El repte dels 100 cims: Puig de la Cabrafiga\nKM 21,200 carretera T-310- Font de la Cabrafiga-Cova del Xirico-Coll de la Cabrafiga-Font de les Benes-Pista d'accés a Can Xixa-Puig de la Cabrafiga-Coll de la Fita de la Partió-Coll dels Meners-Castellet de les Mugues-Mas de la Cabrafiga-KM 21,200 carretera T-310\nLloc geogràfic: Serra de Llaberia Lloc sortida:\nKm. 21,200 carretera T-310\nCartografia: Editorial Piolet Mapa: Vandellòs\nCoordenades: UTM zona 31 T Datum: European 1950\nMarca: Garmin Model: Montana 600\nData: 17/11/2015 Distància**: 9,200 Km.\nRecorregut: Circular Índex IBP **: 67\nTerreny: Pistes i senders Orientació*: Fàcil\nDificultat*: Moderada Esforç*: 4 sobre 5\nSenyalització: Si Fonts: No\nTotal: 3 h 42 min Caminant: 3 h 04 min Parat: 38 min\nMàxima: 613 metres Mínima: 144 metres Acumulat: 632 metres\nRatio pujada: 13,39% Ratio baixada: 15,04%\nCaminada feta en el sentit contrari a les busques del rellotge però potser ara, a casa i després de fet el recorregut, recomanaria fer-lo al revés ja que tot i que els paràmetres indiquen el contrari, en el sentit triat per mi per fer la pujada hi ha una tartera de molt mal fer de pujada ja que la pedra, molt petita en quasi la totalitat del recorregut, dificulta molt el progrés. També és molt possible que els senyals de pintura que trobareu en tot el recorregut siguin més fàcils de veure si es fa el recorregut en el sentit horari. Jo vaig tenir un parell de llocs en els quals vaig perdre els senyals però si també és aquest el vostre cas no cal preocupar-se ja que es recuperen fàcilment.\nAquesta muntanya es troba situada al final de la serra de Llaberia, al seu costat de xaloc, separada dels seus cims principals pel coll de la Llena. Aquest coll precisament és un bon punt per atacar el cim, tot i que a internet són majoria les ressenyes que fan l'ascens per la banda de garbí o llebeig, partint de la població de Pratdip. Per la meva part vaig triar quelcom diferent. Ho vaig plantejar per la banda SE de la muntanya, ja que tan sols vaig saber trobar una descripció que fa el recorregut per aquell costat.\nPossiblement aquesta proposta no permet gaudir d'algunes de les curiositats del territori, com sembla ser els dips i alguns avencs o balmes, però pel camí fet també es pot gaudir d'indrets feréstecs i espectaculars.\nJa he comentat que tot el recorregut es troba perfectament pintat, fins i tot massa, i els senders són ben evidents. Penso que els pantalons llargs, fins i tot en ple estiu, són obligatoris ja que els camins són extremadament estrets, tant que fan inútils els bastons. Com totes les muntanyes de la zona, el terreny és molt i molt pedregós així que un bon calçat també és més que recomanable. També, independentment de l'època triada, caldrà proveir-se d'aigua ja que l'únic punt en el qual pot ser que n'hi hagi, la font de la Cabrafiga, dubto molt que sigui potable. Al cim, si el dia és benèvol, gaudireu d'extenses vistes, no a gran distància però suficient per passar una bona estona al cim... Si el vent ho permet.\nFent la baixada tindrem l'opció de fer altres cims pels quals passem a la vora. Un dels qual no he aconseguit trobar el nom, i que demana una petita grimpada per pujar-lo, el puig de les Mugues i el castellet de les Mugues, aquest últim sense més interès que les vistes que ens ofereix de la població de Pratdip.\nPel que fa al ja acostumat comentari sobre altres cims propers adscrits al repte, cal dir que en tenim uns quants. La mola de Colldejou, el cavall Bernat de Llaberia, el Montalt, una mica més lluny la Tossa de Tivissa, el molló Puntaire, el Torn... En definitiva, uns quants.\nProposo començar a caminar des del Km. 21,200 de la carretera T-310.\nSortim de l'aparcament i seguim per la pista de terra, en sentit SE, paral·lels a la carretera. Al cap de poc trobem a la dreta un desviament. Recte comença una antiga carretera asfaltada, que serà per on tornarem. Ens desviem, doncs, a la dreta, en sentit NE. Tot just quan hem girat tenim dues pistes al davant. La més neta i clara és el camí pintat i senyalitzat, que porta també al cim però en el meu cas opto per agafar la pista de més a la dreta, més precària i sense senyalitzar. Totes dues opcions s'ajunten més endavant, a l'alçada del desviament a la cova del Xirico. El camí triat és clar i porta sense problemes a la font de la Cabrafiga, que no és res més que un punt d'aigua estancada i bruta no apta per