El retro arriba fins a la catifa vermella\nLa irreverència del 'dictador' Sasha Baron Cohen i el quasi mugró de Jennifer López animen la gala\nP. PUENTES / L. SERRA Actualitzada el 28/02/2012 00:00\n260x366 El retro arriba fins a la catifa vermella El retro arriba fins a la catifa vermella\nBorat va complir. L'actor Sacha Baron Cohen es va plantar a la catifa vermella dels Oscars vestit com el personatge d' El dictador , la seva pròxima pel·lícula. Això, tot i la prohibició de l'Acadèmia de Hollywood d'entrar amb aquest modelet a la gala. Membres de seguretat el van aturar a les portes de l'ex-Kodak Theatre (que ja no es diu així per la fallida de l'empresa fotogràfica) i només va tenir temps d'acostar-se fins al presentador de televisió Ryan Seacrest per explicar-li que havia carretejat fins allà les cendres del dictador nord-coreà Kim Jong-il. "El seu somni era poder venir als Oscars i que el tornessin a escampar sobre la catifa vermella i sobre la pitrera de Halle Berry", va explicar Baron Cohen abans de llançar part de les cendres sobre el perplex locutor.\nLa resta de desfilada per la catifa vermella va ser més plàcida. Només la brillantor d'alguns dels vestits escollits per les estrelles -com el de Meryl Streep, enfundada tota ella en un drap daurat com l'estatueta que s'enduria, o bé la nòvia d'aquesta temporada de George Clooney, l'exlluitadora professional Stacy Keibler, amb un Marchesa llampant- va rivalitzar amb els flaixos dels fotògrafs. Totes dues ocupen el top de les estrelles més mal vestides. Clooney, un clàssic d'Armani, es va confessar tranquil tot i les seves nominacions com a guionista de Los idus de marzo i com a actor per Los descendientes : no duia cap discurs escrit a la butxaca perquè intuïa que seria "una nit molt francesa".\nBlanques i radiants\nEl color de la nit va ser el blanc. Va destacar Gwyneth Paltrow amb un vestit amb capa de Tom Ford, el súmmum de l'elegància, i Milla Jovovich i l'artist Bérénice Béjo van rivalitzar amb dos Elie Saab vintage amb pedreria. Entre les més ben vestides també hi havia una imponent Penélope Cruz amb un Armani Privé.\nDe patinades n'hi va haver, tot i que cap desastre del nivell del cigne de Bjork, la drapaire Helena Bonham Carter o el clàssic mal gust de Cher. Això sí, el Givenchy de Rooney Mara va aconseguir que l'actriu quedés més guapa tatuada i plena de pírcings al film Millennium que a la catifa vermella. Natalie Portman i Emma Stone, totes dues de vermell amb un Dior Vintage i un Giambattista Valli, van optar per una aposta segura i en canvi es van posar quinze anys a sobre cada una. Sandra Bullock duia una vestit blanc i negre amb un brodat daurat que no ressaltava precisament la seva figura. També van aparèixer els prínceps Charlene i Albert de Mònaco, ella vestida de blanc cast i amb un posat encarcarat i incòmode indigne de la jove de Grace Kelly.\nRere les bambolines, Penélope Cruz aprofitava l'estona per xerrar amb Gwyneth Paltrow moments abans que comencés la retransmissió. Christian Bale feia de cicerone a Octavia Spencer després que ella rebés el seu guardó feta un mar de llàgrimes. Durant les pauses publicitàries es podia veure George Clooney passejant per la primera fila i conversant amb l'equip de The artist i el seu amic Brad Pitt. I Michelle Williams, acompanyada per la seva amiga dels dies de Dawson crece Busy Philipps, aprofitava també els anuncis per saciar la gana amb els refrigeris que unes hostesses repartien entre els assistents.\nLa cama de Jolie i el mugró de J Lo\nLes alegries de la nit les van donar la cama eterna d'Angelina Jolie, que emergia d'un tall d'un vestit de Versace, i el vestit cenyit, transparent i blanc de Jennifer Lopez. La cantant i actriu va ser una de les últimes a arribar a la gala i va entregar un premi amb Cameron Diaz. Van fer broma rivalitzant amb les seves natges i, quan es van girar, l'escot de J Lo deixava intuir l'ombra del mugró, una nota festiva per a les cròniques de societat. Com a curiositat, tant la cama de la Jolie com el pit de López ja tenen compte a Twitter.


Permisos de pesca a Alaska - Alaska\n29 Mar Permisos de pesca a Alaska\nPosted at 09:48h in General\tby\tFrancesc Nolla\nMolta gent va fins Alaska per pescar, sobretot salmó (als rius Kenai i Kasilof), i alguns altres, halibut (al mar). En tot cas, per poder pescar a Alaska (encara que sigui un únic dia del vostre viatge), cal disposar d’una llicència, emesa pel Departament de Pesca i Cacera de l’estat. Aquesta pàgina que us enllaço (en anglès) us permet consultar lles reglamentacions a seguir, i també comprar la llicència online. Tot això, també és aplicable si hi aneu a caçar. Però això ja són figues d’una altra panera…\n+ Info: adfg.alaska.gov\nAlaska, Enllaços, halibut, pesca, salmó


El Quadern d'Enric : Gabinet Premsa Ajuntament, OPERATIU ESPECIAL TOT SANTS\nGabinet Premsa Ajuntament, OPERATIU ESPECIAL TOT SANTS\nL’Ajuntament de Tavernes estableix un dispositiu especial per a la festivitat de Tots Sants\nEl pla es posarà en marxa a partir del divendres dia 30 fins a la nit del diumenge dia 1 de novembre, i compta amb l’operatiu especial de la Policia Local de Tavernes i la col·laboració de l’Agrupament Escolta Valldigna.\nLa Regidoria de Serveis Públics i Seguretat Ciutadana ha establit un dispositiu especial amb motiu de la festivitat de Tots Sants.\nAixí, s’han marcat uns horaris que faciliten als veïns les faenes d'arreglar els nínxols. El divendres 30 d'octubre l'horari serà el comprés entre les 8 del matí i les 9 de la nit. El dissabte 31 serà de 8 a 12 de la nit. I el diumenge 1 de novembre, l'horari especial del cementeri municipal de Tavernes serà de 8 del matí a 9 de la nit. Finalment, el dilluns 2 de novembre l'horari especial d'obertura del cementeri serà des de les 8 del matí fins a les 6:30 de la vesprada. La missa dels sants difunts serà a les 10 del matí.\nLa Policia Local tindrà un operatiu especial amb l’objectiu de facilitar el trànsit de vehicles i persones per la zona del cementeri este cap de setmana per la gran afluència que s’espera.\nA més, està previst un control més específic amb presència policial continuada per la zona dels Sequers, entre altres, per a evitar actes vandàlics, especialment en façanes d’habitatges particulars.\nTambé s’ha planificat el servici preventiu de la nit, perquè tots puguen gaudir dels actes festius programats i evitar actuacions que els puguen desmerèixer.\nEs recomana que la gent que vaja amb vehicle al cementeri ho faça amb prou temps i sense presses, ja que no tots poden estacionar prop de l’entrada. En tot cas, s’habilitarà la zona interior per a parar i estacionar vehicles comercials (especialment floristes) a més de vehicles amb persones de mobilitat reduïda o que faciliten el trasllat a persones majors.\nL’Agrupament Escolta Valldigna col·labora, un any més, amb els veïns que tenen dificultats per a arreglar les casetes dels seus difunts. Els voluntaris estaran els dies 30 i 31 de 5 a 8 de la vesprada en el cementeri municipal i ajudaran els usuaris a dipositar les flors als familiars difunts.


Tv - TV Berguedà\nCavalcades de Reis 2018\nEls desnonaments no s'aturen a Catalunya\nMés de 13.000 famílies d'arreu de Catalunya van perdre casa seva durant el 2017 per no poder fer front a la hipoteca o el lloguer. Per conèixer amb més detall aquest problema social posem la lupa en tres punts diferents del nostre territori: Giron...\nLa Conversa72 vídeos\nL'Estació 63 vídeos\nPle Municipal36 vídeos\nProgrames especials33 vídeos\n15:03 3 reproduccions\nMés de 13.000 famílies d'arreu de Catalunya van perdre casa seva durant el 2017 per no poder fer front a la hipoteca o el lloguer. Per conèixer amb més detall aquest problema social posem la lupa en tres punts diferents del nostre territori: Girona, Badalona i Lleida.\n03:32 6 reproduccions\n1.200 alumnes han vist simultàniament la sèrie 'Comtes' aquest matí en cinemes de tot Catalunya. La sèrie, una producció de la Xarxa amb guió de l'escriptor Albert Sánchez Piñol i dirigida per Carles Porta, narra la història dels primers comtes catalans per aconseguir la independència de l'imperi carolingi. Pels alumnes, 'Comtes' és un recurs pe...\nL’auditori de l’EMMB s’obre al públic amb el concert CASASSIANES\n02:55 17 reproduccions\nL’auditori de l’Escola Municipal de Música de Berga va acollir divendres passat el concert de poemes musicats d’Enric Casasses a càrrec del duet ArçDuo. La proposta va permetre obrir l’espai de l’auditori al públic i apostar per una proposta musical innovadora\nL’ACA preveu millorar el desguàs i l’accés al peu de la presa de La Baells\n01:07 19 reproduccions\nL’Agència Catalana de l’Aigua invertirà 130.000 euros en dos projectes que permetran canviar el desguàs de fons i millorar l’accés al peu de la presa de La Baells. Tots dos projectes ja han sortit a licitació i està previst es puguin dur a terme aquest 2018\n30:14 2 reproduccions\nVila de Bagà-Jornades Templeres 2018\n18:56 2 reproduccions\nConcert d'Autoput a la General 3a part\n22:27 0 reproduccions\nConcert d'Autoput a la General 2a part\n31:24 0 reproduccions\nConcert d'Autoput a la General 1a part\n28:21 0 reproduccions\n16:00 6 reproduccions\nEsmorzem amb Bernat Escudero, president de l'Associació Homes Igualitaris, una entitat de voluntaris sense ànim de lucre que es va constituir oficialment el 2009 que promou la reflexió sobre la condició masculina i el treball personal des d'una perspectiva de gènere. Des de fa anys organitzen xerrades, tallers a instituts, presons o grups de par...\n03:52 10 reproduccions\n25:03 54 reproduccions\nMés del 90% dels taxistes de l'àrea metropolitana són homes. I només el 10% de transportistes són dones. Avui volem parlar amb aquesta minoria per saber les dificultats a les quals han de fer front treballant en un àmbit de predomini masculí. Obrim taula de dones amb la periodista Clara Armengol de VOTV. Ens acompanyen la coach Carme Lluveras, ...\n06:56 8 reproduccions\nAvui en Joan Bordas, mestre jardiner de Garden Centre Bordas ( www.jardineriabordas.com ), ens ensenya les propietats de l'espígol, un imant infal·lible de bestioles beneficioses per a les plantes, com les abelles.\nArbres per la llibertat\n01:33 80 reproduccions\nLa Valldan va recuperar el passat diumenge la festa de l’arbre com a desgreuge per la bretolada que van patir diferents arbres fruiters d’una finca de l’antic poble per dur llaços grocs lligats a les branques.\nRepensar les muntanyes per atraure turisme de qualitat\n01:48 15 reproduccions\nSaldes acull el tercer seminari internacional del projecte de Muntanyes Emblemàtiques de la Mediterrània. 23 tècnics de 5 països diferents treballen fins divendres en la simulació de les directrius establertes en la proposta de turisme internacional\nLa fira de Gironella arriba amb la primavera\n02:25 10 reproduccions\nGironella presenta la fira del motor que tindrà lloc aquest diumenge, les novetats d'aquesta edició se centren en la celebració dels 10 anys de la trobada de cotxes clàssics i en la posada en marxa d'una campanya per promocionar el comerç local.\nDirt Track Rookies 2018-Rancho Canudas\n07:55 84 reproduccions\nPremis de cultura del Berguedà 2018\n62:25 19 reproduccions\nLa Valldan festa de l'arbre 2018\n13:55 18 reproduccions\n09:02 180 reproduccions\nLa Júlia Peguera, periodista de Canal Blau, proposa una missió impossible per fer en directe. Avui ve acompanyada la Cristina Iglesias, directora de ClonFactory, amb qui descobrim els babyclons!\nSom la televisió de proximitat, del Berguedà, Bages i Solsonès.\nL'entrevista - Notícies en xarxa1335 vídeos\nBen trobats3813 vídeos


