molt atent.\nDurant aquella mena de sopar, on el Jesús es va menjar quasi totes les patates de l'Edu i un tros de l'hamburguesa, van estar molt animats parlant de cinema, pensant en la pel·lícula que triarien després. A la hora de demanar el compte, l'Edu molt amablement, va decidir pagar-ho tot. Al cap i a la fi, el seu amic només s'havia pres una ampolla d'aigua...\nAl cinema, van triar una pel·lícula d'animació. Quan arriba el torn d'ells per comprar les entrades, el Jesús li dóna a l'Edu 5 euros:\n- Ostres, no porto més... Em pensava que duia 10... Em pots posar el que falta? La propera vegada que quedem et convidaré jo.\n- No passa res, a mi també m'ha passat que alguna vegada portava menys diners dels que pensava.\nA la sortida del cinema, comentaven la pel·lícula i passaren per una gelateria:\n- Què bé em vindria ara un gelat de crema catalana i xocolata... Llàstima que no porti diners.\n- No permetré que et quedis amb les ganes. Demana dos i ja els pago jo -diu l'Edu.\n- Ei, moltes gràcies... encara que no voldria obligar-te...\n- Jo et deixo a que m'obliguis a fer el que vulguis amb mi -insinua l'Edu somrient.\n- Va, demana! demana! -diu el Jesús rient.\nEn arribar a la boca del metro, el comiat va ser com el de l'altra nit: una estreta de mans.\nTERCERA i QUARTA CITA\nL'Edu no deixava de pensar en el Jesús, però s'havia gastat molts diners dels que en ell eren habituals en les dues quedades anteriors. Així que els dies següents que es van veure ho van fer a la platja. El Jesús accedí encantat i mentre que l'Edu portava la beguda, l'altre només es va portar a ell mateix.\nL'Edu gaudia cada instant que passava amb el Jesús i el fet de que encara no l'hagués donat cap petó, incrementava aquest interès per l'altre.\nDesprés d'estar un parell de dies sense saber res del Jesús perquè s'havia anat amb el seu pare a Blanes on tenien una casa, l'Edu va rebre una trucada perduda del Jesús. L'Edu, naturalment, el va trucar:\n- Hola guapo! -diu l'Edu.\n- Hola! Perdona'm que t'hagi hagut de fer una perduda, però no tinc saldo. Només volia saber com estàs...\n- Bé, una mica avorrit ara.\n- Has sortit aquests dies que no ens hem vist?\n- No, no he fet res. M'ha vingut bé descansar.\n- Jo ja estic a Barcelona. Quedem i donem una volta?\n- Sí, clar! -diu l'Edu molt animat.\nQuan es van trobar al cap d'unes hores, l'Edu li va fer dos petons a la cara al Jesús per saludar-lo.\n- Fa una estona m'ha trucat el meu amic Max. Fa dies que no el veig. Em deia de quedar avui o demà i li he dit que millor demà.\n- Ah, em sembla molt bé.\nEl Jesús, però, va trobar diferent a l'Edu aquell vespre.\n- Et passa res? No xerres tant com altres vegades, et noto més callat.\n- La veritat és que sí, i mira, si no t'ho dic, exploto.\n- Doncs va, diga'm el que m'hagis de dir. Hi ha confiança, oi?\nL'Edu sense pensar-s'ho dos cops, li va agafar i li va fotre un bon petó a la boca. En acabar li diu:\n- M'agrades moltíssim, i tenia moltes ganes de besar-te. Voldria que fóssim més que amic, Jesús...\n- Ostres, Edu... Em sento afalagat, de debò. M'agrada la gent tan directa i sincera... Per això, deixa'm dir-te de la mateixa manera que tu a mi no m'agrades i que no puc correspondre't com vols... M'agrada estar amb tu, ser amics... però res més. Ho sento, i espero que això no s'interposi en la nostra amistat... No voldria perdre't...\nHi ha paraules, frases, que fan mal, i les del Jesús van trencar el cor de l'Edu que no podia deixar de repetir la darrera frase que l'altre l'havia dit. I clar, què es pot dir a una persona que et diu que no et vol perdre?\nL'Edu, amb l'ànima als peus, només va saber dir una cosa:\n- No..., clar que no... No s'interposarà.\nI empassant-s'ho tot, amb tot el dolor que sent una persona que estima i a la que rebutgen, l'Edu va haver de fer el cor fort aquella nit fins que es van acomiadar com sempre, amb una estreta de mans.\nPotser, ara que té el cor trencat, l'Edu començaria a veure les coses d'una altra manera... o no.


El paratge natural de la riera de La Bòbila-Canons, en perill\nLa Rutlla-Centre d’Estudis Santboians alerta de l’expansió urbanística promoguda per l’Ajuntament de Sant Boi i que l’any 1976 va ser declarada zona de parc forestal i zona verda en el Pla General Metropolità\nLa Rutlla-Centre d’Estudis Santboians es mostra molt preocupada pel futur del paratge natural que envolta la riera de La Bòbila-Canons a Sant Boi de Llobregat. I és per això que reclama la preservació d’aquest espai verd “tan valuós per la ciutat”. L’entitat ha manifestat a les xarxes socials que “en preocupa que l’expansió urbanística que es pretén fer en aquesta zona, amb la construcció de 49 habitatges privats, malmeti una zona absolutament naturalitzada on trobem des de boscos madurs de pins, alzines, roures i garrofers fins a sis espècies diferents d’orquídies Mediterrànies com l’Ophrys Sphegodes o Hymantoglosus Robertianun.”\nD’altra banda, l’entitat sanboiana també es mostra preocupada per la preservació del patrimoni cultural i històric que alberga aquest espai declarat com a zona d’expectativa arqueològica, “ja que alberga un conjunt d’ermitoris alt-medievals, les restes d’una antiga carrerada i on arqueòlegs i historiadors han trobat restes ibèriques i existeix la hipòtesi d’un antic nuclis també alt-medieval”. La Rutlla-Centre d’Estudis Santboians recorda que bona part d’aquesta zona va ser declarada com a zona de parc forestal o zona verda en el Pla General Metropolità de 1976.\nRedacció / Fotos: Particular-La Rutlla-CES


Obtenció de Certificat Electrònic (firma digital) - Registre - Ajuntament de Picanya\nObtenció de Certificat Electrònic (firma digital)\nQué es la firma digital o el certificat eletrònic?\nEs tracta d'un document digital que permet identificar a les persones en Internet. Conté les nostres dades identificatives que estan autenticades per un organisme oficial. El certificat digital permet la signatura electrònica de documents de manera que s'assegura la identitat de la persona.\nLes firmes digitals reconegudes i emeses per la ACCV es poden utilitzar per a:\n-\tSignar i xifrar de manera segura qualsevol tipus de document electrònic inclosos els missatges de correu electrònic.\n-\tLa identificació de persones usuaris davant serveis telemàtics de l'Administració Pública i les entitats privades.\nAlguns exemples d'ús són la Seu Electrònica de l’Ajuntament de Picanya, de l'Agència Tributària, de la Seguretat Social, del Cadastre, de la Generalitat, etc..\nL'emissió dels certificats reconeguts de ciutadà (firma digital) en suport software es realitza de manera telemàtica amb una sol·licitud prèvia en un Punt de Registre d'Usuari de la ACCV (PRU), en la qual es procedeix a la identificació del sol·licitant.\nEls passos a seguir per a l’obtenció del certificat digital reconegut de ciutadà en suport software (firma digital) són:\n1. Completar el següent formulari web, adjuntant la documentació necessària. Aquest tràmit, obviament, es pot realitzar sense disposar de firma digital. Sols es necessari disposar d'un correu electrònic que registrarem a la plataforma de forma molt senzilla.\n2. Posteriorment a la seua sol·licitud, rebrà al seu correu electrònic una citació per acudir a les dependències municipals del Servei DIGA’M on, després de realitzar la seua identificació, l'operador/a li facilitarà el Codi de Generació de Certificats.\n3. Firnalment caldrà accedir al Frontal de Generació de Certificats Digitals de l'Agència de Tecnologia i Certificació Electrònica per a completar l'emissió del certificat digital (podrà accedir al frontal de Generació de certificats mitjançant un enllaç que pèviament li remetrà per correu electrònic l'ACCV)\nEl sol·licitant no disposa d'algun d'ells o no es troba en vigor (caducat) NO PODRÀ OBTINDRE EL CERTIFICAT DIGITAL.\nSi és de nacionalitat espanyola els documents acceptats són:\n-\tDNI, en vigor.\nInclou els casos especials com a majors de 70 anys i discapacitats físics o psíquics, que disposen de DNI amb VALIDESA PERMANENT (ha d'indicar-se expressament aquesta condició en el propi DNI). També caldrà saber que els DNI caducats durant el període de l'estat d'Alarma i fins la reapertura de les oficines del DNI es consideren en vigor.\nEls menors de 14 anys no poden obtindre certificats digitals, encara que disposen de DNI, ja que no tenen capacitat d'obrar i seran els seus pares o tutors legals els que realitzen els tràmits per ells.\n-\tPermís de conduir en format targeta, en vigor.\n-\tPassaport espanyol, en vigor.\nSi és de nacionalitat estrangera el document acceptat és el NIE (Número d'Identificació d'Estranger). Com que són diversos els formats d'aquest document, acceptem qualsevol document oficial que continga el NIE (NIE, permís de residència, targeta d'hisenda, foli de la Policia Nacional etc.), tenint en compte que:\nSi el document no té fotografia haurà de presentar, a més, un altre document (passaport en vigor o document d'identitat del seu país, en cas de ser comunitari) en el qual aparega la foto del sol·licitant per a procedir a la seua identificació.\nSi el NIE no està en vigor, se sol·licitarà la presentació del passaport o document d'identitat del país d'origen (en cas de ser comunitari) que estiguen en vigor.\nPodrà prescindir-se de la personació del sol·licitant SI I NOMÉS SI la signatura en la sol·licitud d'expedició d'un certificat reconegut ha sigut legitimada en presència notarial. El sol·licitant haurà d'acudir a un notari perquè certifique la seua voluntat d'obtindre un certificat digital i l'autorització al representant per a la seua recollida per compte del signant.