al consum humà. De la font, i resseguint velles feixes antigament dedicades al cultiu de fruita seca o oliveres, arribem a un encreuament senyalitzat amb cartells. Primer ens podem desviar, recomanat, a visitar la cova del Xirico. Després cal seguir en direcció al coll d'Abelles, el qual es guanya fàcilment caminant en pujada sempre per camí clar i evident. Al coll tornem a trobar un cartell que ens ensenya el camí per anar al coll de la Cabrafiga. També s'hi arriba fàcilment, tot i que penso que no ben bé al coll ja que pels senyals de pintura sembla que sortim una mica més a la seva esquerra. Sigui com sigui arribem al punt correcte ja que el camí és el que és. Del coll iniciem una còmoda baixada, sempre senyalitzada amb pintura blava, com tot el camí, fins a sortir a una pista després de creuar un altre antic camp de cultiu. Aquesta pista, en la qual ignorarem tres desviaments a l'esquerra, ens porta a trobar la pista formigonada que puja del coll de la Llena. Aquí cal desviar-se a l'esquerra per tal de creuar la cadena que barra el pas als vehicles, però no a les persones. Ens incorporem al formigó i comencem a pujar en sentit SE per després fer un revolt a la dreta i agafar sentit SO. Just sortir de la corda de la corba els senyals de pintura ensenyen el naixement d'un sender que s'enfila per sobre del marge de la pista. Seguim els senyals i ens fiquem dintre del bosc. Iniciem un sostingut ascens, de vegades molt pronunciat, fins a sortir a la base d'una tartera, força vertical. L’hem de remuntar, seguint els senyals de pintura que ens ensenyen el camí. De vegades es fa difícil progressar però acabem per ficar-nos de nou al bosc. El camí, força tapat, ens porta a l'inici d'un curt grau, no més de dos metres, en el qual caldrà fer servir les mans per superar-lo. Jo, en sortir del grau perdo els senyals de pintura però surto del pas fent un flanqueig cap a la dreta, fins a trobar de nou una tartera. Pel costat esquerra lliuro la vegetació i seguint flanquejant per l'esquerra acabo trobant de nou els senyals. Si es vol seguir remuntant la tartera pel dret també es troben els senyals ja que el camí segueix fent un flanqueig a la muntanya en sentit SO. Aquest tram és força perdedor, almenys en el meu cas ja que torno a perdre els senyals, però cap problema ja que la carena que ens ha de portar al cim la tenim a tocar. Es perdin o no els senyals, trobarem fàcilment de nou el bon camí i arribarem al cim. Gairebé com tots els cims del repte, les vistes són extraordinàries, si el dia acompanya. Gaudit del cim, el descens el farem prenent els senyals de pintura blava i groga que surt del cim en sentit SE. Potser, com va ser el meu cas, costen de trobar, però una vegada ho hem fet, el camí és força clar fins al coll dels Meners, però anem a pams. Del cim baixem ràpid i bé fins al coll de la Fita de la Partió. El camí segueix voltant per la dreta, per la nostra esquerra, un petit esperó rocós sense nom als mapes consultats. Sembla que per pujar-hi hi ha un pas anomenat del Cabrit. Seguim el camí senyalitzat i arribem al coll dels Meners. Just a sota d'aquest coll, fent un descens pel mig de la baixa vegetació i amb una petita i curta desgrimpada, es poden visitar un parell de boques que se suposa que són d'unes antigues mines de ferro. Per això el nom de coll dels Meners. També es pot pujar al puig de les Mugues. El camí que hem de seguir, però, es desvia a l'esquerra, en sentit SE, per iniciar un sostingut i ràpid descens, en el transcurs del qual trobarem les anomenades Boca 3 i Boca 2, que es poden visitar. Seguim el camí marcat, que no coincideix gaire amb el pintat al mapa de l'editorial Piolet, i arribem a un nou cartell que ens ofereix l'oportunitat de fer un desviament del camí per anar a pujar al Castellet de les Mugues, sense cap interès tret de les vistes que ens ofereix de la població de Pratdip. Anar a aquest cim és opcional ja que si ho fem hem de tornar al cartell per, ara, seguir en sentit NE, per evident pista que ens porta a enllaçar amb una altra pista, ara cimentada, que seguirem en sentit SE per passar en primera instància pel mas abandonat de la Cabrafiga, més endavant pel costat de la Borja de l'estanqué i finalment a una cadena, a l'altra banda de la qual trobem l'asfalt. Ens hi incorporem i girem a l'esquerra, en sentit NE. Aquesta vella carretera ens porta a trobar terreny conegut, ja molt a prop de l'aparcament.