Aproximació a les pandèmies de l'antiguitat mediterrània - Ab Origine Magazine\nFlorit Goñalons, Andrea (2021) "Aproximació a les pandèmies de l'antiguitat mediterrània", Ab Origine Magazine, 60(març) [en línia].\nHistòria antiga, Imperi romà, Mediterrània, Pandèmies, Sistema immunitari\nCom a éssers biològics, els humans ens enfrontem a la influència de virus, bacteris i patògens. Això, que sembla una obvietat des del punt de vista científic i biològic, i que ens afecta especialment degut a les pèrdues a les quals ens enfrontem en un context com l’actual, amb la pandèmia de la Covid-19, no és una justificació per laxar les mesures proposades pels experts per evitar els contagis. De fet, la desconeixença dels procediments mèdics i l’absència de mesures higièniques i de prevenció foren, en la majoria dels casos, la causa de l’alta mortalitat de les anomenades Pestis del nostre passat.\nAquest article pretén aproximar-se a les tres grans pandèmies que assolaren l’imperi romà en l’antiguitat, molt especialment dins del context Mediterrani, eix essencial dins de les comunicacions Orient-Occident. La raó per situar el nostre petit estudi entre els segles I i VII dC recau en la presència de fonts que permeten seguir el rastre d’aquestes malalties i parlar de pandèmies en un sentit global. Com és d’imaginar, però, les pestes o malalties infeccioses no són exclusives d’aquestes dates, i el desconeixement derivat de la manca de fonts, no implica la inexistència de focus epidèmics importants al Mediterrani previs a l’auge de l’expansió de Roma. Per tant, convé esmentar que totes les civilitzacions antigues d’arreu patiren en major o menor mesura els efectes de les epidèmies i la consegüent reducció de població que implicaven; algunes per mortaldat, d’altres pels intents de fugir dels focus d’infecció.\nDe fet, La Torà i la Bíblia sovint fan referència a patologies com la Lepra, que proliferava al Llevant i a Egipte. També tenim dades de pestes entre les poblacions del Mediterrani Oriental al primer mil·lenni aC (1340-1310 aC) com la Pesta dels Hitites, de les que desconeixem símptomes i procés i que afectà sobretot al regnat de Mursili II o la Pesta d’Atenes, coneguda i descrita per Diodor Sícul i que assolà la ciutat grega cap al 584 aC, causant la mort d’un terç dels seus habitants. Més tard, la Plaga d’Atenes (431 aC) de la qual sabem que afectava l’aparell digestiu i respiratori, i que arribà d’Etiòpia o de Pèrsia, va ser la causant de 100.000 morts segons l’historiador Tucídides, una xifra que s’ha de considerar amb prudència. A finals del segle V, la Pesta d’Agrigento, a Sicília, afectà sobre manera l’exèrcit cartaginès -s’ha relacionat amb un possible brot de malària-. La pesta de Siracusa, cap al 396 aC, també afectà l’exèrcit cartaginès i es considera que provocava que els soldats morissin als quatre o sis dies després d’haver-se contagiat. També la ciutat de Roma es va veure assolada per nombroses plagues entre el segles V i I aC, que van ser descrites per Cassisu Dio (els anys 22 aC i 43 aC), Suetoni, Tàcit i Orosi. També es descriuen epidèmies similars en temps de Vespasià (cap al 77-78 dC) i durant el regnat d’Adrià (117-118 dC), així com una epidèmia que afectà molt especialment el Nord d’Àfrica després d’una plaga de llagostes l’any 125 dC.\nLa diferència entre les “pestes” citades anteriorment és que aquestes semblaren no abandonar l’estatus d’epidèmies bastant localitzades i es donaren en un marc temporal molt concret que generalment, no superava l’any, amb la incidència de possibles rebrots entre els quatre o cinc anys següents al primer. Què provocà, per tant, que a partir del segle II dC puguem parlar de pandèmies i com arribaren aquestes a estendre’s per tot el domini romà i al llarg de marcs temporals molt més amplis?\nEn primer lloc, s’ha de considerar que l’absència de fonts o d’un registre documental més o menys clar dificulten la tasca de seguir el rastre o l’impacte real de les epidèmies mencionades, el que ens obliga a no descartat la possibilitat que els efectes d’aquestes entre la població o la seva expansió fossin majors del que ens indiquen les fonts. Hi ha, però, un parell de factors que sí semblen tenir una importància determinant en la propagació de malalties infeccioses des d’Asia o Nord d’Àfrica cap a l’occident Europeu i Mediterrani: subtils canvis de clima i un augment del moviment de contingents humans, molt especialment l’exèrcit i els comerciants. Aquests dos elements seran les que expliquin la gran incidència de pestes com l’Epidèmia Antonina (segle II dC) – també coneguda com a Pesta de Galè-, la pesta de Ciprià (segle III dC), i la pesta de Justinià (segle VI dC), a les que a continuació dedicarem una descripció més detallada.\nEls factors de l’exèrcit i el comerç en la propagació de malalties infeccioses gaudeix de consens general entre els historiadors i epidemiòlegs, però en l’actualitat els avenços científics en matèries com la carpologia, la paleobotànica i la meteorologia han permès relacionar aquestes pandèmies amb els episodis de canvi climàtic que tingueren lloc a l’antiguitat. En aquest sentit, estudis com el de Kyle Harper aporten hipòtesis interessants pel que fa a la influència del clima en la propagació dels virus. Més en la línia anterior, amb l’explosió de l’arqueoantropologia o l’arqueologia forense i els estudis genètics a partir de la primera dècada del 2000, s’ha pogut seguir el rastre i els efectes biològics d’aquestes patologies més detalladament.\nL’Epidèmia Antonina o Pesta de Galè\nL’esplendor del govern de l’emperador Marc Aureli no ha deixat mai de ser un tema de debat entre els experts. Per alguns, la crisi que vindria al segle III ja s’intuïa cap al final de la dinastia dels Antonins o Ulpi Aèlia. Contràriament al que la historiografia tradicional va proclamar molt de temps, l’època de Marc Aureli no va ser, sembla, el moment més feliç de Roma. De fet, durant el govern de Marc Aureli tenim notícies d’una pandèmia que sembla, pogué haver posat fi a la vida del propi emperador a Vindobona, actual Viena, mentre preparava una de les seves nombroses campanyes per estabilitzar les fronteres del Danubi i el Rhin. Qüestions historiogràfiques a part, sembla que encara que la pandèmia no fou la causa principal de la desestabilització de l’imperi, hauria estat un factor important de desequilibri cap a la crisi que estava per venir.\nRèplica de l’estàtua eqüestre de Marc Aureli al Capitoli de Roma. Font: Viquipèdia\nConeixem l’impacte d’aquesta pesta a través dels escrits de Galè, metge que visqué i descrigué els efectes de la pandèmia fins a la seva mort cap a finals dels segle II dC i de qui la plaga rep el nom. Per Galè sabem que la pandèmia s’inicià a Àsia i que aproximadament l’any 165 dC s’havia estès cap a Àsia Menor, molt probablement per via del Mar Roig, important via comercial a l’antiguitat. Els seus efectes es deixaren notar entre els anys 165 i 180 dC a Grècia, la Vall del Nil, Nord d’Àfrica, la Conca del Danubi, La Gàl·lia, Germania, Hispània i Britània. És a dir, fins a Galícia i Escòcia, límits occidentals de l’imperi. Aquesta expansió es pot documentar posant en relació les nombroses fonts epigràfiques provinents de làpides, amb relats biogràfics com el de Galè i alguns papirs.\nEls símptomes descrits per Galè fan pensar els experts que es tractava molt probablement de verola, ja que es menciona en els escrits l’existència d’erupció cutània, pústules i descamació a més dels típic malestar, dolor muscular sever, febre, vòmits i diarrees amb sang. Aquesta pandèmia hauria afectat sobretot els sectors de població més joves i ancians, a causa de la debilitat del sistema immune. Es pensa que podria haver-se iniciat per un Orthopoxvirus present en rates i que hauria mutat en els humans a l’inici de la pesta, molt possiblement entre l’exèrcit romà que en aquell moment tenia nombrosos efectius en les campanyes contra els parts a Síria i Mesopotàmia, causant una simptomatologia més severa. De fet, la Història Augusta i Amià Marcel·lí coincideixen destacar que es pensava que la pesta s’havia originat a Selèucida, actual Iraq, després que un soldat profanés el temple d’Apol·lo, del qual sortí un vaho pestilent. Es calcula que podria haver causat la mort al trenta o quaranta per cent de la població contagiada, i que la seva incidència hauria estat més potent a ciutats molt poblades com Roma, on s’hi documenta un rebrot cap a l’any 191 dC.\nEn el cas de la pesta Antonina, com la majoria a l’antiguitat, el desconeixement contribuí a la seva expansió catastròfica perquè no només s’interpretava com un càstig d’origen diví, sinó que es desconeixien els mecanismes de contagi i els seus tractaments. Els metges de l’època tendien a aplicar les sangries, el que hauria empitjorat l’estat dels malalts, o aplicaven herbes i ungüents d’escassa efectivitat que contribuïen al debilitament del sistema digestiu. El sistema de cures més efectiu era simplement aquell centrat en la dieta, destinada a donar força al malalt. A les xifres de la pandèmia és probable que hi hàgim d’afegir també les morts amb diagnòstic erroni, molt possiblement causades per brots de tifus o rubèola, també força freqüents a les societats premodernes.\nLa Pesta de Ciprià\nParlem de pesta per adoptar el terme de la vulgata llatina, acceptat en contextos d’epidèmia i pandèmia de “Pestis” o “Pestilentia” però com he comprovat, no totes elles fan referència a la Pesta Bubònica, coneguda per haver-se propagat per l’Europa de l’edat mitjana i per causar pústules negres. En el cas de la Pesta de Ciprià no fou una pesta sinó una malaltia infecciosa com Ebola, o almenys amb símptomes molt similars, que causava una gran mortaldat entre els afectats.\nL’origen de la Pesta de Ciprià, anomenada així perquè és el Bisbe de Cartago Ciprià qui ens la documenta, s’hauria originat a mitjans del segle III a Etiòpía, propagant-se per Àsia Menor, Grècia i Nord d’Àfrica i arribant a Roma cap a l’any 251 dC. A De Mortalitate, obra en la qual Ciprià ens descriu els símptomes i els efectes de la plaga, es comenta que la pandèmia reduí la població de Cartago en un seixanta-dos per cent entre morts i fugats. Convé tenir en compte, però, que Ciprià escriu en un context de tensions entre l’església i el poder imperial, i que aprofita sovint l’excusa del càstig diví per justificar la catàstrofe sanitària esdevinguda en plena crisi del segle III dC. En aquest sentit, el relat del bisbe dista d’abordar la pandèmia des del punt de vista mèdic com ho fa el de Galè, però malgrat tot ofereix un retrat prou fiable per apropar-nos a les hipòtesis que determinarien la possible dolència. A tall de dada curiosa, sembla que el mateix emperador Claudi el Gòtic va morir pels seus efectes.\nSegons Harper, els efectes nocius d’aquesta pandèmia podrien relacionar-se amb l’adveniment de sequeres prolongades i un descens de les temperatures que haurien afectat les produccions de gra d’Egipte i Nord d’Àfrica. És el que l’expert anomena la pèrduda de l’OCR (Òptim Climàtic Romà) que predominà al Mediterrani fins a l’època i permetent que els territoris més afectats fossin àries fèrtils i indispensables per alimentar les civilitzacions mediterrànies. La pèrdua de l’OCR hauria provocat una evolució cap al clima actual de les àrees nord-africanes, més tendent a la sequera i les inundacions, alterant per tant l’equilibri del sistema de subsistència i producció de l’imperi però també el natural i biològic, propiciant les èpoques de carestia, debilitant el sistema immunitari i augmentant l’exposició a patògens i virus. Sense descartar les hipòtesis de Harper, cal recalcar, que justificar la crisi del segle III des d’un únic punt de partida és perillós, perquè els processos històrics de desestabilització són el resultat de múltiples factors. El que venim a expressar, és que la teoria de Harper té molt de sentit des del punt de vista científic, però un cop més descartem que fos l’efecte d’una pandèmia la causa principal de la desintegració relativa de l’imperi com ara tendeixen a difondre alguns grups.\nLa Pesta de Justinià\nÉs probable que la de Justinià sigui la Pandèmia més coneguda de l’Antiguitat i és que els seus efectes es prolongaren en el temps durant quasi dos segles i al llarg de diferents indrets de l’imperi i del món. Un altre cop, l’aridesa del Nord d’Àfrica hauria tingut una influència important en la seva propagació.\nMosaic de Justinià a la basílica de San Apolinar Nuovo, a Ravenna. Durant el seu regnat l’imperi patí una de les pitjors pandèmies de Pesta Negra documentades a l’antiguitat. Font: Viquipèdia\nLa pandèmia s’origina a Constantinoble cap a l’any 543 aC i constaria de fins a tres fases entre els anys 542 i 749 dC. Aquestes etapes són conegudes com, la fase Bizantina (542-600), una pausa (600-660) i la fase Ibèrica (660-749) segons el territori en el qual tingué més incidència la malaltia. Durant tots aquests anys, les fonts ens parlen de rebrots a Constantinoble els anys 558, 573, 586, 599, 619, 698 i 747. Coneixem sobretot els seus primers moments a través dels relats de Procopi (500-560) i Joan d’Èfes (507-586).\nPer les descripcions, en aquest cas seria encertat parlar de Pesta Bubònica i s’hauria tractat d’una variant bastant mortífera, amb una mortalitat de fins al 60% dels contagiats. Estudis epidemiològics van descobrir a finals dels anys noranta del segle passat, que aquest tipus de bacil Yrsinia Pestis té l’origen a l’àrea Tibet-Qinghai de la Xina, durant el pirmer mil·leni aC i no es contagia pel contacte entre humans, sinó per la picada de les puces de rata negre que alhora haurien adquirit la mutació del virus d’un animal tipus marmota. En aquest cas, el virus també es contagiaria a animals amb efectes similars.\nDurant la plaga de Justinià, sembla que la mortalitat era tal que els cadàvers amoltonats i sense enterrar arribaren a representar un problema en els períodes de més incidència, tot i que és difícil establir un índex de mortalitat més o menys fiable a causa de l’absència de censos. Le Goff va realitzar en el seu moment un estudi interessant sobre els efectes d’aquesta Plaga, de la que sembla va contagiar-se també Justinià I, però va sobreviure, no sense veure gran part dels seus territoris afectats per una crisi que l’obligà a canviar els seus plans de reconquesta de l’imperi en més d’una ocasió.\nBacil d’Yrsenia Pestis, el patogen que causa l’anomenada Pesta Negra o Bubònica en humans. Font: Viquipèdia\nUn any de pandèmia: l’estudi dels fets històrics com a mecanisme de prevenció\nLa intenció d’aquest article era exposar breument les característiques de tres de les principals pandèmies de l’antiguitat per mostrar que la desconeixença, la superstició i la falta de procediment agrari tecnificat, a més dels tractaments mèdics propis del primer mil·lenni després de crist empitjoraren o propiciaren els contagis. En l’actualitat, els estudis epidemiològics i multidisciplinaris entre historiadors, arqueòlegs i biòlegs han permès un apropament molt útil des del punt de vista cientificomèdic i del comportament social per avaluar aquells factors a tenir en compte a l’hora d’evitar errors fatals en la gestió de processos socials d’aquest tipus.\nEn efecte, cal apropar-se a les situacions d’emergència sanitària des d’una perspectiva social i humanística –també humanitària– per educar en la prevenció de la propagació i destacar aquells punts que foren d’utilitat en el passat i que ho poden ser en el present, amb l’avantatge que ara tenim els mitjans tècnics necessaris per fer front als “girs biològics” que es presentin.\nTambé és interessant destacar la perspectiva climàtica en aquest tipus d’estudis del món antic, perquè, com s’està demostrant en el nostre present, és un factor decisiu en molts dels processos històrics i ho serà ara especialment, si no posem remei o mitjans al canvi imminent que experimenten els nostres ecosistemes, aquest cop a causa de la irresponsable acció antròpica i nociva a la qual hem exposat el planeta.\nLa nostra és una realitat en la qual natura i història no poden deslligar-se, així com no podem deslligar-nos nosaltres de les experiències del passat, gràcies al qual hem aconseguit conviure en un equilibri relatiu amb la natura i avançar, tot i les pandèmies, cap a un futur més segur per a la nostra espècie. El repte ja no és dominar la natura, sinó trobar l’equilibri que ens permeti protegir-la i convertir-la per tant, en un espai segur per a tots i totes, en aquest sentit, no oblidar la influència que ha tingut en el passat pot obrir una nova via de coneixement on aquesta cerca beneficiï també els estudis històrics.