Inici13: Com interpretem les dades al llarg del temps?\nA l’arribar a l’Institut ja podem començar a tractar les dades a nivells de PM10, PM2.5 i PM. L’equip està configurat per a subministrar mesures horàries. És a dir, que obtenim una dada per a cada hora.\nQuan mostrem en una gràfica els nivells horaris de PM10, PM2.5 y PM1 enfront al temps, podem observar l’evolució horària dels nivells d’aquests contaminants.\nAra, el primer que s’ha de fer és depurar les dades. Potser que s’identifiquin pics anòmals (quan la línia de la gràfica fa una pujada brusca) degut a un funcionament erroni de l’equip per pujades de la tensió.\nEl següent pas és calcular els valors mitjos per als períodes en els quals hem realitzat el mostratge amb els equips gravimètrics. D’aquesta manera podem comprovar si el nostre equip treballa bé i, en cas contrari, identificar el factor de correcció.\nEtiquetes: Catalunya, Com és l'aire que respirem?, Espais naturals, Mediambient, Metodologia de treball, Química, Salut, residus / contaminació


L’Audiència censura la falta de control “imprudent” de la institució i li fa pagar les indemnitzacions\nM. Riart / P. Esparch / A. Llimós\nBarcelonaL’exprofessor dels Maristes Sants-Les Corts Joaquim Benítez és autor de tots els casos d’abusos sexuals que van arribar a judici -quatre de les disset denúncies que es van arribar a presentar contra l’exdocent i que no es van considerar prescrites, a diferència de la resta-. Benítez s’aprofitava de la seva “superioritat” com a professor de gimnàstica respecte als adolescents per portar-los al seu despatx amb l’excusa de fer-los un massatge per alleugerir-los una lesió i, un cop a soles, abusar-ne. La primera sentència per un cas d’abusos sexuals en el si d’una institució religiosa no s’ha quedat curta en relació a l’autor dels fets. L’exprofessor ha sigut condemnat a 21 anys i nou mesos de presó pels abusos -en dos casos continuats- a quatre exalumnes entre els cursos 2006 i 2009. Però l’escola que va contractar Benítez i en la qual va continuar treballant no s’asseia al banc dels acusats, i això ha fet que la seva responsabilitat en la sentència es limiti a haver de cobrir -via la seva asseguradora en primera instància- la indemnització de 120.000 euros que hauran de rebre en total les quatre víctimes.\nEl tribunal considera que l’escola va tenir “una conducta imprudent per falta de control” cap a Benítez, però admet que no pot anar més enllà sobre el paper dels Maristes. Recorda, això sí, que el vicari provincial va reconèixer al judici que el 2011 havia denunciat el docent per abusos sexuals a un alumne, “encara que va negar haver tingut coneixement amb anterioritat” de fets similars. El tribunal subratlla que diversos exalumnes, fins a 17, van denunciar l’exprofessor, tot i que a judici només n’hi van arribar quatre, els més recents, “per prescripció, però no per inexistència dels fets”. També recorda que Benítez va declarar al judici que des del 1986 se sentia protegit pels Maristes perquè no va ser acomiadat ni sancionat per una denúncia per tocaments, però afegeix que la credibilitat del condemnat “és molt limitada”.\nEn aquest punt, l’Audiència valora que l’exprofessor va canviar “de manera important”, quan va declarar al judici, la seva versió dels fets. Per això, assegura que pot arribar “a tenir sospites” que els Maristes sabessin que Benítez havia abusat sexualment d’alumnes, “però no la certesa que la direcció del centre i de la institució tinguessin coneixement concret de les conductes” que s’han jutjat. Tot i això, com que l’escola “té una obligació general de salvaguardar els drets dels alumnes”, entre d’altres, l’Audiència considera que la responsabilitat civil és de la Fundació Champagnat.\nEl fet que Benítez no estigués en presó preventiva va provocar ahir que l’exprofessor pogués marxar de l’Audiència en llibertat -va sortir corrent cobert amb un passamuntanyes i evitant les càmeres- tot i l’elevada condemna. Les acusacions presentaran avui mateix un escrit al tribunal demanant l’execució immediata de la condemna o, en cas que el pederasta pretengués recórrer, el seu ingrés preventiu entre reixes mentre es tramiten aquests recursos. “Creiem que hi ha prou motius”, argumentaven les acusacions ahir, insistint que el risc de fugida de Benítez ara que ja coneix l’elevada condemna es fa encara més gran.\nManuel Barbero, pare d'una de les víctimes, sortint de l'Audiència Cèlia Atset\nMés enllà dels quatre casos jutjats i condemnats, l’advocat de les víctimes, Iban Fernández, assegurava que la sentència reforça l’opció de les víctimes que no han pogut recórrer a la via penal perquè el seu cas estava prescrit d’acudir a la via civil per poder ser indemnitzades. “Es tracta d’una escola concertada que rebia una subvenció pública. Aquesta responsabilitat s’ha de continuar tramitant, perquè la falta de vigilància i de cura de la institució respecte als seus alumnes ha quedat evidenciada”, apuntava. El pare de la primera víctima que va fer públic el seu cas, Manuel Barbero -que es fonia en una abraçada entre llàgrimes amb la seva advocada, Ester Garcia, després de conèixer el pronunciament del tribunal-, insistia en la necessitat que la Generalitat tanqui amb una sanció exemplar l’expedient que va obrir fa temps arran del cas Maristes i que va quedar paralitzat quan les denúncies van arribar als jutjats -la via penal i l’administrativa no poden coincidir.\nDe moment, el conseller d’Educació, Josep Bargalló, explicava ahir que tenint en compte la sentència no veuen motius per retirar el concert a la institució, però insistia que seguiran investigant administrativament “l’actuació de tots els implicats”, és a dir, tant de la institució com del mateix departament, informa Natàlia Vila. La sentència, de fet, qüestiona el paper de les dues acusacions populars -la Generalitat i l’Ajuntament de Barcelona- en la causa. Creu que la seva feina ha sigut “redundant” perquè no han aportat cap element nou per a la investigació.\nPer la seva banda, Maristes de Catalunya-Fundació Champagnat insistien ahir que van ser “els primers interessats” a depurar la conducta de Benítez i els primers a denunciar-lo. “Hem afrontat els fets, hem demanat perdó en tots els casos i hem posat tots els mitjans necessaris perquè això no torni a passar”, afegia la congregació.\nTot i que la sala admet “les dificultats probatòries” per arribar més enllà en el seu pronunciament respecte a la institució, no té cap dubte pel que fa a l’exdocent, a qui, a més de la pena de presó, imposen una ordre d’allunyament respecte a les víctimes i inhabiliten per treballar amb menors durant 13 anys, ja que va ser l’abús d’aquesta posició el que li va permetre “cometre amb més facilitat els delictes”. Els magistrats donen total credibilitat a la declaració de les víctimes per la seva “versemblança” i “persistència”, i descarten que el condemnat patís algun tipus de trastorn, com ell al·legava, parlant d’“impulsos”. Més enllà d’una personalitat “narcisista” i d’una “baixa capacitat d’empatia”, el tribunal creu que l’acusat era perfectament conscient del mal que estava fent. De fet, els magistrats destaquen que, sigui quina sigui la “compensació econòmica” fixada per a les víctimes, sempre es quedarà curta, perquè mai hi podrà haver “reparació possible”.