Publicacions - caja-ingenieros.es\nNova oficina de Caixa d'Enginyers a Bilbao\nCaixa d'Enginyers ha inaugurat avui la seva nova oficina a Bilbao per millorar i potenciar el seu servei en aquesta ciutat.\nL'objectiu d'aquesta obertura és oferir al soci un servei de millor qualitat, amb un espai molt més ampli i cèntric. Situada al carrer Alameda Rekalde número 2, passarà a substituir a la fins ara oficina central de Caixa d'Enginyers a Bilbao, situada a las instal·lacions del Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials de Biscaia. Aquest nou espai oferirà un servei ininterromput als socis de 8.30 a 19 hores.\nCaixa d'Enginyers inaugura la seva nova oficina a Vic.\nCaixa d'Enginyers ha inaugurat la seva nova oficina AVANT a Vic (Osona), fruit de l'acord estratègic amb Mútua General de Catalunya, signat el desembre de 2017.\nCaixa d'Enginyers amplia la seva xarxa d'oficines a Barcelona\nCaixa d'Enginyers ha inaugurat una nova oficina al barri de l'Eixample de Barcelona. Amb aquesta nova obertura, l'Entitat suma un total de 10 oficines al servei dels seus socis a la ciutat comtal i 30 en el conjunt d'Espanya.\nCaixa d'Enginyers reforça les àrees de negoci i governança\nCaixa d'Enginyers ha reforçat la seva estructura organitzativa, especialment en les àrees de negoci i governança.\nAmb els nous canvis organitzatius, Caixa d'Enginyers compta amb dues sots direccions generals, que responen a les tres grans àrees clau per a l'Entitat: Serveis al Soci/Negoci, Gestió Global del Risc i Auditoria Interna.\nCaixa d'Enginyers, Spainsif i Amundi organitzen la taula rodona "Inversions d'Impacte"\nEl passat 4 d'octubre es va celebrar a la Borsa de Barcelona la trobada "Inversions d'Impacte", organitzada per Caixa d'Enginyers, Spainsif i Amundi.\nCaixa Enginyers Vida i Pensions celebra el seu 10è aniversari\nCaixa Enginyers Vida i Pensions, la companyia d'assegurances de vida i de plans de pensions del Grup Caixa d'Enginyers, celebra aquest mes de setembre el seu desè aniversari al servei dels seus prop de 30.000 socis.\nCaixa d'Enginyers reforça la seva xarxa de serveis al soci amb dues noves oficines "AVANT" a Vic i Manresa\nCaixa d'Enginyers ha inaugurat a Vic (Rambla de l'Hospital, 6) y Manresa (Passeig de Pere III, 66) dues oficines "AVANT" fruit de l'acord estratègic amb Mútua General de Catalunya, signat al desembre de 2017.\nCelebrem el desè aniversari de Caixa Enginyers Vida i Pensions!\nAvui, 17 de setembre de 2018, es compleixen 10 anys de la creació de Caixa Enginyers Vida i Pensions. Durant aquest temps, ha aconseguit ser l'entitat de referència d'estalvi i previsió del Grup, amb un creixement sostingut i una excel·lent situació de solvència, oferint als nostres socis una ampli ventall de productes i un assessorament personalitzat.\nDOS NOUS CAIXERS A LA COSTA BRAVA: BLANES I PALAMÓS\nDes d'avui, dues poblacions de la província de Girona, en plena Costa Brava: Blanes i Palamós, disposen de caixer automàtic de Caixa d'Enginyers en funcionament les 24 hores del dia. Les cèntriques ubicacions en ambdues poblacions, centres turístics molt importants de la zona, permetran als socis disposar d'efectiu de manera més ràpida i senzilla.\nNou caixer automàtic a Mataró\nCaixa d'Enginyers va obrir, l'any passat, la seva primera oficina a Mataró, ubicada a l'espai que té Mútua General de Catalunya a la capital del Maresme. Des d'avui, l'oficina disposa també de caixer automàtic per a tots els socis de l'Entitat, que estarà en funcionament les 24 hores del dia.\nLa Fundació Caixa d'Enginyers participa en l'exposició "Quatre segles d'enginyeria espanyola a ultramar: segles XVI-XIX", a Sevilla.\nEl president de la Fundació Caixa d'Enginyers, Josep Oriol Sala, va visitar l'exposició "Quatre segles d'enginyeria espanyola a ultramar: segles XVI-XIX" a l'Arxiu General d'Índies de Sevilla el passat 4 de juliol. La mostra, organitzada per l'Asociación Empresarial de Ingenieros Consultores de Andalucía (ASICA) i que compta amb el suport de la Fundació Caixa d'Enginyers, estarà oberta al públic fins al 30 de setembre.