Arracades llargues artesanals de ceràmica-Greta - VELVET BCN Botiga Online\nArracades llargues artesanals de ceràmica-Greta\nRoba>Dona>ACCESSORIS>Arracades>Arracades llargues artesanals de ceràmica-Greta\n> Roba>Dona>ACCESSORIS>Arracades>Arracades llargues artesanals de ceràmica-Greta\nPendents de ceràmica fets de manera artesanal a Barcelona. Cada un ha estat tallat, modelat i pintat a mà. Per això poden apreciar algunes diferències entre les peces. El que fa que cada pendent sigui únic. mesures: Llarg: 4,5 cm Són súper lleugers. Només pesen 4 g cadascun. El material de les fornitures és acer inoxidable hipoalergènic. Les arracades s'envien dins d'una bosseta de cotó. El color pot variar lleugerament a el de la imatge.


EDITORIAL Foto: SOS\nAporofòbia, el neologisme que dona nom a la por, al rebuig o l’aversió envers els pobres, ha estat escollida com la paraula de l’any 2017. És trist que un mot que denota una actitud negativa sigui el que, tot i que popularment no s’usi, designi l’actitud mundialment més estesa que explica molts capteniments i polítiques d’exclusió.\nEn el seu missatge per a la Jornada Mundial de la Pau que vam celebrar dilluns passat, el papa Francesc se centra en una forma punyent de pobresa envers la qual ha fet personalment gestos significatius des dels inicis del seu pontificat. Recorda una dada esfereïdora: hi ha més 250 milions d’emigrants al món, dels quals 22 milions i mig són refugiats; persones que volen viure en pau i que arrisquen la pròpia vida per mitjà d’un viatge llarg i perillós. El Bisbe de Roma, combatent implícitament l’aporofòbia, convida a observar aquestes persones amb una mirada contemplativa. Evocant els presents dels mags en l’Epifania, diu que «no arriben amb les mans buides, porten la riquesa de la seva valentia, la seva capacitat, les seves energies i aspiracions i els tresors de la seva pròpia cultura que enriqueix la vida de les nacions que els acullen». Alhora aquest esguard cal estendre’l a les comunitats d’acolliment: «També sap descobrir la seva creativitat, la tenacitat i l’esperit de sacrifici d’incomptables persones, famílies i comunitats que en tots els racons del món obren les seves portes i els seus cors als emigrants i refugiats, fins i tot quan els recursos no són abundants.»\nAmb el seu estil pedagògic, el Pontífex proposa quatre verbs amb cites a l’Escriptura: «Acollir» que recorda les exigències d’ampliar les possibilitats d’entrada legal, no expulsar els desplaçats i els immigrants a llocs on els espera persecució i violència i equilibrar la preocupació de la seguretat nacional amb la protecció dels drets humans fonamentals. «Protegir» que recorda el deure de garantir la dignitat inviolable dels que fugen d’un perill real cercant asil i seguretat, evitant la seva explotació. En particular, les dones i infants exposats a situacions de riscos i d’abusos. «Promoure», donar suport al desenvolupament humà integral. Subratlla la importància de garantir als nens i joves l’accés a tots els nivells d’educació, «cultivant un esperit de diàleg en lloc de clausura i enfrontament. I «integrar», treballar perquè els refugiats i emigrants participin plenament en la vida de la societat que els acull promovent el desenvolupament humà integral de les comunitats locals.\nEl Papa expressa el seu desig que aquest esperit animi el procés que en el decurs del 2018 portarà a la definició i l’aprovació per part de les Nacions Unides de dos pactes mundials: un per una migració segura, ordenada i regulada i un altre sobre refugiats. Que aporofília sigui la paraula de l’any que hem començat.


Projecte I - TEMPLA\nTEMPLA Research > TEMPLA recerca > \n"Organització funcional dels espais eclesiàstics a les seus episcopals de la Catalunya Vella” (2010-2012)\nEl primer projecte, centrat en les catedrals romàniques de la Catalunya Vella (Vic, Girona, La Seu d'Urgell) ha permès desenvolupar-ne un coneixement específic i contextual. Podem afirmar fefaentment que aquests recintes catedralicis, ara estudiats de manera sistemàtica i exhaustiva, contenien una importantíssima informació cultural i cultual que estava pendent de ser revelada. Aquests monuments encara no havien estat investigats de manera que es complementés l'examen de la seva materialitat i morfogènesi espacial amb l'avaluació de la seva percepció lumínica i acústica, és a dir, amb l'experiència de la seva immaterialitat.\nRestitució digitalitzada de la Catedral de la Seu d'Urgell\nHem desenvolupat aquest projecte en diferents fases i aproximacions consecutives. En primer lloc, hem procurat identificar i determinar exactament els processos i seqüències de l'evolució constructiva, les modificacions topogràfiques de cada fase i i l'organització dels espais eclesiàstics dins dels temples (presbiteris, cors, naus, capelles, tribunes, criptes) i fora d'ells (claustres, dependències i capelles complementàries). Per a aquest fi hem procedit a examinar l'ordre estratigràfic i constructiu dels murs de les fàbriques, així com les restes arqueològiques dels substrats, per mitjà de l'exploració física o del rastreig geofísic. Hem analitzat les estructures sustentants i les cobertes de cada àmbit mitjançant procediments mecànics que ja hem emprat en treballs anteriors: fotogrametries, infrarojos i escàner 3D (amb restitució digitalitzada; parcialment presentada en plataformes virtuals, com Youtube).\nHem examinat i documentat els processos constructius amb un propòsit interpretatiu global. Per complex que resulti, no és un horitzó d'arribada, sinó un ferm punt de partida per dur a terme la comprensió dels conjunts. En realitat, ens interessa conèixer les causes i els factors de les obres: els requisits funcionals i litúrgics fixats pels promotors en la configuració i organització dels espais eclesiàstics i dels programes visuals desplegats en els diferents sectors dels temples. Cerquem de conèixer de quina manera els cicles visuals d'escultura i pintura mural, el mobiliari litúrgic i les imatges de culte van contribuir a jerarquitzar els espais de les catedrals, a espacialitzar les activitats religioses i cerimonials. No ens limitem a l'exploració arqueològica o a la classificació tipològica dels monuments. Aquest equip aspira a desenvolupar una anàlisi d'antropologia cultural i política, a partir d'arquitectures i de les seves imatges.\nLa finalitat d'aquest projecte ha estat dur a terme l'estudi de l'arquitectura i els programes visuals adscrits en quatre seus episcopals catalanes (s. X-XII) d'una manera més ambiciosa del que s'havia practicat fins al moment. Hem pretès raonar i comprendre com es va configurar materialment cadascuna de les quatre seus catedralícies, quins criteris tècnics i tecnològics es van observar en la seva creació i quins van ser les directrius que van guiar el seu desenvolupament cronoconstructiu. A més d'això, intentem raonar quins van ser els motius i intencions que van estimular la seva construcció i com es va relacionar cada catedral amb la resta dels organismes i protagonistes del seu entorn sociocultural. Per fer-ho, hem examinat les catedrals des de cinc nivells argumentals complementaris: a. història de la construcció; b. organització espacial; c. topografia sagrada (relíquies i altars); d. disposició litúrgica dels àmbits; i. discursos figuratius en el marc dels seus contextos monumentals. En el seu nivell més complex, la finalitat del nostre projecte és resoldre l'interrogant dels significats i intencions que els promotors van concedir als espais eclesiàstics i als seus programes visuals, dotats els uns i els altres d'una explícita dimensió semàntica i d'unes variades capacitats per incidir en les retines i en els ànims dels usuaris.\nHem obtingut i presentat diferents resultats del projecte dins del seu període de vigència. En primer lloc hem avançat les conclusions de diferents àrees de la investigació general a través d'articles en revistes científiques i de capítols de llibre. A més, el coneixement dels programes visuals dels espais catedralicis romànics catalans ha pogut avançar gràcies a l'exposició celebrada al MNAC el 2009-2010 i al MEV el 2011 dedicada al cicle de pintures de Santa Caterina de la Seu d'Urgell (Dir. M. Castiñeiras). Hem presentat resultats de les nostres investigacions en congressos internacionals (Issoire 2011, Cuixà 2012) i a l'ampli congrés dedicat a les catedrals romàniques, els seus escenaris i escenografies, que va organitzat per TEMPLA i celebrat a Girona-Vic (7-10 nov. 2012), colofó científic i presentació internacional dels resultats d'aquest projecte d'investigació. Al marge de la publicació dels resultats d'aquesta convocatòria acadèmica, tasca en la qual ja estem treballant, ens preocupa extraordinàriament que les nostres investigacions puguin tenir profit per als plans de millora i conservació dels conjunts, de manera que puguem revertir a la societat -en forma de beneficis de coneixement- els rèdits acadèmics dels recursos que ens ha concedit.