cinemaperestupids.blogspot.com: d’octubre 2009\nCom alguns sabeu, algo tan simple com els crèdits d'un curt s'ha convertit en el cas de 'Mecanoscrit v.2.1' en una odissea. Els hem hagut de rodar físicament -lo digital encara no ha arribat al cine de modest pressupost, i quan dic cine em refereixo al celuloide- i en paper, els hem hagut de repetir per errors totalment absurds (el negatiu posat AL REVÉS al carregar la càmera), però al final estan aquí. Tant els crèdits com el cel d'estrelles -que hem hagut de reproduir TRES cops a plató perquè les estrelles de veritat no es poden filmar, Amenabar.- ja estan aquí.\nI tenir-ho TOT rodat i TOT muntat implica una cosa: anar al laboratori a tallar -literalment- la pel·lícula. Tallar-la a trossos per després muntar-los a la manera tradicional: amb pega. Sona cutre però no ho és tant, la manera de fer-ho és a partir d'una EDL: Edit Decision List, que és -tan dramàtic com sona- una llista de codis de temps corresponents als fotogrames de negatiu per on es tallarà i l'ordre en el què aniran. Un error en aquesta llista envia a la merda mesos de treball de muntatge.\n033 reel3 V C 03:09:28:01 03:09:55:19 00:02:38:08 00:03:06:01\n* FROM CLIP NAME: reel3\n034 reel3 V C 03:11:23:15 03:11:30:03 00:03:06:01 00:03:12:14\n035 reel3 V C 03:11:42:03 03:11:47:17 00:03:12:14 00:03:18:03\n... i així més de 100 talls. Prometo, a tots aquells que teniu alguna cosa a veure amb el curt, repassar un a un tots els codis abans d'entregar-los al laboratori.\nPublicat per Juan Irache a 18:06 2 comentaris:\nRed Bull mola\nPer fi he estrenat la famosa càmera de super8. Ha sigut a la Red Bull Air Race d'aquest cap de setmana, a la que he anat com a càmera/periodista/infiltrat. Ara enviaré a 'cuenca' el material per que me'l revelin, després el telecinaran... i algun dia veurem com ha quedat i ens funcio d'això muntaré una cosa o una altra, però pinta bé, pinta bé...\nDe totes formes, qui vol fer videos quan la pròpia realització de la carrera crea COSES com aquesta? Crec que ha arribat el moment d'enviar el curriculum a Red Bull, que passa a ser a partir d'avui la meva empresa preferida.\nDe propina, i per no perdre la tradició... un recull d'algunes imatges que marquen la nostra generació; la Generació Youtube.\nPublicat per Juan Irache a 20:26 2 comentaris:


Twitter no permet els anuncis en català a menys que es contractin directament en un dels comercials locals\n2 min. Barcelona 01/08/2019 11:29\nTwitter no permet la publicitat en català. L'operadora de telecomunicacions Parlem Telecom ha fet bullir les xarxes aquest dimecres denunciant el bloqueig d'una campanya d'anuncis que pretenia començar a Twitter perquè el robot no reconeix la llengua. "Q uan ensenyareu a les vostres màquines un idioma que parlem més de 13 milions de persones?", ha etzibat la companyia al seu compte de Twitter.\nTal com va explicar Albert Cuesta en un article a l'ARA, el tuits promocionals no poden estar escrits en català perquè no és una de les 20 llengües que preveu el sistema de contractació publicitària de Twitter, a menys que la campanya es contracti directament en un dels comercials locals de Twitter –accessible només per a grans comercials–. Tot i així, la nostra llengua continua en desavantatge perquè no és possible segmentar les campanyes en català perquè només vegin els anuncis els catalanoparlants, de manera que els anunciants poden malbaratar la inversió.


Política 28 de noviembre de 2020 Redacció\nL'Ajuntament d'Onda ha fet hui el primer pas per a constituir la que serà la primera Entitat de Gestió i Modernització de la província de Castelló en el polígon Sud-13, a l'empara de la Llei d'Àrees Industrials aprovada per la Generalitat Valenciana que obrirà les portes a plans d'ajudes i competitivitat empresarial.\nAixí, el govern municipal s'ha reunit hui, de manera presencial i telemàtica, amb els prop de 30 propietaris de parcel·les en el polígon Sud-13, al costat de la CV-10 i el Camí Fons, per a animar-los a associar-se amb l'objectiu de conjuminar recursos per a modernitzar i sumar competitivitat a aquesta àrea. Per a això, l'Ajuntament ha contractat a una empresa especialitzada per a ajudar-los a dur a terme aquest procés, conéixer les seues demandes i continuar treballant de la mà per a adequar les infraestructures industrials a les necessitats empresarials.\n“Volem ser-vos útils per a ajudar-vos a créixer, a generar més negoci i ocupacions que deriven en una millor qualitat de vida per als ciutadans”, ha dit l'alcaldessa, Carmina Ballester, en la inauguració de la jornada que ha tingut lloc en el Centre d'Ocupació i Formació Monteblanco.\nDe manera escalonada, l'Ajuntament continuarà treballant en la modernització de la resta d'àrees industrials per a aconseguir també aquesta acreditació que garanteix la qualitat i millors serveis.\najudes empresaris infraestructures industrials Llei d'Àrees Industrials Onda


DOEACT_UA fa realitat la teua idea de negoci. Actualitat Universitària\nLa Universitat d'Alacant reuneix durant quatre dies emprenedors i experts del món empresarial i acadèmic per a impulsar la creació d'empreses\nDirigit a estudiants universitaris i persones inscrites en les agències de desenvolupament local com a cercadors actius d'ocupació, el termini d'inscripció està obert fins avui dilluns 30 de gener de 2017, a través d’aquest formulari.\nEntre tots els assistents es farà una primera selecció de deu idees i cinc en una segona votació. Els projectes finalistes es desenvoluparan sota la tutorització d'un equip de mentors compost per una selecció de professionals amb àmplia experiència en l'àrea de direcció i gestió d'organitzacions i amb experiència en entorns locals, nacionals i internacionals.\nLes àrees en les quals es treballaran durant aquests dies seran estratègia i desenvolupament de la idea, model de negoci, identitat corporativa, comunicació i màrqueting, econòmica financera i presentació de projectes.\nA més del guardó a la millor idea de negoci, els projectes finalistes podran accedir a un dels catorze premis DOEACT_UA 2017.\nEl programa inclou, a més, diferents tallers per al desenvolupament del talent. Com a novetat en aquesta quarta edició, hi haurà sessions sobre «Emprendre en equip» per a fomentar cooperació i el treball col·laboratiu, i «Emprendre amb big data i open data» per la Fundació Telefònica que presentaran una font important d'informació i noves oportunitats de negoci, propietat industrial i protecció de la creativitat per PADIMA i Models de Negoci pel CEEI d'Alcoi.\n«DOEACT_UA: converteix en realitat el teu negoci» arrancarà el dimecres 1 de febrer a les 16.00 hores a la sala d'actes de l'edifici Germà Bernàcer de la UA. L'acte inaugural serà a càrrec de Nuria Grané, vicerectora d'Estudiants; Juan Luis Nicolau, degà de la Facultat de Ciències Econòmiques i Empresarials; Sonia Tirado, regidora de Promoció Econòmica de l'Ajuntament d'Alacant, i Iván Sempere, president de FUNDEUN.\nVídeo presentació DOEACT_UA