Anaele House B&B Arborea Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 13 allotjaments a Arborea.\nVia delle Mimose 18, Arborea, Arborea, Itàlia, 9092 - Veure al mapa\n"The room was great - high price furniture and equipment. Roo..."\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Arborea, Anaele House B&B és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Anaele House B&B, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Recepció 24 hores, transport hotel/aeroport, servei de cangur, servei de bugaderia, bar són només algunes de les comoditats que fan que Anaele House B&B sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nL'ambient de Anaele House B&B es reflexa en cada habitació. banyera hidromassatge, aire condicionat, calefacció, escriptori, despertador són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent bany, sauna, pistes de tennis, jardí. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Anaele House B&B és una selecció idònia per a la vostra estada a Arborea.\nTots els tipus de viatgers (77) Parelles (53) Viatgers en solitari (5) Famílies amb infants petits (8) Grups (11)


Era d’Ávila el Sancho? (Francesc Robert)\nMoltes vegades el carrer acaba superant al mateix personatge que li dóna el nom\nFrancesc Robert 26/07/2015 23:29\nDe sempre m’ha cridat l’atenció saber l’origen dels noms dels carrers. És curiós com des d’un ajuntament es posa nom a una via pública amb l’objectiu d’homenatjar o guardar en el record a aquell qui dóna nom al carrer, però ai las!, moltes vegades el carrer acaba superant al mateix personatge que li dóna el nom. Per exemple a Barcelona tothom sap on és el carrer Balmes, el valor immobiliari que té, si fem una cerca al 'Google' posant Balmes ens sortirà tot un llistat de pisos en venda, de noms de bufets d’advocats, de consultors, d’empreses de prestigi, però rarament ens sortirà la història i la vida de la persona que hi ha al darrere del nom del carrer. No crec (i això és una suposició meva) que arribi al 2% del nombre dels vianants del carrer Balmes els que sàpiguen qui era Jaume Balmes i Urpià, filòsof catòlic del segle XIX que dóna nom al carrer. Tota la seva obra, tot el que va escriure, perquè finalment el seu nom sigui una de les capçaleres en les recerques immobiliàries a Internet. I de Pau Clarís? Què sabem de Pau Clarís? A part de ser un carrer de l’Eixample de Barcelona... Pobre canonge de la Seu, poc es devia imaginar al segle XVII que el seu nom seria sinònim de tràfic i embussos, però que gairebé cap dels conductors que circularien per l’asfalt que porta el seu nom sabria que circula per un carrer que homenatja el 94è president de la Generalitat.\nPerò a tot això hi ha un carrer de Barcelona que em crida especialment l’atenció, el carrer Sancho d’Ávila (o és Sancho Dávila?). L’associem al tanatori del Poble Nou, alguna vegada hem anat a donar algun condol. I moltes vegades parlem d’aquest carrer associant-lo a la mort; però no he vist ningú que es plantegi qui caram era aquest tal Sancho. Era un senyor que es deia Sancho i vivia a Àvila? Què curiós que dediquessin un carrer a un personatge tan anònim de la dita ciutat castellana, oi? O realment el carrer està dedicat a Sancho Dávila i ningú hi ha parat atenció i amb el pas del temps ho hem anat escrivint mal, canviant el Dávila pel d’Ávila que sona exactament igual? Doncs em temo que el que ha passat és això, i si és així, ja fa més anguniota perquè el Sancho Dávila, que no era d’Àvila sinó de Cadis, és un personatge una mica més escabrós. Cosí llunyà de Primo de Rivera, falangista del sector més proper a l’Alemanya Nazi, molt influent a la Falange i a l’Espanya franquista durant la Guerra Civil espanyola i els primers anys del franquisme i allunyat del poder després de la caiguda de l’alemanya nazi. En fi, tot un figura que va a tornar a viure posteriorment un moment de glòria amb la presidència de la Real Federación Española de Fútbol durant un curt període als anys 50.\nVaja, que a vegades val la pena parar un parell de minuts en saber qui hi ha al darrere dels noms dels carrers en comptes de veure-ho només com una simple adreça postal. Sobretot ara que està de moda eliminar bustos monàrquics (ep! Que ja em sembla bé!) podríem mirar d’esmenar noms com el del carrer Sancho Dávila, que per molta ràbia que faci l’exrei (que la fa!) més mania fa un falangista pro nazi.


La reunió de la Campanya Solidària del 17 d’abril de 2018 | Parròquies de Torelló\n← La reunió del Consell de Càritas Interparroquial del 16 d’abril de 2018\n2018.04.22- Lectures del diumenge 4 de Pasqua B – 22 d’abril de 2018 →\nPublicat el 18 Abril 2018 per jtorra\nDimarts, dia 17 d’abril de 2018, a les 9 del vespre, a la Rectoria de Sant Feliu hi va haver reunió de l’equip de la Campanya Solidària.\nDesprés d’una breu repassada a les activitats que hi ha hagut ja, és a dir, al Festival al Cirvianum de Gospel del diumenge 11 de març, a l’espectacle poètic i musical del dia 7 d’abril, al Casal de Sant Feliu, preparem el festival de play-back que està previst per al dia 27 de maig a les 6 de la tarda la Casal.\nTambé repassem el concert d’orgue a Sant Feliu previst del dia 20 de maig a l’església de Sant Feliu, a les 6 de la tarda, a càrrec d’Arol Garcia i Modest Moreno. I fem comentaris sobre la xerrada que dins de les festes del barri de Montserrat, hi haurà el divendres dia 4 de maig a la Biblioteca del Centre de Montserrat, a càrrec del sr. Firmin Dusabe, amb el títol: «De Ruanda a Catalunya. Reflexions sobre la solidaritat»\nAmb tot això, no acordem cap dia de torna-nos a reunir pendents d’aquestes activitats.


Max Pérez obté un premi dels Amics de l'Art Romànic per un estudi sobre Deulofeu - Empordà\nMax Pérez obté un premi dels Amics de l'Art Romànic per un estudi sobre Deulofeu\nÉs el guardó que atorga aquesta secció de l'Institut d'Estudis Catalans amb motiu de Sant Jordi\nCRISTINA VILÀ BARTIS 26.04.2021 | 20:22\nMax Pérez en rebre el diploma del guardó IEC\nMax Pérez en rebre el diploma del guardó\nEl filòsof figuerenc Max Pérez ha estat reconegut amb el premi que atorguen anualment els Amics de l'Art Romànic, secció de l'Institut d'Estudis Catalans, amb motiu de Sant Jordi, per una investigació sobre Alexandre Deulofeu i l'art romànic. El guardó, consistent en un diploma i 900 euros, també suposa la publicació de l'estudi a la prestigiosa revista d'art medieval Lambard.\nAquest estudi té el seu origen en una conferència que va impartir a Palau-saverdera el febrer del 2020 amb motiu del Jubileu. Hi parlava dels vincles entre Deulofeu i Sant Pere de Rodes. Durant el tancament pandèmic, Pérez va decidir ampliar-la abordant l'interès del filòsof pel monestir i, per descomptat, pel romànic empordanès que ell, certament, va ajudar a redescobrir. «Quan fa la Matemàtica de la Història, Deulofeu estudia la història de l'art de totes les cultures i arriba a la conclusió que el romànic neix a l'Empordà i que l'origen de tota la cultura occidental moderna era aquí», diu Pérez. Així va escriure 'L'Empordà, el bressol de l'art romànic' (1961), un llibre que després es convertirà en una trilogia. El treball, diu Pérez, serveix per reivindicar el que Deulofeu va aconseguir: demostrar el gran valor que tenia aquest patrimoni, que «ell va trobar destrossat» –i com podia convertir-se en un model alternatiu de turisme per a la comarca tal com va defensar en unes jornades que impulsà el 1963, en ple franquisme. «Deulofeu és també qui s'inventa Sant Pere de Rodes com a patrimoni nostre», afirma el filòsof, que tampoc s'oblida, en aquest treball, de dues figures importants, com Sebastià Delclòs, Pitruc, que tractà amb Deulofeu, i Joan Badia i Homs. «Els considero una mena de deixebles seus», afegeix.\n40 anys sense Josep Pla.\nBonic Sant Jordi, ara toca Festa Major.\nArrenca la prova pilot Obrir Girona amb el cicle de sopars en cinc restaurants de la ciutat.\nMax Pérez al costat de Jordi Savall que també va ser reconegut amb el premi Prat de la Riba de l'IEC.


Educació. Fitxa de l'activitat\nLlegim creant (3r-4t)\nÀmbits temàtics: Diversitat i convivència , Participació .\nDescripció de l'activitat: Volem apropar-nos a la lectura des de les imatges, llegint les fotografies, les il·lustracions, endinsar-nos en els colors, les formes i les llums d'una selecció de petites obres d'art. Art i lectura, fusionats. Adreçat a Primària Cicle Mitjà (3r-4t). Recomanem haver fet prèviament la visita Benvinguts a la biblioteca.\nA qui s'adreça: Primària: 8-10 anys.\nObjectius: Conèixer la biblioteca, els serveis que ofereix i el seu funcionament. Crear un hàbit lector Aprendre a ser autònom a la biblioteca Apropar-los al món dels llibres Despertar el gust per la lectura\nContinguts: Conceptuals: Concepte de biblioteca pública, normes bàsiques, serveis i funcionament. Presentació d'autors claus en la literatura infantil.\nProcedimentals: Benvinguda i explicació de la biblioteca, realització de l'activitat de lectura o de coneixement de la biblioteca, espai de lectura.\nD'actituds i valors: Convivència, civisme, participació.\nAforament: 25 persones.\nMonitoratge: Té Monitoratge.\nActivitat a càrrec del personal de la biblioteca amb la presència dels mestres\nQui organitza: Xarxa de Biblioteques. Biblioteca Plaça d´Europa ( www.l-h.cat/biblioteques )\nAdreça y població on es realitza: Biblioteca Plaça d'Europa\nAdreça on es realitza: Amadeu Torner, 57 (illa interior). L'Hospitalet de Llobregat\nCom arribar-hi: FFCC Europa-Fira\nDates i horaris: Des del: 04/10/2021 Fins al: 23/06/2022\nDurada de l'activitat: 1h.\nObservacions: Cal fer la reserva en línia. Us confirmarem la reserva. Contacteu amb bcardona@l-h.cat: - Si esteu treballant algun tema i voleu que l'ampliem aquí - Si voleu que us preparem un lot de llibres per endur-vos - Per a qualsevol dubte o comentari\nPer a més informació: Demanar per: Susanna Galí


Cultiu de la carabassa – Botanical online\nInici › Cultiu › Cultiu de la carabassa\n1 (Cucurbita pepo)\n2 COM CULTIVAR LA CARABASSA\nCOM CULTIVAR LA CARABASSA\nEstiu. Per facilitar la pol·linització posar eixams d’ abelles a prop del camp de contreu. També podem executar una pol·linització artificial, passant el pol·len de la flor masculina a la femenina amb l’ ajuda d’un pincell.\nRegular, sempre que sigui possible.\nPels seus fruits (carabassa o carbassó) que es recullen des de la primavera a la tardor.\nSol. Prefereix els climes càlids, sense baixar la temperatura per sota dels 10ºC.\nA principis de primavera, per mitjà de llavors en viver que deuen transplartar-se unes 6 setmanes després si el clima és fred. En el cas que el clima sigui càlid, es poden plantar directament en el sòl..\nTerreny ric en humus i fem


Recull de bones pràctiques per a l’Impuls de les Llengües – Fem escola a Barcelona\nAccions de coordinació per a l’impuls de les llengues felicita l’Istitut escola Costa i Llobera per la col·laboració d’una professora emèrita de la UAB dins l’aula de llengua estrangera. Més enllà del suport desinteressat que representa el treball de voluntariat, la col·laboració intergeneracional entre alumnat, professorat i formadors universitaris s’estableix una nova mirada al treball de l’aula.\nUna professora emèrita de la Universitat Autònoma de Barcelona, Sra. Mercé Bernaus col·labora dins de l’aula de llengua estrangera donant suport a un projecte col·laboratiu que es du a terme amb alumnes de primer de l’ESO. El projecte té com a objectiu que els alumnes reflexionin sobre el seus estils de vida i com millorar-los per tal de reduir la seva petjada ecològica. Aquest projecte es du a terme conjuntament amb estudiants d’altres escoles de Catalunya i de Hong Kong.\nLa seva experiència i col·laboració amb el professorat de la matèria (en un “team teaching” docent), permet aprofundir i donar més suport a les necessitats de l’alumnat del centre.\nLa participàció es du a terme dins d’una optativa de llengua anglesa. Aquesta participació es va lligar al fet que aquest és l’any europeu de l’envelliment actiu com a una iniciativa d’envelliment sostenible.\nPodeu aportar les vostres experiències dins el marc de l’any europeu de l’envelliment actiu i la solidaritat intergeneracional.\nCategories IniciativesEtiquetes cohesió social, cooperació, llengües estrangeres\tNavegació per les entrades


La soja, un substitut de la carn – Botanical online\nInici › Aliments › La soja, un substitut de la carn\n1 Característiques de la soja (Glycine max)\n1.1 Història de la soja\n1.2 Varietats de soja\n1.3 Usos de la soja\nCaracterístiques de la soja (Glycine max)\nFoto de beina de soja amb grans\nLa soja és una planta anual de fins a 1,5 m d’alçada. Tiges erectes cobertes d’una espessa pilositat de color marronenc.\nFlors blanquinoses o blanc – violeta de 5-6 cm de longitud agrupades en raïms.\nProcedeix de l’espècie Glycine ussuriensis que creix silvestre en Xina i Japó.\nLa soja té el seu origen en en el sud-est asiàtic. Tenim restes de la seva la seva existència en Xina fa ja més de 5000 anys i el seu ús com a aliment apareix documentat en aquest país l’any 2800 a.C.\nAtès que les religions orientals van prohibir el consum de carn animal, la soja es va imposar des del principi com un cultiu imprescindible en Orient per a subministrar les proteïnes que no podien adquirir de la carn. De fet, en estes regions se la coneix com “carn dels camps” o “vedella de la Xina”.\nA partir d’allí va ser portada a a Europa en el segle XVIII i a Estats Units a principis del segle XIX. És en aquest país on el seu cultiu va adquirir una major importància dins dels països occidentals fins a convertir-se en el primer país productor del món i un gran exportador a altres països que la necessiten. Brasil és el segon productor del món abans Argentina que supera a Xina i Índia. A Europa el major productor és Itàlia.\nLa soja es va utilitzar i es segueix utilitzant a Orient com a aliment, bé en la seva forma simple, com un llegum més o a través d’algun dels seus derivats (Tofu, llet de soja, brots de soja, salsa de soja, etc.).\nTots aquests productes i, especialment els seus derivats s’estan cada vegada més estenent-se per altres parts del món.\nA occident l’ús d’aquesta lleguminosa es centra fonamentalment en la producció de pinsos per al bestiar, en l’elaboració d’olis comestibles o lubricants industrials, en greixos vegetals tant per a l’alimentació en forma de margarines com per a la indústria, pintures o altres derivats industrials.\nMés informació sobre la soja i altres plantes\nToxicitat de la sabina, Juniperus sabina L.


Nou avís de Fernando Simón a la població: marca una nova data\nFernando Simón explica quin pot ser l'efecte de la variant òmicron per Nadal | GTRES\nFernando Simón sap fins a quina data continuarà pujant la incidència de la Covid-19 a Espanya\nper Miguel Cuartas 21/12/2021 19:00h\nFernando Simón s'ha tornat a dirigir als espanyols aquest dilluns 20 de desembre des de Còrdova per parlar sobre la Covid-19. El director del Centre de Coordinació d'Alertes i Emergències Sanitàries ha deixat clar que l'augment de la incidència pel coronavirus a Espanya no té a veure amb la variant òmicron. Abans de participar en unes jornades sobre la incidència de la pandèmia en persones grans, Simón ha entrat de ple en una qüestió sensible.\nSegons l'especialista, la situació epidemiològica actual a l'estat espanyol, «encara que en part es pugui deure a la variant òmicron, no n'és conseqüència fonamentalment». «El problema que tenim a Espanya i l'increment que tenim de la incidència», segons ha informat, «va començar abans que la variant òmicron ocupés cap espai».\nSimón prediu les setmanes que continuarà pujant la incidència de la Covid\nPel que fa a la incidència acumulada a Espanya, que ja supera els 600 casos per 100.000 habitants els últims catorze dies, Simón ha estat poc optimista. Segons ell, «hem d'esperar que en les pròximes dues o tres setmanes seguirà pujant la incidència, encara que esperem que no gaire de pressa».\nAixí, Simón s'ha dirigit a la població, de qui espera, i així ho ha manifestat, que «sigui sensata i segueixi les mesures que s'aprovin. Però, sobretot, que la població, que sap perfectament quines mesures de protecció personal s'han d'aplicar, les apliqui de la millor manera per mirar de reduir els riscos», ha assegurat.\nFernando Simón avisa: El coronavirus podria créixer després de Nadal a Espanya | Europa Press\nEl director del CCAES ha admès que hi ha països a Europa on la variant ha guanyat espai i hi ha hagut més problemes. Aquestes circumstàncies «s'estan tractant amb les mesures de control importants, així com que es van controlar les altres», segons Simón. Per a ell, «a Espanya se'ns estan ajuntant ara mateix les dues coses, i alguna cosa haurem de fer», ha lamentat.\nS'han de cancel·lar els esdeveniments socials per Nadal?\nSobre les mesures restrictives que poden establir les comunitats o el mateix govern central respecte de les reunions socials, Simón creu que s'haurien de mantenir mentre es pugui. «En cas que no es pugui», ha admès, «no». Tanmateix, Simón ha apuntat que «hi ha alternatives per fer les coses de manera que els riscos siguin menors». Amb tot, l'especialista ha recordat la preocupació que hi ha amb la nova variant, encara que ha insistit que, en qualsevol cas, cal repensar «la manera com ens comportem».\nLes trobades socials per Nadal poden provocar que es dispari el nivell de contagis de Covid | iStockPhoto (DisobeyArt)\nA parer de Simón, és molt difícil que abans del 10 o el 15 de gener la situació epidemiològica millori, «no només per l'evolució que estem portant, sinó per les festes que s'apropen». A més, Fernando Simón ha considerat que «el que no podem pretendre és fer les coses com es feien abans que aparegués el coronavirus i pretendre que no existeixi la transmissió».\nL'opinió de Simó sobre la nova variant òmicron\nPer al director del Centre de Coordinació d'Alertes i Emergències Sanitàries, si bé «hi ha alguns indicis sobre l'òmicron, encara no estan comprovats». Encara no està demostrat que l'òmicron «escapi a l'efectivitat de la vacuna o sigui menys eficaç, però la vacuna ens està ajudant». En conclusió, segons Simón, «no té res a veure el que està passant ara amb el que passava en situacions similars fa un any. Però continua havent-hi un percentatge de població important sense immunitzar».


La mort d'un septuagenari quan apagava un incendi pujat a un mur en una parròquia de Vigo eleva a quatre les víctimes mortals per l'onada d'incendis que afecta Galícia.\nSegons han confirmat fonts sanitàries, a les 22,10 hores de diumenge el 061 va rebre l'avís de la caiguda d'un home des d'un mur. Al lloc va acudir una ambulància medicalitzada per atendre l'home, de 70 anys, que va ingressar cadàver a l'Hospital Álvaro Cunqueiro.\n15 POBLACIONS EN RISC\nGalícia continua afectada el matí d'aquest dilluns per 105 incendis, dels quals 67 romanen actius i, concretament, 15 estan en situació 2 per risc per a la població. Com a conseqüència d'aquesta onada de focs, els centres hospitalaris han atès, a més, diverses persones per intoxicació per fum ja vuit per cremades.\nAixí ho ha informat Núñez Feijóo en la roda de premsa posterior al Consello de la Xunta convocat de forma extraordinària per analitzar la situació dels incendis forestals.\nSegons ha explicat el president gallec, els incendis amb més risc per a habitatges i població, els de nivell 2, són sis a la província de Pontevedra, cinc a la de Lugo i quatre a la d'Orense. La situació de risc ha obligat a suspendre les classes a 21 escoles (20 d'ells a Pontevedra) ia tancar cinc centres de dia, tres escoles infantils i dues cases niu.\nFERITS I MORTS\nEls serveis sanitaris han atès durant la nit a multitud de persones afectades per inhalació de fum, així com a vuit persones per cremades, de les quals tres estan ingressades.\nL'onada d'incendis que afecta Galícia des d'aquest diumenge va deixar aquesta matinada tres morts. Dues de les víctimes mortals es van veure atrapades pel foc a l'interior d'una furgoneta a la parròquia de Chandebrito, a Nigrán (Pontevedra) i una tercera va perdre la vida en Carballeda de Avia (Orense).\nLa hipòtesi estudiada és que aquest senyor, d'edat avançada, va voler anar a apagar pel seu compte i risc les flames que voltaven el seu habitatge, però va caure i no va ser capaç d'aixecar, fins que va ser aconseguit per les flames.\nLes dues víctimes mortals trobades en un vehicle que va quedar atrapat pel foc a Nigrán també tenien edat avançada i van ser recollides per una veïna per intentar escapar de les flames.\nEl relat dels fets aportat per fonts municipals assenyala que la policia va obrir un camí i es va indicar als veïns que podien sortir per allà. No obstant això, va canviar el vent i els van assenyalar que havien de fer marxa enrere, però maniobrant el vehicle es va quedar atrapat i ja no van poder sortir.\nPel que sembla, quan es va donar l'ordre de desallotjament a la parròquia de Chandebrito, la conductora del vehicle va anar recollint a altres veïns. Les fonts municipals consultades han indicat que hi ha equips de psicòlegs atenent els afectats.\nLes flames han obligat a evacuar de nit tres persones de Parada de Sil, on el foc "va arribar fins a les cases", segons ha confirmat la seva alcaldessa Yolanda Jácome, que ha destacat que "el treball coordinat de motobombes, equips d'extinció i veïns" han pogut salvar habitatges.\nL'alcaldessa ha explicat que "mai ha vist" un incendi de tal magnitud a l'Ajuntament de la Ribeira Sacra. Tot i que "encara" no es pot quantificar la superfície cremada considera que "és una catàstrofe natural tremenda".\n"Evacuem amb els nostres mitjans i entre tots els veïns en Santigueiro i Coutiño, i vam estar ajudant a apagar tota la nit a Couto, on el foc s'ha quedat al costat de les cases", ha dit Jácome.\nEn aquests moments no hi ha perill per a cap població, encara que el foc es desplaça cap al canó del Sil i el monestir de Santa Cristina de Ribas de Sil.\nUna desena de centres educatius del sud de la província de Pontevedra i el campus de Vigo de la Universitat de Vigo han suspès les classes aquest dilluns per precaució com a conseqüència dels incendis declarats a l'àrea.\nTal com ha informat la Conselleria de Cultura, Educació i Ordenació Universitària, fins al moment s'ha acordat cancel·lar les classes a Baiona a l'IES Primeiro de Març, el CEP de Cova Terrena, el CEIP Fonts baina, i el CEP de Belesar.\nUna professora de l'institut de Baiona va publicar a Twitter com ha quedat l'entorn.\nAixí mateix, a Vigo s'han suspès al CEIP de Sobreira-Valadares ia l'IES Valadares; a Pazos de Borbén al CPI Treballs Enríquez; a As Neves al CEIP Marquesa do Pazo dóna Mercè ia l'IES Pazo dóna Mercè; i en Gondomar al CEIP Serra-Vincios.\nD'altra banda, la Universidade de Vigo ha traslladat en un comunicat que, davant la situació d'emergència ocasionada pels focs i "l'agreujament experimentat en les últimes hores", tot i que no s'han vist afectades les instal·lacions universitàries, s'anul·la l'activitat docent per a aquest dilluns al campus de Vigo.\nCARRETERES TALLADES I SENSE TRENS\nL'autovia A-52 entre Cañiza (Pontevedra) i Ourense continua tallada. En concret, la circulació està interrompuda en l'A-52 entre els quilòmetres 269 i 282 en els dos sentits, segons les dades facilitades pel 112 Galícia.\nTambé la DGT informa que estan tallades al trànsit carreteres locals com l'OU-0306 al quilòmetre 5 en Carballeda de Avia en tots dos sentits a causa del fum i pols dels incendis forestals.\nEls incendis forestals mantenen interrompuda la circulació ferroviària entre les localitats de Pontevedra de Salvaterra de Miño i As Neves i els municipis de Lugo de Pobra do Brollón i Monforte de Lemos.\nAixí ho han informat aquest dilluns fonts de Renfe, que han precisat que, a grans, hi ha quatre trajectes afectats a la Comunitat gallega els passatgers són transbordats per carretera oa altres trens.\nEn concret, s'han vist afectats aquest dilluns al matí dos trens intercity entre Vigo i Ponferrada i Ponferrada-Vigo els passatgers han estat traslladats per carretera entre Sant Clodio i Monforte.\nA més, l'Alvia entre Pontevedra i Madrid ha estat desviat i els ocupants del tren hotel de Madrid han estat transbordats a Ourense en un Avant fins a destinació.