CECOT critica la gestió dels ERTO per part del govern espanyol CECOT critica la gestió dels ERTO per part del govern espanyol – El Món\nCECOT critica la gestió dels ERTO per part del govern espanyol\nCarrega contra la "manca de qualitat democràtica" de l'Estat i "l'exhibicionisme de la política"\nACN 09/07/2020 3:12 pm\nEl president de Cecot, Antoni Abad, crítica la gestió que l’executiu espanyol ha fet dels ERTO i lamenta que el SEPE encara “tingui pendents nòmines de fa tres mesos”. Retreu al govern de Pedro Sánchez que faci pagar part de les cotitzacions a companyies que encara estan tancades o que les penalitzi si volen “desactivar” de l’expedient algun empleat. Abad n’ha parlat en una sessió del Cicle de Diàlegs del Fòrum Cecot. També ha assenyalat la “baixa qualitat democràtica” de l’Estat i l’elevat “exhibicionisme de la política”. Ha dit que cal dialogar, col·laborar i cooperar per generar confiança entre l’administració i la ciutadania. Així, reivindica el “dret a decidir” com una eina per poder fer consultes sobre grans temes de país.\nAntoni Abad ha assegurat que a diferencia del que va passar l’any 2009, durant la crisi d’aquest 2020, el teixit econòmic i empresarial “estava intacte i sense sectors amb bombolles”. Amb tot, ha reconegut que l’aturada de totes les activitats per Reial Decret ha tingut unes “conseqüències tremendes”. Explica que el 98% de les Pimes “no estaven preparades per sobreviure un, dos o impensablement tres mesos” sense operar. “Hem après que l’Estat no som tots”, ha lamentat Abad que ha trobat a faltar una major intervenció de l’executiu espanyol. Així, ha apostat per una “resposta conjunta”. Tot i que reconeix que els ERTO han estat un instrument cabdal per salvar empreses i llocs de treball, ha criticat la gestió que se n’està fent per part del govern espanyol. Recorda que el SEPE encara té nòmines de fa tres mesos pendents de pagament. “No es propi d’una democràcia moderna”, ha indicat. En aquesta línia ha considerat “molt greu” que l’instrument estrella per superar aquesta crisi obligui les empreses que encara segueixen tancades a assumir una part de les cotitzacions. També ha rebutjat que “desactivar empleats dels expedients” tingui conseqüències. “Així no pots tractar els teus ciutadans i els instruments de treball que son les empreses”, ha etzibat.\nLa setmana passada Cecot va fer arribar una pregunta escrita a la ministra de Treball, Yolanda Díaz, demanant conèixer el nombre total de treballadors i treballadores que queden encara per cobrar aquestes prestacions en les seves diferents modalitats, així com la distribució per comunitats autònomes. A l’escrit, la patronal també preguntava sobre la data prevista d’abonament i els motius pels quals el SEPE va desestimar l’oferiment dels Serveis Públics d’Ocupació autonòmics per coordinar els ERTO a nivell territorial. L’entitat indicava que la proximitat amb els usuaris i la informació actualitzada dels serveis de les comunitats “millorarien la gestió i la tramitació”. Amb tot, reconeix que 1,5 milions de treballadors dels 3,4 milions afectats per expedients, ja s’han reincorporar a la feina. En aquesta línia, insisteix en ampliar els terminis fins a finals d’any per a aquelles empreses que no han pogut reiniciar encara la seva activitat per l’impacte de la covid-19.\nAbad també s’ha referit a la manca de qualitat democràtica de l’Estat i ha apostat per cooperar, dialogar i col·laborar per incrementar la confiança entre la ciutadania i les administracions. “Si no dialoguem i a Espanya no es dialoga des de la transició, al final tot té conseqüències”, comenta Abad que apunta que “quan la política és tan exhibicionista, tan poc empàtica i tan poc ocupada en la gestió dels recursos, la qualitat de la democràcia té molta transcendència”. Abad ha considerat que aquest fet va evidenciar-se quan Catalunya va reivindicar el dret a decidir. “Vam demanar poder ser consultats de manera freqüent sobre grans temes perquè vam considerar que seria bo per la política. Jo ho segueixo reivindicant”, afirma. Matisa que aquest dret a decidir és aplicable a un referèndum, una consulta no vinculant, o simplement “per apel·lar a aquesta taula rodona on s’haurien d’orientar les bones decisions”.


Les llibretes dels vostres fills/es ja estan col·locades a l'estança. Les trobareu a l'estanteria.\nAquestes es troben actualitzades i tots els que vulgueu podeu donar-hi un cop d'ull a les entrades sortides\nProperament, a les reunions d'avaluació les tindrem molt presents i referenciarem aquells aprenentatges significatius amb la documentació pedagògica exposada que ens ofereixen.\nAquest instrument és d’avaluació, però també de seguiment, d’anècdotes, de notícies... de vida. La llibreta és un estri on queden plasmades setmana rere setmanes petites anotacions relacionades amb la vida i els aprenentatges dels infants. Cadascú té la seva pròpia llibreta i pretén ser un element compartit entre les famílies i l'equip educatiu on l'infant és el protagonista.


Girona avança en el procés per construir l'institut Ermessenda - Empordà\nGuanyem critica que l'Ajuntament porta pagats 700.000 € pel lloguer al Bisbat de l'espai on ara hi ha l'institut, que hauria d'assumir Educació L'oposició tomba la construcció de la futura gossera comarcal\nEl ple de l'Ajuntament de Girona va aprovar ahir el Pla Especial necessari per avançar en la construcció de l'institut Ermessenda a l'edifici de l'antiga fàbrica Simon, a la carretera Barcelona. Aquest pla assigna l'ús educatiu al terreny i estableix les condicions per a la construcció del nou centre -unes obres a càrrec del Departament d'Educació. També s'hi inclouen requisits per a l'adequada protecció contra la contaminació acústica, ja que la parcel·la té el trànsit de la carretera Barcelona a una banda, i a l'altra, la via fèrria. I, a més, s'hi contemplen dues possibilitats: que l'activitat del nou institut comenci un cop acabin les obres o bé quan s'hagin executat les condicions urbanístiques i serveis necessaris, com l'arranjament de la vorera o d'un aparcament de bicicletes. Ho va exposar ahir el regidor d'Urbanisme, Lluís Martí, en el ple.\nEl punt va ser aprovat per majoria absoluta, però va rebre l'abstenció de Guanyem. El regidor Pere Albertí va criticar que «és un capítol més» de la «història interminable» d'aquest nou institut, que va amb molts anys de retard - va néixer l'any 2014. Però, sobretot, va recriminar que l'Ajuntament estigui pagant un lloguer anual d'uns 80.000 euros per fer ús del local del Bisbat de Girona on des del principi funciona part del centre docent mentre no es construeix la seu definitiva. Albertí va estimar que «fins ara, el cost a les arques municipals ha estat d'uns 700.000 euros». I consideren que el cost no l'ha d'assumir el consistori, sinó el Departament d'Educació, que és el titular de les competències. El PSC també va retreure que aquests pagaments no vagin a càrrec d'Educació, i va criticar la «tramitació complexa» per fer el nou institut, que alenteix els tràmits de la seva construcció. El socialista, Joan Antoni Balbin, va alertar que la lentitud impedeix respondre a la «pressió poblacional» actual que fan necessari l'institut.\nLa gossera comarcal, tombada\nEl que no va prosperar ahir al ple va ser la construcció del Centre d'Acollida d'Animals del Consell Comarcal del Gironès. Com va avançar Diari de Girona, l'Ajuntament gironí havia ofert al consell un terreny, situat al sector est, que reunia els requisits per construir el centre, que tant govern com oposició van coincidir a qualificar de necessari. L'eina per permetre l'aixecament de l'equip en aquella ubicació municipal era un conveni entre l'Ajuntament i el Consell Comarcal. Però les abstencions de Guanyem, el PSC i Ciutadans en la votació d'aquest conveni van impedir la majoria absoluta necessària per aprovar-lo.\nL'oposició ho va justificar criticant que «condiciona un possible futur desenvolupament d'aquest sector de la ciutat», com va defensar la regidora de Guanyem, Laia Pèlach. La portaveu socialista, Sílvia Paneque, també mostrava dubtes sobre la ubicació, ja que «la zona est requeria altres serveis públics» i la gossera «no reverteix en favor del barri». A més, Paneque va dir que la dimensió era massa petita, i per això calia buscar una ubicació alternativa. El regidor de Medi Ambient, Martí Terés, va rebatre que el terreny no és urbanitzable i per tant «no hipoteca el futur del sector est». A més, Terés va afirmar que l'espai «no va sobrat, però és suficient» i que, al Consell Comarcal, Quart es va oferir a ampliar-lo per la seva banda (el terreny és limítrof) si cal en un futur.


ÀTIC A GRÀCIA AMB INCREÏBLE TERRASSA. – Díra Group\nDisseny interior i arquitectura\nÀTIC EN EL BARRI DE GRÀCIA AMB INCREÏBLE TERRASSA. 218.000€\nÀTIC INCREÏBLE AMB TERRASSA PRIVADA\nAquest increïble àtic acabat de reformar de disseny en el barri de Vila de Gràcia, un dels barris més emblemàtics de la ciutat. Prop de tots els serveis, col·legis, Metre, autobusos, farmàcies, 24horas, zones d’interès d’oci.\nConsta de 29 metres de superfície construïda i 24 metres útils + altres 30 metres de terrassa als quals s’accedeix pujant només un pis. Inicialment, l’apartament tenia dues habitacions petites i es van canviar per a fer un espai obert com un estudi diàfan connectat a la sala d’estar, un balcó i una cuina completament equipada. L’Àtic té molta ventilació i llum.\nLes reformes són d’alta qualitat, amb Aire condicionat. Actualment s’aquesta arreglant façana, la finca aquesta molt ben conservada.\nAlta rentabilitat per a invertir, actualment llogat en 1050€ al mes.\nSituada al nord-est d’Espanya i banyada per la Mar Mediterrània es troba Barcelona, una ciutat ancestral, moderna i cosmopolita que ofereix als\nseus habitants un sentiment de pertanyença i integració únics.\nEl Best Cities Rànquing elaborat per Resonance ha analitzat\nles metròpolis millor valorades de llarg a llarg del planeta i les guanyadores són Londres, París, Nova York, Tòquio… i Barcelona.\nDes dels seus monuments i museus fins als seus restaurants i serveis, Barcelona ofereix la millor combinació de mobilitat i oci d’Europa, tot concentrat en un espai reduït i atractiu. Una ciutat d’art modern i platges molt a la vora, arquitectura i una de les millors ofertes culinàries del món.\nDíra® Group · Copyright © · Tots els drets reservats. Avís Legal.