Starjjang jeju airport house Illa Jeju Corea del Sud - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n3F, 120 Yongdam-ro, Jeju Centre, Illa Jeju, Corea del Sud, 690-819 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Starjjang jeju airport house?\nBarri Jeju Centre Seongsan Jeju Centre Jeju Centre Jeju Centre Jeju Centre\nMés informació sobre Starjjang jeju airport house\nDissenyat tant per oci com per negoci, Starjjang jeju airport house està situat idealment a Downtown Jeju; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Tota l'emoció del centre de la ciutat és només a 2~3Km. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Starjjang jeju airport house asseguren una estada plaentera als seus clients. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, taquilles són només algunes de les comoditats que fan que Starjjang jeju airport house sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com billar, ping pong que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Starjjang jeju airport house.\nDistància des del centre de la ciutat: 2~3Km\nTots els tipus de viatgers (47)Viatgers en solitari (35)Famílies amb infants grans (2)Grups (10)


Els 700 anys d'història de la vila centren el quart encontre d'escriptors poblers\n07 maig 2021 22:01\nL'Ajuntament va presentar el primer premi de narrativa curta «Alexandre Ballester»\nTomeu Garcies | 15 abril 2000\nEl llibre i la cultura es convertiren ahir en els protagonistes a sa Pobla. L'Ajuntament aprofità la celebració del quart encontre d'escriptors poblers per presentar el programa d'actes que servirà per commemorar els 700 anys de sa Pobla.\nRafel Socies, Alexandre Ballester, Pere Bonnín, Lleonard Muntaner, Miquel López o Ramon Molina foren alguns dels escriptors que s'hi arreplegaren. La jornada començà amb un col·loqui en el qual s'implicaren els escolars, i que versà sobre els 700 anys d'història de sa Pobla. Després, els alumnes dels centres s'acostaren fins a la plaça de l'Ajuntament, on hi havia muntades parades de llibres. Qui més qui manco en comprà un exemplar i, com no, la rosa vermella.\nMentre, a l'interior de la Casa de la Vila es va dur a terme l'acte de caire més protocolari amb la presència dels escriptors i de les autoritats municipals, encapçalades pel batle, Jaume Font.\nAixí mateix, hi foren presents l'editor Lleonard Muntaner i el delegat de la Societat General d'Autors, Ignacio Fernández. Antoni Serra, regidor de Cultura, presentà els trets més importants d'un programa que té un fort contingut cultural i que ja s'ha encetat amb la publicació per a la venda de l'àlbum «Sa Pobla en cromos» i amb l'encontre d'escriptors.\nEl seguirà la reedició del llibre «La saga de l'aigua», de Joan Torres Gost, que s'ha fet en col·laboració amb l'editor Muntaner. Per al mes de juny és prevista la declaració oficial de Bartomeu Torres Gost com a fill il·lustre. Un altre dels actes importants serà la representació d'un monòleg teatral escrit per Alexandre Ballester, i que correrà a càrrec de l'actor pobler Simó Andreu.\nLa música hi serà present amb el «Tradicionarius», l'encontre de compositors-Festival Illa de Mallorca, o el concert commemoratiu del compositor local Antoni Caimari.


Natxo Tarrés i la Banda Esperanzah > Festival Esperanzah!\nNatxo Tarrés i la Banda Esperanzah estrenen la cançó “Esperanzah!” amb un videoclip produït pel propi festival.\nEs tracta d’un videoclip que pretén donar visibilitat a tot l’entorn del festival. Un treball el que hi han participat diferents persones de Gats (Grups Associats pel Treball Sociocultural), de la Fundació Esperanzah, de la Cooperativa Esperanzah! i les Dones Sàvies de Sant Cosme. El rodatge es va fer precisament al Parc Nou del Prat de Llobregat, on s’acostuma a celebrar el festival.\nL’autor del videoclip és Natxo Tarrés,i la Banda Esperanzah són Roger Farré, Alverd Oliva, Dída Fernandez, Fer Tejero i Xavier Matamala. Està mesclada per Nasi Casanovas i masteritzada per Juanjo Muñoz. L’autor del videoclip és l’Enrique Carrillo de la productora de la Claqueta social, vinculada a l’ecosistema del Esperanzah!\nLes Dones Sàvies conviden a la Rosalia al Festival


Jaume Gramona escollit Gourmet Barceloní 2010 pel club de la Bona Taula Jaume Gramona escollit Gourmet Barceloní 2010 pel club de la Bona Taula – VadeVi\nJaume Gramona escollit Gourmet Barceloní 2010 pel club de la Bona Taula\nEl director tècnic de Gramona s'afegeix a una llista de 40 gourmets barcelonins entre els que hi figuren Jordi Estadella, Manuel Vázquez Montalbán i Pere Tàpies, entre d'altres. Li lliuren el títol aquesta nit\nEl director tècnic i copropietari del celler Gramona, Jaume Gramona, ha estat escollit Gourmet Barceloní 2010 pel club de la Bona Taula per la seva col·laboració en promoure la cultura gastronòmica. Es tracta d’un títol que lliura des de fa 40 anys el Club de la Bona Taula, una associació fundada el 1969 per professionals de la restarauració per promoure la gastronomia i els hàbits d’alimentació saludables.\nJaume Gramona rebrà el títol aquesta nit mans del president del Club de la Bona Taula, Joan Rovira, en el sopar del 41 aniversari del Club a l’Hotel Avinguda Palace de Barcelona. Els vins i caves que se serviran durant el sopar seran de Gramona.\nAmb aquesta decisió -una elecció que va tenir lloc el passat 20 d’abril en la Junta Directiva del Club en què es van proposar set candidats del món de la restauració, hostaleria i cultura-, Jaume Gramona s’afegeix a la llista de gourmets barcelonins, en la que també hi figuren Jordi Estadella, Manuel Vázquez Montalbán i Pere Tàpies, entre d’altres.\nGramona, grans reconeixements\nEls caves del celler Gramona han estat premiats i reconeguts en diferents concursos i guies durant el 2009. Segons, fonts del celler, Gramona ha estat el celler de l’Estat més premiat del 2009 i els seus vins i caves han estat els més unànimement premiats per les guies espanyoles de vi. D’altra banda, diferents publicacions internacionals també els han elogiat , com la revista americana “*Wine & *Spirits” que ha situat Gramona en el Top 100 dels Cellers del Món i la reconeguda publicació americana “Wine Enthusiast” que va consdierar el cava Gramona III Lustres com un dels 10 Millors Vins Espanyols.


Coneixeu les sales de ball dels Espais Joves? Sabeu com són i on estan? Teniu un grup de ball, assajau al carrer i durant aquest mes no heu pogut assajar per la pluja? Teniu ganes de formar un grup per a ballar i no ho…\nI arribam al final d’aquest cicle de vídeos tutorials de hip hop. Us recordam que podeu aprendre a ballar diferents passos de hip hop des de casa, seguint els vídeos que n’Alejandro Bernal us ha preparat. Aquí us deixam el quart i darrer vídeo del taller de hip hop! Podeu veure els altres vídeos ens els següents enllaços: https://espaisjoves.cat/arts-en-moviment/hip-hop-part-1/…


Descargar aloma merce rodoreda | Lengua y literatura | Wikiteka, apuntes, resúmenes, trabajos y exámenes de Secundaria, Bachiller, Universidad y Selectividad\nDescargar aloma merce rodoreda\nEscrito el 10 de Marzo de 2017 en catalán con un tamaño de 2,44 KB\nVa néixer a santa coloma de farners. Tot just havia acabat els estudis universitaris quan va esclatar la Guerra Civil. Aquest fet, la mort del seu pare i la del seu millor amic, el poeta Bartomeu Rosselló-Porcel, van condicionar la seva vida i la seva obra literària. Els anys trenta havia començat a publicar narracions en diversos registres. Després d'aquests primers anys com a narrador, va a passar a escriure poesia on aquest tipus d'escritura li permetia expressar millor les seves vivencies i lo permetia un procés de concentració expressiva.\nEn la poesia d'Espriu el gran tema predominant és la mort. Durant els anys seixanta i setanta, diverses composicions seves van ser musicades i interpretades per diversos cantants. A partir del 1970 va començar a esciure llibres de temàtica més dispersa com obres de teatre, narracions... Tot aixó va fer que a la seva mort li retesin un gran homenatge col.Lectiu.\nPertany al génere de la narrativa de la postguerra. En plena guerra civil va publicar la primera novel.La reconeguda per ella mateixa Aloma que explica la iniciació traumàtica a l'amor d'una noia adolescent.\nVa estar considerada una de les millor novel.Listes catalanes.\nLa fi de la guerra va suposar per la narrativa un període de silenci forçat i aquest génere no es va recuperar fins als anys 50 per Mercè Rodoreda i Llorenç Villalonga, les dues grans figures de la narrativa de la postguerra.\nVa nèixer a Barcelona, va ser la narradora mes important de la literatura contemporània. Va començar col.Laborant en diaris i revistes. Va escriure Aloma una de les narracions molt importants. Altres títols d'aquesta época no van ser gaire valorats per la mateixa autora. Al final de la Guerra Civil es va exiliar a França i després a suïssa.\nL'obra gira a l'entorn d'uns eixos temàtics que configuren el seu món narratiu com: introspecció, frustació i soledat.\naloma guerra per anys autores biografía Bartomeu Rosselló Porcel


Investigadors de secundàdia\nLa IV Reunió Científica “El gust d’investigar” ha reunit durant la jornada de dimarts 26 de juny de 2012 a més d’un centenar de persones, entre estudiantat, professorat i familiars.\nL'UJI torna a liderar un dels quatre programes del Stork 2.0\nEls tècnics del Gabinet de Planificació i Prospectiva Tecnològica i del Laboratori d’Innovació Tecnològica (TecLab) de la Universitat Jaume I de Castelló tornen a liderar un dels quatre programes pilot del projecte europeu Stork 2.0, en concret, el dedicat a l’aprenentatge i qualificacions acadèmiques.\nEstació d'anàlisi de Legionella\nBiótica, empresa ubicada en Espaitec, Parc Científic, Tecnològic i Empresarial de la Universitat Jaume I, que desenvolupa tècniques ràpides per a la detecció i quantificació microbiològiques, ha posat en marxa a les instal·lacions de la piscina de l'UJI una estació de mostratge i anàlisi de Legionella amb test ràpid.\nLa tesi més consultada\nEl treball d’investigació defensat en 2003 per la professora associada de l’UJI, Ana María Saorín Iborra, titulat “Las cartas de queja en el aula de inglés para turismo: Implicaciones pedagógicas basadas en el uso de recursos de cortesía” és la tesi més consultada del repositori Tesis Doctorals en Xarxa (TDX) des de la seva posada en marxa en 2001.\nL’UJI encapçala el rànquing I-UGR\nLa Universitat Jaume I de Castelló encapçala la investigació en Comunicació a nivell nacional segons els "Rànquings I-UGR d'Universitats Espanyoles segons Camps i Disciplines Científiques" basats en l'investigació publicada en les revistes internacionals de major impacte i visibilitat.\nEina de recerca ambiental\nL'Institut de Noves Tecnologies de la Imatge de la Universitat Jaume I (UJI) ha participat en el disseny d'una eina informàtica que integra tota la informació sobre la coberta forestal, la sequera i la biodiversitat produïda per diversos sistemes europeus d'observació de la Terra.\nSisena amb major impacte científic\nLa Universitat Jaume I s'ha posicionat com la sisena universitat espanyola amb una producció científica de major impacte segons els rànquings recollits per l'informe CYD 2011 que inclou dades de 51 universitats públiques i privades espanyoles.\nErmitori de la Mare de Déu\nQuasi tres segles després que es construïra l'ermitori de la Mare de Deu de l'Adjutori de Benlloch, el projecte dirigit per dos professors-investigadors del Grau d'Enginyeria d'Edificació de la Universitat Jaume I ha permès solucionar els problemes estructurals d'estabilitat derivats de la fonamentació que portava arrossegant la construcció des de la seua construcció en 1742.


Sailing Forever Holiday Home Kastela Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nA.B.Šimića 4, Kastel Gomilica, Kastela, Croàcia, 21213 - Veure al mapa\nMés informació sobre Sailing Forever Holiday Home\nEspai comú 5 llits individuals, 1 llit doble, 1 sofà llit\nAl visitar Kastela, vosté es sentirà com a casa a First Sailing Holiday Home, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA First Sailing Holiday Home, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com transport hotel/aeroport, lloguer de cotxes, servei de bugaderia, neteja en sec, servei de llançadora.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, insonorització, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, First Sailing Holiday Home no troba competidors en cap categoria.


Can Cateura / Què trobareu\nÉs un habitatge de dues plantes de 369 m2 que disposa de 6 habitacions dobles i 1 triple, totes amb bany privat, una de les quals habilitada per a persones amb mobilitat reduïda.\nLes habitacions estan equipades amb calefacció regulable i televisió, tovalloles de cotó, gel de dutxa biològic i assecador elèctric.\nTambé existeix una cuina-menjador-sala d'estar amb llar de foc decorativa en planta baixa totalment equipada: vitroceràmica, forn, microones, nevera-congelador, rentadora-secadora, planxa, rentavaixelles, cafetera Nespresso, fregidora, batedora, torradora .... i tot el parament de cuina. També es disposa de sabó biològic de rentar plats.\nEn planta pis s’hi troba una sala d'estar amb zona de lectura, televisió i billar, i una sala polivalent amb futbolí.\nHi ha wifi gratuït a tota la casa. També compta amb una terrassa exterior en planta pis per gaudir de les nits a la fresca tot admirant el campanar de l’Església il·luminat.\nUn porxo en planta baixa, amb forn de llenya, per passar-ho d’allò més bé tot fent un sopar amb amics o família; i per beneficiar-se del bon temps, una piscina de sal amb jacuzzi amb una gran zona de gespa. Mentre els nens gaudeixen al parc infantil, els adults poden preparar un bon dinar a la zona de barbacoes cobertes per un porxo.\nZona d’aparcament i una gran zona exterior per poder gaudir de la tranquil·litat en un entorn acollidor.


Hospitals en Jiangsu sheng - Directori - Llistat - Guia - Hospital - Xina - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Xina › Hospitals en jiangsu sheng\nHospitals en jiangsu sheng Xina\nHospitals en Jiangsu sheng recomanades:\nSi mai no voleu provar de trucar a un dels Hospitals en Jiangsu sheng i no retiren el telèfon, truqueu al telèfon que trobeu aquí. Els telèfons actualitzats dels hospitals d'aquest lloc de 76770000 habitants, els trobaràs aquí.\nÉs una gran satisfacció per Hospitalsworldguide saber que som útils per a moltes persones que necessiten trobar informació sobre Hospitals en Jiangsu sheng. Si trobeu alguna informació incorrecta, poseu-vos en contacte amb nosaltres per fer-nos saber on ha vist aquest error, de manera que podem corregir-lo immediatament i podem continuar proporcionant informació útil a tots els usuaris.\nSentir-se estrany, o notar un símptoma estrany com un marejos quan normalment no ho ha tingut, pot ser l'anunci d'alguna cosa que requereix atenció mèdica. Aquest directori conté tots els hospitals de Xina muntats. Així que us assegurem que trobareu tot Hospitals en Jiangsu sheng d'una ullada.\nHospitals en Jiangsu sheng per categoria\nAls hospitals públics de Jiangsu sheng (Xina) es pot consultar amb diversos especialistes en diferents branques de la medicina. Si voleu saber quins són aquests centres, podeu consultar la nostra llista, ja que conté tots els hospitals públics d'aquesta zona\nSi fos molt fàcil i ràpid d'accedir a totes les consultes, tractaments i proves complementàries que es necessiten en la xarxa pública Jiangsu sheng (Xina), potser molt poques persones aniran a hospitals privats. Però sabem que la realitat no és així. Per aquest motiu, si necessiteu trobar un hospital privat fiable, consulteu-lo a la llista que us oferim a l'enllaç de dalt\nMostrant 31 Hospitals en Jiangsu sheng\nHospitals en Jiangsu sheng per ciutat important\nSi necessiteu atenció mèdica urgent, aneu a l'hospital més proper a Nanjing, Xina. Aquí trobareu tot, amb la seva ubicació indicada al mapa, de manera que no tingueu el més mínim dubte d'on es troben i de com arribar.\nNi la malaltia ni els accidents escullen temps o lloc per manifestar-se. Per aquest motiu, és tan important disposar de tota la informació dels hospitals, especialment dels més propers, a mà i ràpidament. Aquí trobareu tot el que necessiteu saber per poder contactar amb qualsevol hospital Suzhou, a Xina.\nSovint un accident passa quan menys ho esperem. Si això us ha succeït a vostè o algú que està amb vostè a Tongshan, Xina, truqueu o aneu a l'hospital més proper. Aquí trobareu tot el que necessiteu saber per contactar amb aquests centres.\nEl moment en què algú té un accident és un moment de gran estrès, i més encara si no disposem del número de telèfon d'un hospital proper. Aquí trobareu tots els telèfons i adreces de cada un dels hospitals de Wuxi, a Xina, per assenyalar-los en la vostra agenda i tenir-los sempre amb vosaltres.\nNo espereu més si necessiteu veure el vostre especialista avui mateix. La vostra salut hauria de ser la vostra prioritat i ha d'estar en bones mans. Consulteu aquí en aquesta base de dades d'hospitals, el vostre hospital més proper a Changshu City, Xina.\nPassar ràpidament a un hospital pot ser necessari en algun moment, especialment en casos de malaltia greu de caràcter urgent. Per tant, tome nota d'aquí els telèfons dels hospitals de Changzhou, Xina per tenir-los a mà si és necessari.\nHospitals en Jiangsu sheng per província\nMés destacats Hospitals en Jiangsu sheng


Kilian Jornet escull Vilanova per intentar batre el rècord de 24 hores corrent - elPrimer.cat\nKilian Jornet escull Vilanova per intentar batre el rècord de 24 hores corrent\nEl clima, un dels factors determinants en la tria\nKilian Jornet vol batre el rècord de quilòmetres recorreguts en 24 hores // TWITTER KILIAN JORNET\nDel fred de Noruega a les temperatures més agradables de Vilanova. Kilian Jornet ha escollit la capital del Garraf per al segon intent de batre el rècord de quilòmetres recorreguts durant 24 hores en pista. El ceretà ha triat la ciutat per qüestions climàtiques. La cita serà a les pistes d’atletisme a finals de febrer.\nEl periodista vilanoví Albert Jorquera, community manager de Salomon, la firma que patrocina Jornet i l’esdeveniment, i amic del corredor, els va donar bones referències de Vilanova i de les seves instal·lacions i ja s’ha posat en contacte amb l’Ajuntament.\nOficialment, la distància més llarga que s’ha registrat en 24 hores va ser establerta l’any 1997 pel grec Yannis Kouros, que va recórrer 303,506 quilòmetres.\nLa primera temptativa de Jornet d’assaltar el rècord va ser el 27 de novembre passat sobre la pista de Mandalen, a Noruega. Jornet va abandonar el repte per problemes físics quan feia 10 hores i 40 minuts que estava corrent. Havia completat 134 quilòmetres i 800 metres (337 voltes a la pista).\nEl fred, amb temperatures inferiors als zero graus va ser un hàndicap per Jornet, que a Vilanova es trobarà un temps més benèvol.\nEl campió català presentarà el repte aquest vespre a través del perfil d’Instagram de Salomon.\nPer fer que la carrera sigui oficial, Jornet necessitarà que diversos atletes corrin amb ell, com ja va fer a Noruega. Salomon posarà en marxa, també a través d’Instagram, una mena de càsting per a atletes del Garraf i n’escollirà tres. En la presentació, tant Jornet com la firma esportiva donaran detalls de com apuntar-s’hi.\nRelacionatsKilian JornetRècord 24 HoresSalomon\nDeixa el nou registre en 13:59,28 en un Control a Sabadell\nL’Ajuntament de Canyelles converteix la Cursa dels Nassos en virtual\nLa notícia de Kilian Jornet, la innocentada d’elPrimer.cat


Si descobreixes nous errors o tens qualsevol altre problema, si us plau, informa'ls via bugtracker a http://mantis.whdload.de.\nHi ha un problema general amb tot el maquinari extra connectat a l'Amiga que generi Interrupcions a l'atzar o de forma regular. Un exemple és la meva tarja de xarxa (Hydra). Si tinc la meva pila de TCP/IP executant-se, pràcticament qualsevol programa instal·lat es penjarà després d'un curt temps degut al fet que la tarja crea interrupcions de PORT (el mateix tipus d'interrupcions generades pel teclat) les quals no poden ser respostes directament pel programa instal·lat. Això és degut al fet que tan aviat com la sol·licitud ha estat rebuda amb un RTE, té lloc la següent interrupció. Per a evitar aquest problema, s'ha d'aturar la pila TCP/IP abans d'arrencar WHDLoad.\nDintre de la mateixa categoria també hi tenim les piles USB (empri "AddUSBHardware REMOVE ALL" per a Poseidon) i la interrupció de Vodoo de les targetes Mediator (ha de configurar-se "VoodooInt = No"). Des de la versió 16.8 de WHDLoad s'ha programat una solució per a les interrupcions que generen les plaques Mediator, en conseqüència no es necessita cap configuració especial.\nSi s'utilitzen versions de Picasso96 iguals o superiors a la 1.36 també l'espectre de la tarja gràfica crea aquestes interrupcions. Per evitar això, el programari de Picasso96 s'ha de revertir a una versió anterior a la 1.36 o el driver de la tarja gràfica s'ha de deshabilitar.\nSi s'obtenen errors relacionats amb la lectura/escriptura de fitxers, s'ha de comprovar que els discos durs es trobin correctament configurats. WHDLoad llegeix grans blocs de dades (>1 Mb), cosa que pot descobrir configuracions incorrectes encara que d'altres aplicacions semblin funcionar correctament. Això vol dir que s'ha de comprovar que els valors de MaxTransfer i Mask a HDToolBox estiguin correctament configurats a totes les particions. Uns valors segurs (per a maquinari "delicat") son MaxTransfer = 0x0FE00 i Mask = 0x0FFFFFC. Això s'aplica particularment a les targes de l'slot PCMCIA i els adaptadors IDE-CF.\nUna altra raó de problemes pot ésser l'assignació de memòria. Hi ha configuracions que donen problemes amb assignacions de memòria "Reverse". En aquests casos, es pot forçar WHDLoad per a que no utilitzi el mode "Reverse" mitjançant l'establiment de la opció NoMemReverse/S.\nSi utilitza el programari per a la Picasso96, ha d'assegurar-se que l'opció "FakeNativeModes" estigui establerta a "NO" (tooltype del driver del monitor). D'altra banda es prodruiran errors gràfics i penjades del sistema.\nHi ha algunes configuracions estranyes de maquinari que no suporten les característiques relacionades amb la MMU de WHDLoad. Els únics sistemes que es veuen afectats estan basats en el processador 68030. En aquest cas, doncs, l'opció MMU/S no s'ha d'habilitar. Si l'opció es troba activada, WHDLoad penjarà completament la màquina. Actualment el següent maquinari ha estat reportat com causant de problemes: plaques acceleradores "Apollo A630", "Apollo 1230", "Elbox 1230" i "Magnum MK2".\nSembla que hi ha problemes amb expansions de RAM via PCMCIA en sistemes A1200. WHDLoad pot mostrar quadres de diàleg d'error tals com Dos error #235 (executable not valid) on loading "xxx.slave". La raó sembla ser que la memòria està incorrectament associada en les llistes de memòria del sistema, atès que WHDLoad intenta assignar-la emprant l'indicador MEMREVERSE i rep un codi d'error invàlid com a tornada (punter a memòria no existent). No se sap si això succeeix solament amb targetes específiques o sota determinades configuracions.\nRelacionats amb els Desenvolupadors\nL'operació de commutació entre el sistema operatiu (S.O.) i el programa instal·lat no és completament fiable. El problema rau en què la majoria dels registres Custom i alguns registres de la CIA no poden ser llegits i per tant no poden ser salvats i restaurats. WHDLoad en sí mateix no canvia aquests registres, però quan commuta des del programa instal·lat al S.O. (per exemple per a llegir un fitxer des de disc) el S.O. pot canviar alguns d'aquests registres no restaurables. Si el programa instal·lat requereix que tots els registres romanguin sense canvis, això causarà problemes. És sabut que el S.O. canvia almenys cop2lc, bltafwm i bltalwm i tal vegada més. Com a forma d'evitar aquests problemes, hi ha la possibilitat de restaurar els registres sense canvis durant l'operació de commutació. Veure WHDLTAG_CBSWITCH_SET per a més informació.