Casals d’estiu | Polaris Lleure\nDurant l’època estival “Polaris lleure” realitza tot un seguit d’activitats adreçades a les escoles, AMPA, ajuntaments i altres entitats.\nEls casals són una oportunitat de continuar aprenent i de trobar un espai per jugar i gaudir amb els amics i companys de l’escola realitzant tot tipus d’activitats lúdiques i educatives: tallers, sortides, jocs…\nEls nostres casals treballen aspectes com la ciència, el descobriment del medi, les arts, els idiomes, etc. Amb especialistes en les diferents àrees que ens visitaran per realitzar activitats concretes en les que els nens i nenes coneixeran aspectes propis de cada temàtica.\nEns fem càrrec de gestionar des de la publicitat (cartells), inscripcions, reunió informativa de pares, cobrament a les famílies, menjador, acollida matinal, etc. Tot això sempre coordinant-t’ho amb el client.\nSeguint l’argument dels llibres durant el casal treballarem diferents aspectes relacionats amb la temàtica corresponent\nAstronomia : El Petit Príncep (Antonie de Saint- Exupéry)\nEl Petit Príncep ens explicarà el seu viatge pels planetes que ha visitat i amb ell\ndescobrirem com són els estels i l’univers. Posant èmfasi en l’educació\nemocional, potser trobarem que l’essencial no es pot veure però es pot sentir…\nHistòria : La Màquina del temps (H.G Wells)\nEl professor Martinelli ha inventat una màquina per viatjar en el temps . Quins eren els jocs de l’antiga roma? Com eren els cavallers a l’edat mitja? Com serà el futur?… Descobrirem tot això i molt més durant el casal!\nPirates: L’Illa del tresor(Robert Louis Stvenson)\nEl capità John Silver està cercant mariners per buscar un tresor. Coneixerem com és un vaixell, les seves parts i com funciona. Podrem veure el animals que hi viuen al mar i viurem una gran aventura.\nDESCOBERTA DEL MEDI:\nDins d’aquest grup proposem diferents tipus de temàtiques amb les que volem potenciar la curiositat pel món que ens envolta.\nCiència : Els inventors\nEl nostre inv entor “ El professor Torricelli” ens presentarà els grans\ndescobriments del nostre planeta i coneixerem com eren els seus Inventors\nMadame Curie, Arquímedes, Einstein, Newton…\nNatura i medi ambient: 5 Colors 5 continents\nVivim a un món ple de color, on cada continent és diferent . Tot això fa que el nostre planeta sigui únic. Descobrirem qui viu a cada continent, la seva diversitat cultural, idiomes , costums…\nCuina: Els petits grans cuiners\nSi viatgem pel món descobrirem que la cuina és una trobada social i cultural que uneix amics, famílies, pobles…Durant el casal realitzarem receptes d’arreu del món: Itàlia, Japó, Mèxic… i com no, de casa nostra. Coneixerem diferents ingredients, estris de cuina, sabors, textures, etc.\nDiscover the world (english) : Detective Academy\nAl British Museum hi ha agut un robatori i hem d’ajudar a capturar el lladre.\nFarem la volta al món i coneixerem un munt de països de parla anglesa: Estats Units,\nAustràlia, Índia, Sudàfrica… . Els seus costums, cultures, etc.\n*Casal disponible també en català\nARTS PLÀSTIQUES , VISUALS I ESCÈNIQUES:\nL’art permet crear, inspirar, motivar… tot seguint un fil conductor aprofundirem en algunes disciplines artístiques.\nCirc : El Meravellós Món del Circ\nBuscant la poció de la felicitat viatjarem per tot el món. Sabeu que els\nprimers circs es van crear perquè la gent pogués contemplar coses\nextraordinàries? Màgia, acrobàcies, malabars, clowns, equilibristes…\nAprendrem diferents tipologies de circ al llarg de la història per fer una gran funció tots junts.\nCinema : 3, 2, 1 Acció! Les 5 Cares del Cinema\nAl cinema li diuen el “7è art“. Per fer una pel·lícula hem de treballar en equip, on hi ha els maquilladors, actors, càmeres, guionistes… Tot per explicar històries de difer\nents maneres. Realitzarem diferents curtmetratges aplicant diverses tècniques com el cinema mut, animació, blanc i negre; i diferents estils o tipologies: aventures, musicals, comèdia…\nCòmic-Il·l ustració: Acadèmia de superherois\nEls superherois van sorgir, inicialment, de les vinyetes dels còmics. Amb dibuixos coloristes i històries de bons i dolents que agraden a molta gent. Durant aquet casal aprendrem a ser uns “superherois” i descobrirem els nostres veritables poders i els dels companys.\nSi esteu interessats podem realitzar els nostres casals en anglès o si voleu treballar una temàtica concreta que no està inclosa en les nostres propostes us podem elaborar el projecte.\nALTRES ACTIVITATS PER L’ESTIU\nPlanetari 360⁰: cúpula portàtil de 5,5m de diàmetre on realitzarem projeccions a 360⁰ dels diferents cossos celestes. Descriurem les constel·lacions, aprendrem a trobar l’estel polar, a situar els punts cardinals…. Farem un viatge virtual pel sistema solar on coneixerem els planetes, asteroides, cometes…\nObservacions de nit amb telescopis: observarem el cel d’estiu a simple vista i amb diferents telescopis professionals. Els monitors especialitzats en la matèria ens explicaran allò que veiem: planetes, estels, llàgrimes de Sant Llorenç…\nSortides d’un dia o colònies de dos, tres o més dies: activitats en el medi natural, ambientades en diferents temàtiques.


Ahir es va reunir la Taula d’Accessibilitat Turística del Baix Empordà formada pel Consell Comarcal i entitats referents en discapacitat per tal de col·laborar en el Pla d’Accessibilitat de la comarca.\nLa segona reunió de la Taula d’Accessibilitat Turística del Baix Empordà ha servit per incorporar l’associació Viu l’Autisme com a nou membre a un espai de trobada anual amb les entitats referents en discapacitat del territori. Viu l’Autisme, de Platja d’Aro, treballa amb les persones amb discapacitat cognitiva i la seva experiència i coneixement permeten que les seves necessitats es puguin integrar dins el Pla d’Accessibilitat Turística de la comarca.\nLes entitats convocades en aquesta reunió que s’ha desenvolupat de forma telemàtica han estat MIFAS, l’Associació Discapacitat Visual Catalunya B1+B2+B3 i Viu l’Autisme. L’objectiu d'aquesta sessió, a banda de donar la benvinguda al nou membre de la taula, ha estat fer un repàs de les actuacions en matèria d’accessibilitat turística que s’han efectuat al llarg del 2021 i presentar les accions que es desplegaran durant aquest any.\nLes principals actuacions que s’han dut a terme al llarg del 2021 han estat la presentació de la web turística comarcal accessible, la primera Jornada de Turisme Inclusiu del Baix Empordà, diverses visites de validació de l’accessibilitat d’establiments i recursos turístics de la comarca per obtenir el segell comarcal Turisme per a tothom al Baix Empordà i cursos de formació, entre d’altres.\nEntre les actuacions d'aquest 2022, es contempla la integració de la discapacitat cognitiva al pla, en aquest sentit, es vol treballar conjuntament amb les entitats del territori per dur-ho a terme. Alhora, es vol seguir apostant per les formacions en matèria d’accessibilitat turística que fins ara han aportat resultats molt favorables. Per aquests cursos, la implicació de les entitats és molt rellevant per tal de poder dur a terme sessions pràctiques en què els participants puguin posar-se a la pell de les persones amb discapacitat i prendre consciència de les seves necessitats i, en conseqüència, millorar les ofertes turístiques. En aquest darrer any, els assistents als cursos han valorat de forma positiva les sessions pràctiques que han rebut, en què s’han assegut en cadires de rodes o han caminat portant un bastó amb els ulls tapats, amb la finalitat de viure en primera persona les dificultats amb què es troba una persona amb mobilitat reduïda o discapacitat visual, entre altres.\nEl vicepresident primer i conseller de Turisme del Consell Comarcal, Xavier Dilmé, afirma que “per aconseguir una oferta turística accessible per a tothom, cal tenir en compte també tots els tipus de discapacitat. Amb Viu l’Autisme a la taula fem un pas endavant, ja que contribuirà amb propostes de millora per implementar a la comarca”. Dilmé ha afegit que “la taula de treball és imprescindible per aconseguir que el Baix Empordà esdevingui una destinació turística realment inclusiva i de qualitat, amb l’impuls de millores per garantir l’accessibilitat de tots els visitants a la nostra oferta”.


Aquest 19 de desembre, a partir de les 20 hores · Entrevistem a l'autor, Luis Alberto Pérez Velarde, en el nostre últim número imprés\nTags: #Alcoi, Ajuntament Alcoi, Antonio Gisbert, Art, Exposicions, IVAM-CADA, Llibres, Presentació\nUna tesi sobre l’alcoià Antoni Gisbert ha donat grans fruits. Part dels components que protagonitzen el retrat del llenç catalogat fa poc pel Prado com el Guernica del segle XIX, ‘Afusellament de Torrijos i els seus companys a les platges de Màlaga (1888)’, ha servit per a il·lustrar la portada de la més completa biografia que existeix fins al moment sobre el seu autor, el pintor alcoià. “Va ser arran del meu professor, que estava fent-la sobre José Casado de Alisal, rival de Gisbert -conegut com ‘el favorit’ dels conservadors-, que vaig decidir estudiar al pintor alcoià“, ha explicat l’escriptor, Luis Alberto Pérez Velarde.\nLa monografia es titula ‘El pintor Antonio Gisbert (1834-1901)’: “Reivindicar la riquesa artística del segle XIX, amb un camí tan poc transitat fins al moment, i donar visibilitat a la figura d’aquest pintor, concretament“. Un mirall de l’etapa en la qual es van començar a configurar nous models artístics, on noms com José Aparicio, i fins i tot el d’un altre alcoià, Emilio Sala, van donar a llum noves composicions històriques gràcies a “enviaments de pensionat per les diferents Diputacions“, i van introduir l’art en els salons, més específicament, en el d’Isabel II d’Espanya, més coneguda com la ‘Reina castissa’.\n‘Ediciones Doce Calles’ ha estat qui s’ha encarregat de la publicació del llibre. A partir de noves dades oposades en diverses institucions i hemeroteques, la recerca de Pérez Velarde reconstrueix la biografia del pintor, des dels seus inicis artístics a Alcoi fins al seu exili voluntari a París, ciutat on va residir fins a la seva mort. “Era el mateix camí per a tots els artistes, després de guanyar una beca i anar a Roma, amb la Sant Ferran: era essencial, en ser ciutats on irrompia la modernitat“. Retrata a detall el seu aprenentatge a Madrid -on va arribar en 1860, va viure dos anys, i tornaria posteriorment-, el seu pensionat a Roma, el seu pas per la Real Academia de Bellas Artes de Madrid, per tant, la seva reeixida participació en els Salons de París -on també es va empadronar- i Exposicions Universals, i les seves relacions amb artistes espanyols del segle XIX. Un altre capítol, dedicat a la seva residència en la capital francesa, descriu dos importants llenços d’història: ‘Eixida de Cristóbal Colón del Port de Pals’ i el mateix ‘Afusellament de Torrijos’, en la seva versió abreujada. Aquest últim, encarregat a Gisbert en 1886 pel gabinet liberal de Práxedes Mateo Sagasta. “És excepcional per aquest motiu“.\nDestaca, de l’alcoià, que fou director del Museo del Prado. El segon. “Gisbert va agafar el relleu del primer director, el seu mentor, Federico de Madrazo i Kuntz, l’any 1868, fins al 73“. El llibre destaca la figura de Gisbert en els càrrecs públics que va exercir també en el museu de tapissos de l’Escorial. “El llibre es pot considerar com el monogràfic més actualitzat sobre l’artista originari d’Alcoi, ciutat que sempre va estar molt present en la vida de l’artista i a la qual va tornar contínuament per a veure als seus familiars“, explica Pérez Velarde.\nEn aquest llibre, la biografia de Gisbert es complementa amb un catàleg raonat de les obres conservades de l’artista, tant en institucions públiques com en mans privades en el qual s’ha recollit bona part de la seva producció: retrats, pintura d’història, pintura religiosa, pintura de gènere o dibuixos i gravats i inclou imatges mai abans reproduïdes. Conté a més nombroses il·lustracions i un annex documental que aprofundeix en la vida de Gisbert. Per tant, rescata la seva faceta de reporter gràfic, la crònica escrita i visual amb la qual nodria la seva pintura, a la qual donava vida en els famosos ‘ateliers’ de la bohèmia artística parisenca, per exemple.\n“El llegir cartes tan íntimes, com quan Gisbert ha de tornar a Alcoi sobtadament, ja que la seva mare s’està morint, per a enterrar-la, m’ha resultat una miqueta particular“. De moment, l’essència del pintor viatja fins al present amb el monogràfic de Luis Alberto Pérez Velarde, que es presentarà, aquest dijous 19 de desembre, en l’IVAM CADA Alcoi, a les 20 hores.