Quickoffroad: de gener 2010\n1er aniversari!!! Resum 2009\nAvui fa un any va nèixer aquest blog amb l'obejctiu de compartir experiències ciclístiques, curiositats, tracks i recorreguts, fotos i vivències d'un aficionat a tot el que vagi sobre rodes, amant de la natura i l'esport. Durant aquest temps unes 2000 visites... Venia d'un espai a MSN i vaig començar amb un resum del 2008, així que em sembla coherent fer un resum de l'any i comentar el més significatiu.\nEl 2009 va començar amb molt bones perspectives i moltes ganes de pedalar.\nPer començar em vaig presentar a dues curses del Gran Premi La Selva a Santa Coloma de Farners i a Riudarenes. La primera va ser bastant forta i no hem vaig trobar gaire fi, però la vaig acabar, patint molt però acabada. A la segona, m'ho vaig passar molt bé. Hi havia molt de fang però va estar molt bé i no em va anar malament, dintre de les meves possibilitats. Aquestes curses les vaig fer ja amb la roba del meu nou equip RADIKAL BIKES. La veritat que, encara que jo no sóc gaire significatiu per l'equip (hi ha gent molt bona), està molt bé anar amb ells. El tracte és perfecte i en Joan sempre està pel que necessiti.\nAl març vam tenir, en Txema i jo, el plaer de veure en directe l'OPEN MASSI a Banyoles amb un bon cartell de bikers de primeríssima línia. També vam fer una sortida molt maca des de Susqueda a Rupit, El Far i tornada a Susqueda passant per uns llocs maquíssims amb unes vistes impressionants. De les sortides que quedaran al record per sempre.\nTambé vam fer, amb en Xevi, el recorregut del Conca Daro que va estar també molt bé. Amb l'arribada del bon temps anavem sortint una mica més i les activitats anaven augmentant: Pedalada de Vilablareix, Rocacorba, Recorregut de l'Open Natura... Així al maig em vaig retrovar amb la moto i l'enduro durant tres dies. Va estar bé, però seguia sense la motivació necessària per tornar a enganxar-me. El més significatiu, que vaig probar un dia sencer l'HONDA CRFX250. Vaig fer la primera anada a la platja en bici. Va ser fins a S'Agaró, amb bany inclós. La pujada a Rocacorba va estar molt bé, ja que vam trobar el camí que baixa per Replans; un corriol preciós i interminable, amb molts passos tècnics. Al juny vam fer una sortida amb BTT i dinar de germanor a base de paella al terreny d¡en Juli a Sant Gregori. Ens vam ajuntar una bona colla de la feina. De seguida van començar les vacances i, de nou, cap a Formentera on tenia previst fer la volta a l'illa. No va ser possible, però van ser dos dies de BTT que em van servir per preparar el recorregut pel pròxim any, i gaudir d'una forma diferent d'aquest petit paradís. També vaig fer una d'aquestes sortides que queden grabades a Mazarrón (Murcia). Estíc dessitjant tornar per fer-la de nou. Per acabar l'estiu vam fer un dinar a Can Perot amb bany a la piscina. També vam ser una bona colla i ens ho vam passar molt bé. Durant l'any també he tingut el plaer de disposar de dues de les Santacruz del meu oncle, la BLUR LT i la última adquisició, la BLUR CARBON XC. Aquest any també hem viscut noves incorporacions al BTT, però encara no hem aconseguit formar un grup estable per sortir assiduament.\nTambé he descobert i m'he sorprés amb nous territoris com ha estat Murcia capital, on vaig fer una sortida per unes muntanyes properes amb uns corriols maquíssims, dignes dels vídeos americans. El més d'octubre, en Txema i jo vam anar a Barcelona en un dia plujós a participar a la cursa organitzada pel CEGUB per Collserola. Lo millor va ser l'ambient i la pluja que li va donar el punt que no tenia el recorregut. Va valdre la pena tot i la remullada.\nPotser el més important de l'any ha estat l'assoliment d'una de les fites que tenia pendent; Girona - Badalona en BTT. Al novembre, després de aprofita el més molt bé, amb en Txema, com no, van passar un dia autèntic de BTT amb una sortida de les que fan història: 125 kms. en gairabé 8 hores de bici. Altre de les sortides que quedaran per sempre va ser la que vam fer en Txema i jo per la Serra de Finestres en plena tardor.\nPer acabar l'any, vaig tenir la segona experiència motociclística de l'any, el motocross de clàssiques a casa d'en Guillem, a Sant Hilari. Feia 6 mesos que no anava en moto, però va anar prou bé. A fet un circuit molt maco i divertit i l'ambient de les clàssiques és sempre molt bo. En resum, crec que ha estat un any molt profitós, amb forces sortides maques, bastants kms. (no tants com en Txema) i moltes estones de solitud amb bici, les pistes i el patiment. Crec que he augmentat una mica el ritme, però la falta de constància per la feina no hem permet progressar el que m'agradaria...\nNou any, noves motivacions... i per suposat, nous reptes dels quals aniré informant en aquest blog...\nPublicat per Quique a 17:34 1 comentari:\nPrimera sortida de l'any a Calasparra\nAquest dies de reis hem anat a Calasparra a veure a la familia i he aprofitat per fer la primera sortida de l'any amb en Víctor i el seu germà Gabriel. En contes d'anar cap on sempre vaig, vam fer una via verda que va cap a un poble que es diu Moratalla, en principi tot sense gaires complicacions però amb algun tram amb una mica de fang. Quan portavem una estona vam arribar a un camí amb un fang enganxós que va provocar que haguèssim de baixar de la bicicleta i deixar-la de la següent "guissa", amb les rodes com pilotes i travada per la quantitat de fang acumulat Després vam arribar al riu Moratalla que vam travessar per un pontet de planxa que haviem de passar amb molta cura per no relliscar i caure a l'aigua.\nA partir d'aquest punt vam decidir anar cap a la carretera de Socovos, ja que cap a Moratalla, possiblement ens trobariem més fang i ens complicaria la sortida.\nArribar a la carretera ens va suposar fer dues pujadetes dignes que vaig superar amb paciència. Una vegada al punt més alt vam agafar un camí de baixada que després anava planejant per pistes de muntanya i camps d'arbres fruiters fins a la carretera. Una vegada allà, ens vam adreçar cap a Calasparra a un bon ritme marcat per en Víctor que mica en mica va agafant fons i augmentant el seu nivell. Segur que a l'estiu podrem fer bones sortides tots dos. En Gabriel, que encara que està fort, feia més d'un any que no agafava la bicicleta i això es va notar al final que no va poder continuar al nostre ritme.\nTenia pensat fer un altre sortida, però el temps que va fer la resta de dies amb temperatures molt baixes i dies sencers de pluja no ho va permetre... em vaig quedar amb les ganes de fer la volta a la Sierra del Molino probant per un corriol molt maco que vaig fer una vegada en moto... un altre viatge serà.\nPublicat per Quique a 15:40 Cap comentari:


Els vots que alimenta la frustració - CATzona\nEls vots que alimenta la frustració\nQuan la Junta Electoral va delimitar un passadís entre les tendes de lacampada dUniversitat, carregades de pancartes ideològiques, per garantir el lliure pas dels qui vulguin anar a votar el 10-N a lescola contigua, no només creava un espai blindat als símbols, també oferia protecció al votant, si és que sanima a exercir.\nI és que la frustració corroeix aquests temps. Uns es posen nerviosos i hiperventilen. Si li pega així a un polític, diu barbaritats; un activista, a més, les pot fer i, en la seva impotència, cremar un contenidor li semblarà increïble. A un altre li pot pegar per votar Vox i, no ho dubtin, ho farà. Així ens trobem perquè, entre altres coses, els nostres representants no han tingut en compte els savis consells de Lakoff, aquell del no pensis en un elefant, que també difon el mètode sandvitx de veritat contra les mentides en campanya. Eduardo Suárez, del Reuters Institute, lha rescatat de loblit aquests dies per aclarir les idees de lelectorat: Primer, sempre la veritat; després, exposar la mentida en tota la seva cruesa, i finalment, llançar una nova tanda de veritats.


El compromís final – Volar de nit és perillós\nEl compromís final\nEra massa d’hora i vaig entrar en una orxateria per fer una mica de temps. Vaig demanar una orxata i vaig seure morta de calor. De sobte van començar a entrar. La primera que vaig veure duia el cabell curt i arrissat, un vestit verd de màniga curta i un cinturó de pell de cocodril. La segona duia una samarreta sense mànigues estampada, una faldilla beix i un cinturó primet negre i tenia el cabell blanc. La tercera duia un vestit jaqueta marró clar, era rossa i duia un parell de clips finets de color marró darrere de cada orella. La quarta tenia el cabell gris i curt i duia un vestit jaqueta blau claret. I n’hi havia moltes més, segurament de repetides.\nQuan per fi van ser totes assegudes va arribar la quantitat més gran que he vist mai de gots d’orxata immensos i pleníssims, un per a cada una, i entre elles es van repartir la infinitat de canyetes de plàstic embolicades en paper que hi havia al mig de la taula dins d’un recipient metàl·lic. No sé si havien acabat el repartiment quan vaig veure entrar un home ni massa prim, ni massa alt, ni massa gras, ni massa baix, molt net, ben arreglat i planxat, i afaitat i perfumat de feia poca estona. Vestit amb pantalons i americana gris, camisa blanca i corbata estampada en tons blau marí, encara tenia força cabells al cap, de color gris i ben tallats, i un somriure intens d’ulls humits enmig d’un tros de pell morena i molt arrugada.\nUna per una les senyores el van anar saludant amb un posat innocent i respectuós. Hola senyor Antoni. Com anem senyor Antoni? Segui aquí, si vol, senyor Antoni. Ha demanat ja l’orxata senyor Antoni? Fa molt bona cara avui senyor Antoni. I el senyor Antoni somreia orgullós, ensenyava unes dents grosses i blanques, i regalava respostes exquisides a cadascun dels comentaris que li feien. Finalment, va seure en un dels extrems de la taula.\nNo va passar ni un minut i va arribar la seva orxata. Totes van callar mentre l’home xarrupava la seva canyeta sense fer gens de soroll. Va beure a poc a poc i poca quantitat, potser va fer baixar l’orxata un parell de centímetres com a màxim, i va parar. Les dones tornaven a parlar fluixet entre elles i també bevien orxata a petits glops. De sobte, el senyor Antoni va obrir el maletí marró de pell que duia i va començar a llegir en veu alta: En el dia d’avui, vint-i-quatre de juliol de l’any (…) ens reunim a (…) per celebrar la reunió número (…) de (…) amb el següent ordre del dia: salutacions, orxata, repàs general, noves accions i compromís final.\nNo puc explicar el que va passar després perquè va ser massa bèstia. Va córrer l’orxata i les paraules que vaig sentir van ser fortes. I no parlaré de la resta. Sovint la vida és una cosa estranya i algunes persones no tenen els límits on sembla. La ficció mai no podrà superar la realitat d’uns fets que només una ment malalta de fantasia i esclava d’imaginació podria concebre una tarda d’estiu qualsevol en una orxateria força elegant d’una ciutat força respectable.\nPublicat el 24 Juliol 2009 Autor Marta Millaret\n4 pensaments sobre “El compromís final”\n24 Juliol 2009 a les 15:31\nÉs prou conegut que abusar de l’orxata et pot dur a la tomba. Com l’enciam, les carxofes, la pastanaga, la llet… I la gent que n’és addicta pateix un desfici i una angoixa , que els fa irats i violents. Fes-me cas , no sovintegis les orxateries. Especialment de nit.\n24 Juliol 2009 a les 15:32\nAh, el reader no em troba cap feed en el teu blog i no puc seguir-te comodament prenent una orxata 😉 No m’agraden les orxates…\nAnterior Entrada anterior: Atacs de nervis a l'aire\nSegüent Entrada següent: Transports exòtics I