Codi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0171\nManament de Jaume II a Artal d?Alagó, batlle reial a Peníscola, que observi i faci observar en aquesta batllia els privilegis de lleuda, peatge i d'altres que té Barcelona, i que revoqui una nova lleuda que ha imposat sobre ordi, blat i altres mercaderies. Segueix el privilegi de Jaume I (1232, abril, 12. Barcelona).\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0172\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 19/05/1292\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0173\nManament de Jaume II mana al tots els oficials reials de Barcelona, València i tots dels seus dominis que observin a la ciutat de Barcelona les franquícies i privilegis atorgats pels seus avantpassats (1232, abril, 12. Barcelona).\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0174\nManament de Jaume II a tots els oficials reials i súbdits de lMallorca, Menorca i Eivissa, que observin els privilegis que confirma als prohoms, universitat i singulars de Barcelona. Segueix el privilegi de Jaume I (1231, gener, 10. Ciutat de Mallorca).\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0175\nEls marmessors i executors del testament de la difunta Guillema de Cardona, reconeixen haver rebut de Bernat Colrat, la quantitat de 27 lliures 15 sous i 2 diners, part dels 120 morabatins que Guillema havia reservat per al salvament de la seva ànima i els llegats que havia fet en el seu testament.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0176\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 23/12/1292\nActa notarial de la lectura de la carta, datada a18 de març de 1293, a Castelló,que els procuradors de Bernat de Palau, veguer del comte d?Empúries, van presentar a Jaspert Alquer, en la qual el veguer li reclamava uns 400 morabatins\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0179\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 23/03/1293\nSentència emesa pel jutge Ramon de Toilà en el plet entre la universitat de Barcelona, d?una part, i el senyor de Fraga, i els prohoms i lleuders de Tortosa, de l?altra.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0180\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 30/05/1293\nSentència emesa pel jutge Pere de Malla sobre les cases que té Bernat Colrat al carrer del Born, al cantó del carrer Montcada,\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0181\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 23/07/1293\nJaume II concedeix i assegura als consellers i prohoms de Barcelona que no vulnerarà o perjudicarà els privilegis, franquícies, llibertats, costums i immunitats dels ciutadans d'aquesta ciutat.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0182\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 16/10/1293\nSentència dictada per Ferrer Gerald i Guillem de Calonge, jutges delegats de Romeu de Marimon, veguer de Barcelona i el Vallès, en dos plets.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0184\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 31/10/1293\nElisenda de Godor, àlias Colomera, ciutadana de València, fa donació entre vius a Ramon de Nàgera i Humbert de Llor, procuradors de l?Almoina de la catedral de Barcelona, d?unes cases situades al carrer del Born.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0185\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 06/11/1293\nBonafós Vidal, jueu de Barcelona, germà i hereu del difunt Toròs Vidal, reconeix haber rebut de Pere Ferrer de Vic, canviador de la mateixa ciutat, 700 lliures amb el seu interès que els consellers de Barcelona, devien a l?esmentat Toròs a causa d?un prèstec.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0186\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 28/05/1294\nEls marmessors i executors del testament de Guillema Cardona reconeixen haver rebut dells procuradors i administradors de l'Almoina de la Seu, 60 morabatins alfonsins d'or i 75 sous menys 2 diners,que restaven a cobrar dels 120 morabatins que Guillema havia reservat per al salvament de la seva ànima en el predit testament.\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 26/06/1294\nVenda d'unes cases al carrer del Born efectuada per Ramon de Nàgera, precentor de la catedral de Barcelona i Humbert de Llor, procurador de l?Almoina, a Guillem de Puig, ciutadà de Barcelona, pel preu de 180 lliures.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0187\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 28/06/1294\nActa notarial de l?entrega d'unes cases i obradors al carrer del Born que Ramon de Nàgera, procurador de l'Almoina realitza a Guillem de Puig, ciutadà de Barcelona. Les esmentades cases i obradors eren propietat alodial de la Canonja de Barcelona.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0189\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 08/07/1294\nGuillem de [Teixeda] ven a Maimó Fabib, [jueu de Barcelona], diverses cases al carrer de na Segarra pel preu de 20 lliures i escaig. Els edificis són propietat alodial del citat Guillem i la venda també comprèn els drets que es perceben sobre dites cases.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0188\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 10/07/1294\nActe jurídic portat a terme per Arnau Alemany, rector del primer preverat de l'altar de la Santa Trinitat de la catedral de Barcelona.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0190\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 17/07/1294\nRamon de Nàgera i Humbert de Llor, procuradors i administradors de l'Almoina, reconeixen haver rebut efectivament de Guillem de Puig, la quantitat de 180 lliures, preu de les cases i obradors del carrer del Born que li havien venut. Aquestes cases eren propietat alodial de la Canonja de Barcelona.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0191\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 28/07/1294\nActa notarial de l'entrega que Maimó Fabib, jueu de Barcelona, realitza a Arnau Alemany, dels drets i censos sobre unes cases que té en possessió alodial, al carrer de na Segarra.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0192\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 26/08/1294\nJaume II, atorga als mercaders i als ciutadans de Barcelona el lliure comerç per tots els seus dominis i a l?estranger sense llicència dels oficials reials, amb algunes excepcions que regiran temporalment També mana als seus procuradors i oficials l?observància d?aquest privilegi.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0196\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 11/12/1295\nDisposicions de Jaume II relatives a l'encunyació urgent de moneda de plata a Barcelona i reconeixement a perpetuïtat de diversos compromisos amb el govern de la ciutat sobre la moneda de tern.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0197\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 12/12/1295\nL'emperador dels grecs [Andrònic II], atorga als habitants dels regnes d'Aragó i Sicília el privilegi del comerç lliure, amb seguretat i indemnitat en cas de naufragi, per totes les terres del seu imperi, pagant un dret del 3% tant a l'entrada com a la sortida.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0199\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0200\nActa notarial de la presentació de tres lletres patents per part de Bernat de Bonvir, síndic del Consell a Berenguer de Cardona, mestre del Temple, a la casa del Temple de Gardeny de Lleida.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0198\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 06/01/1296\nVenda efectuada per Saurina, vídua de Pere de Pruners, a Guillem de Terrers, de la casa i forn dit de Porta, vora la plaça del Blat que posseeix en franc alou. El preu s'estipula en 9000 sous, que abona, en nom del comprador, Berengueró de Finestres, canviador. Antic de Sentmenat actua de fiador en la compravenda.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0201\nBartomeu de Vilafranca, regent la cort de la batllia de Barcelona, atorga a Guillem de Puig, ciutadà de Barcelona, el permís de construcció d'un cobert davant de casa seva per un preu de 10 sous.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0203\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 10/10/1296\nActa notarial de la lectura del protest que els consellers i prohoms de Barcelona, presenten a Jaume II, a causa dels impostos de la tolta i de la quèstia. Demanen un judici i ofereixen la ferma de dret, i el sobirà es mostra disposat a assignar un jutge idoni.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0204\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 07/11/1296\nVenda d'una part de rendes, censos i entrades efectuada per Guillem de Serra, a Saurina de Terrassa, esposa de Bernat de Centelles, per un període de dos anys. El preu s?estipula en 950 sous.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0205\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 22/03/1297\nEls hereus de Guerau de Parellada i la seva esposa Maria, venen a Pere Fartaner, de Sant Boi, les cases que posseeixen a Sant Boi per la Canonja de Barcelona. El preu s?estipula en 120 sous i es salva els cens anual de 16 diners a pagar al propietari alodial.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0206\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 28/03/1297\nGuillema de Montcada, vídua de l?infant Pere, confirma a Pere de Santcliment, la compra de la part del cens i dret que Berenguer de Fonollar, cavaller, i la seva esposa Agnès tenien en el delme de la parròquia de Sant Andreu de Palomar. La compravenda es realitzà per la quantitat de 11000 sous.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0207\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 20/06/1297\nVenda d?uns obradors per la quantitat de 68 lliures 15 sous per eixamplar el carrer que va de la plaça de Sant Jaume cap el palau del bisbe. Hi intervenen jueus. Es poden llegir els noms d?Issac Letgem, del difunt Vidal Benvenist,d? Issac Belshom i Jucef Burgalès.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0208\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 22/06/1297\nVenda d'una peça de terra situada al lloc conegut com Soleràs efectuada per Jaume Calopa i Saurina, ciutadans de Barcelona, a Bertran de Devesa, agricultor, pel preu de 95 sous.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0212\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 01/01/1298\nJaume II absol als ciutadans i habitants de Barcelona de qualsevol petició o demanda que ell o els seus successors els puguin fer per la percepció il·lícita d?interessos i d?usures en qualsevol tipus de contracte a canvi de la quantitat de 200.000 sous.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0209\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 19/05/1298\nJaume II absol als ciutadans i habitants de Barcelona de qualsevol petició o demanda que ell o els seus successors els puguin fer per la percepció il·lícita d?interessos i d'usures en qualsevol tipus de contracte a canvi de la quantitat de 200.000 sous.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0210\nActa notarial de la lectura del protest realitzat pels consellers Jaume Eimeric i Jaume Basset, com a representants de la universitat de Barcelona, a Ramon Folc, vescomte de Cardona i procurador a Catalunya del rei d?Aragó.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0211\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 22/07/1298\nDonació entre vius d'un obrador situat al carrer de la Pellisseria, efectuada per Pere Ferrer, pellisser i ciutadà de Barcelona, al seu germà Bernat, també pellisser.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0213\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 15/07/1299\nTestament de Guillem de Puig, ciutadà de Barcelona. Institueix hereu universal el seu fill Berenguer i nomena marmessors el seu germà Bernat de Puig i Jaume Basset de Barcelona i Guillem de Naguia, de Martorell.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0214\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 27/10/1299\nJaume II, confirma a la ciutat de Barcelona i els seus suburbis l'exempció de la quèstia o de qualsevol altra imposició, prèstec etc... que pogués exigir ell mateix o els seus successors.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0215\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 31/12/1299\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0216\nActes de les corts de Catalunya celebrades a Barcelona, a l?església del convent de Framenors. Inclou confirmació dels capítols de les corts de: Barcelona,1283, Montsó, 1289 i Barcelona, 1291-92. Segueixen els 34 capítols de cort aprovats, confirmats o modificats, el compromís de convocar cort anual als catalans i altres disposicions.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0217\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 04/02/1300\nActes de les corts de Catalunya celebrades a Barcelona, a l'església del convent de Framenors. Inclou confirmació dels capítols de les corts de: Barcelona,1283, Montsó, 1289 i Barcelona, 1291-92. Segueixen els 34 capítols de cort aprovats, confirmats o modificats, el compromís de convocar cort anual als catalans i altres disposicions.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0218\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0219\nJaume II ven perpètuament els drets de bovatge, terratge i herbatge dels llocs reials de Catalunya i dels pertanyents a les persones laiques per 200.000 lliures, arran del deutes ocasionats per la conquesta de Múrcia, el viatge a Sicília i la guerra amb el reialme de França. La venda fa excepció de les franquícies d?imposicions que gaudeixen Barcelona, Lleida, Tortosa i Girona.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0220\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0221\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0222\nReconeixement fet per Jaume II davant dels assistents a la cort de Barcelona de 1300, de la venda efectuada per ell als habitants de Catalunya dels drets de bovatge, terratge i herbatge pel preu de 200.000 lliures, les quals s'obtindran mitjançant una col·lecta durant cinc anys. Segueixen altres disposicions.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0223\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0224\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0225\nJaume II reconeix haver rebut diversos documents referents a debitoris i donacions dels consellers de Barcelona. Dits documents acrediten quantitats que ell i els seus avantpassats havien obtingut en prèstec de la ciutat de Barcelona entre els anys 1266-1296. (1299, desembre, 31. Barcelona).\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0226\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 05/02/1300\nJaume II permuta amb Guillema, vídua de l'infant Pere i senyora de Montcada i de Castellvell, els llocs i viles que havia de posseir en raó de la seva dot i esponsalici, les quals el rei no li podia retornar.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0227\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 01/04/1300\nDonació entre vius efectuada per Guillema, vídua de l'infant Pere, al rei Jaume II, de tots els castells i possessions que té a Catalunya i Aragó, tot retenint-ne l?usdefruit vitalici. També s'expressen les propietats que s'exceptúen d?aquesta donació.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0228\nGuillema, vídua de l'infant Pere,reconeix haver donat al rei Jaume II diverses propietats amb certes condicions. A partir d'ara les posseÍrà en feu de l'esmentat rei i en el seu nom Guillem de Bell-lloc, presta homenatge a Jaume II.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0229\nOrdinacions relatives a l'exercici dels oficis d'advocat, jutge, procurador i notari aprovades i confirmades per Jaume II i indicacions generals sobre l'administració de justícia.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0231\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 18/04/1300\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0232\nOrdinació consensuada sobre la mesura de l'oli a la ciutat de Barcelona que conclou la controvèrsia entre els lleuders de la lleuda de Mediona, els procuradors de l?Almoina de la Seu i el bisbe de Barcelona, d?una part, i els consellers de la ciutat de Barcelona, de l'altra, per la mesura i mesuratge dels revenedors de l?oli.\nCodi classificació 01/1A result.label.msstored_fld56 0230\nCentre Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Fons AHCB1-002/CCAM Consell de la Ciutat i Ajuntament Modern Data inicial 05/05/1300\nActes dels capítols aprovats a les corts de Lleida,1301. Bàsicament. Jaume II, a petició dels estaments, tracta en 18 capítols de corregir, modificar i afegir algunes puntualitzacions als capítols de la cort de Barcelona de l'any anterior.\nCodi classificació 01/1A


Dificultats visuals i lectoescriptura - Corporació Fisiogestió\nCorporació Fisiogestió > Parts del cos > Comunicació, llenguatge i parla > Dificultats visuals i lectoescriptura\nComunicació, llenguatge i parla, Dislèxia i lectoescriptura, Fisioteràpia, Llenguatge i parla, Logopèdia, Partes del cuerpo, Parts del cosaprender a leer, aprendre a llegir, dificultad en leer, dificultat per llegir, dolor de cabeza, el meu fill, lectoescriptura, leer, llegir, logopeda, mal de cap, mi hijo, nen, nena, niña, no ve la pizarra, no veu la pissarra, Núria Catalan, problemas en la vista, problemes a la vista, Rebeca Sánchez, visió, visión, vista\nPer a qualsevol aprenentatge escolar la visió i l’audició són la via d’accés a la informació. Les dificultats de lectoescriptura poden tenir una etiologia diversa i és important que a més de l’avaluació de les tasques de lectura i escriptura per part del logopeda, descartem dificultats a nivell visual i/o auditives per tal de realitzar un diagnòstic més complet.\nQuan s’inicia la lectoescriptura, la visió ens ajudarà a analitzar els signes del llenguatge escrit i, juntament amb altres habilitats cognitives, descodificar-los accedint-hi al missatge. Però, que vol dir visió? És el mateix que vista?\nQuan parlem de vista ens referim a la nostra agudesa visual, però la visió és encara més complexa i inclou el que anomenem habilitats visuals. Algunes d’elles com la motilitat ocular, que ens ajuda a fer el salt d’una línia a l’altra en la lectura, o l’acomodació que és la capacitat per enfocar a diferents distàncies, seran essencials per llegir o copiar un text de la pissarra.\nÉs important que estiguem atents a la informació que ens transmeten els nens quan llegeixen: observar si es queixen de visió borrosa,\nes graten els ulls en excés, els tanquen,\nsi els fa mal el cap quan llegeixen,\nsi mouen el cap a dreta i esquerra mentre segueixen la lectura,\nsi fan molts errors en copiar,\nsi tenen dificultats per reconèixer lletres, paraules, o formes simples.\nSi algun d’aquests signes es presenta durant les activitats de lectura o escriptura és aconsellable que descartem possibles dificultats visuals que estiguin impedint l’accés a l’aprenentatge de la lectoescriptura. El professional d’elecció serà l’optometrista i terapeuta visual, que avaluarà i tractarà la visió del nen o nena.\n← Els nostres campions dislèxics\tQuina relació té la música, el llenguatge i la lectura? →


Cultura festiva encarrega una bústia Reial que recorrerà els barris de la ciutat amb animació infantil abans de la cavalcada de Reis – Noticies en Valencià de València Castelló i Alacant\n8 diciembre, 2017 8 diciembre, 2017 vlcseo 320 Views 0 Comments\nLa carrossa participarà en la Cavalcada i acompanyarà a la missatgera Caterina per diversos barris recollint les cartes dels xiquets i xiquetes els dies previs.\nL’Ajuntament de València ha encarregat la construcció d’una nova carrossa festiva que a partir de 2018 participarà en la Cavalcada dels Reis d’Orient. Es tracta d’una Bústia Real de grans dimensions que, tal i com ha anunciat el regidor de Cultura Festiva, Pere Fuset, “a partir d’ara participarà cada any en la Cavalcada de Reis, sumant-se així al patrimoni material festiu de la ciutat que ja va créixer l’any passat amb la incorporació de l’Estrela d’Orient”.\nEsta nova carrossa, dissenyada per l’artista Ricardo Alcaide, s’inspira en la màgia i la fantasia pròpia del món infantil i adoptarà una estètica pròxima al Steampunk com ja passara amb l’estrela que l’any passat s’incorporà a la Cavalcada, amb gran acceptació del públic. La base de la seua plataforma serà de dos metres d’ample per cinc de llarg i tindrà una altura de quatre metres i mig. La bústia, acompanyada per dos globus d’estètica retrofuturista, incorporarà també efectes de llum, so i fum, que interactuaran amb els xiquets i xiquetes quan estos dipositen les seues cartes dirigides als Reis d’Orient.\nEn els dies previs a la Cavalcada esta carrossa, capitanejada per la missatgera Caterina i els seus ajudants, recorreran cada any diversos barris i pobles de València “perquè les cartes de tots els xiquets i xiquetes de totes les zones de la ciutat arriben a les mans dels Reis d’Orient”. En este sentit, Fuset ha manifestat que “la voluntat és continuar incrementant i descentralitzant la proposta d’activitats del Nadal a la ciutat, com ja hem fet amb els arbres de llum als districtes i les actuacions dels cors als mercats municipals que detallarem en breu”. Així, en l’any de l’estrena d’esta nova Bústia Reial, “els xiquets i xiquetes de diferents barris i pobles de la ciutat, amb una especial concentració de xicotet comerç, podran donar les seues cartes directament a la missatgera Caterina”. Esta bústia realitzarà les seues parades del 26 de desembre al 4 de gener acompanyada d’animació infantil. Així estarà disponible de matí, de 10:30 a 13:30 hores, els dies 26 (Carrer d’Alboraia), 27 (Mercat de Benicalap), 28 (Plaça de l’Església dels Àngels) i 29 de desembre (Carrer de la Mare de Déu de Lepant, Castellar) i, en gener, els dies 2 (Mercat de Natzaret) i 3 (Plaça del Doctor Berenguer Ferrer). A més, els xiquets i xiquetes valencians també la podran trobar la vesprada del dia 29 de desembre a la Plaça de Lope de Vega, en horari de 17:00 a 20:00 hores.\nPer a Fuset la incorporació d’esta nova carrossa “oferirà un nou atractiu a la Cavalcada de Reis en la nostra aposta decidida per convertir-la progressivament en una referència de qualitat, per a la ciutat, per a totes les persones que ens visiten en estes festes de Nadal i, molt especialment, per als xiquets i xiquetes que cada any s’il·lusionen amb l’arribada del Nadal i dels Reis d’Orient”. El regidor ha avançat també que l’edició de 2018 d’esta Cavalcada presentarà més novetats “en coherència amb l’aposta de l’Ajuntament perquè València i els seus xiquets i xiquetes tinguen la Cavalcada digna que es mereixen” i ha explicat que, com l’any passat, “es realitzarà un especial esforç per dotar-la d’animació perquè siga un espectacle atractiu per a tots els públics” en la nit més màgica de l’any.\n← Ciutadans denúncia l’abandó del Cabanyal i de les instal·lacions esportives\nMobilitat sostenible reforça la senyalització a la carrera de la Font d’en Corts per combatre l’excés de velocitat →\n· Giner: "Hi ha més de tres milions d'euros d'inversions en barris que Ribó va prometre i només ha executat 6.533