\nEl fons CE Iberian Equity, FI entre els més rendibles del 2018 El fons CE Iberian Equity, FI segueix en el top ten del rànquing dels fons de renda variable més rendibles.\nEls socis de Caixa d'Enginyers podran retirar efectiu sense recàrrec a l'estranger\nCaixa d'Enginyers, cooperativa de crèdit de serveis financers i asseguradors, ha signat un conveni amb Cardtronics per a utilitzar Allpoint, la major xarxa de caixers automàtics del món. Mitjançant aquest acord, Caixa d'Enginyers ofereix als seus socis la possibilitat d'obtenir efectiu de 55.000 caixers sense cost addicional al voltant del món, 41.000 dels quals situats a EUA.\nCaixa d'Enginyers en les primeres posicions dels rànquings.\nRecentment, alguns dels productes d'estalvi i inversió de Caixa d'Enginyers han sigut molt ben valorats, obtenint bones posicions en rànquings publicats pels principals diaris i suplements econòmics.\nCaixa d'Enginyers amb el Dia Internacional de les Cooperatives\nEl primer dissabte de juliol, des de 1995, l'Assemblea General de les Nacions Unides convida els governs, organitzacions internacionals i cooperatives a celebrar el Dia Internacional de les Cooperatives.\nCaixa d'Enginyers s'incorpora a EURO 6000 i amplia la seva xarxa de caixers automàtics\nCaixa d'Enginyers ha signat un acord per a la incorporació a l'accionariat d'EURO 6000, l'objectiu del qual és administrar les xarxes i productes de Mitjans de Pagament promoguts conjuntament per les seves Entitats membres. Amb aquest acord, Caixa d'Enginyers amplia notablement la seva xarxa de caixers automàtics fins a més de 16.000, ja que els seus socis podran retirar efectiu en qualsevol dels més de 8.400 caixers automàtics dels que disposa actualment EURO 6000.\nAssemblea General Ordinària de Caixa d'Enginyers\nCaixa d'Enginyers ha presentat als seus socis els resultats obtinguts el passat exercici que reflecteixen la consolidació del seu model cooperatiu i de banca responsable.\nPublicació del l'Informe Anual 2017 de Caixa d'Enginyers\nJa està disponible l'Informe Anual 2017 de Caixa d'Enginyers. Son 104 pàgines on s'explica l'activitat del Grup durant l'any anterior. Un exercici especialment complicat pels mercats i per l'entorn social, que han fet que cadascun dels professionals que en formem part haguem tret el millor de nosaltres per garantir un bon servei als socis.\nCaixa d'Enginyers dóna suport a Mastercard per donar fins a 50.000 menjars escolars al Programa Mundial d'Aliments\nCaixa d'Enginyers ha anunciat avui el llançament d'una iniciativa juntament amb Mastercard que donarà fins a 50.000 menjars escolars al Programa Mundial d'Aliments o World Food Programme (WFP) per lluitar contra la fam, que a dia d'avui pateixen més de 815 milions de persones.\nCaixa d'Enginyers organitza la taula rodona "Com mitigar riscos per a l'inversor amb la inclusió de criteris ASG"\nCaixa d'Enginyers formarà part de la Setmana de la ISR Spainsif 2018 amb l'organització de la taula rodona "Com mitigar riscos per a l'inversor amb la inclusió de criteris Ambientals, Socials i de Govern Corporatiu (ASG)".\nJoan Cavallé, director general de Caixa d'Enginyers, participa a la V Jornada ACCID i APC.\nLa V jornada ACCID i APC, que se centrarà en Les noves tendències en comptabilitat, control i finances, comptarà amb la participació de Joan Cavallé, director general de Caixa d'Enginyers.\nCaixa d'Enginyers, patrocinador del 3r Congrés d'Economia i Empresa de Catalunya\nCaixa d'Enginyers ha signat un acord amb el Col·legi d'Economistes de Catalunya per ser l'entitat patrocinadora del 3r Congrés d'Economia i Empresa de Catalunya, una trobada de referència del sector econòmic, que durant els mesos d'abril i maig tracta els reptes de l'economia i l'empresa a Catalunya.\nCaixa d'Enginyers reforça el seu compromís amb la sostenibilitat incorporant la nova línia de crèdit ICO IDAE Eficiència Energètica\nLa Banca d'empreses ofereix així una alternativa de finançament alineat amb el pla d'acció de la Comissió Europea, que promou una economia baixa de carboni\nCaixa d'Enginyers Gestió va llançar, el 2017, CE Environment ISR, FI, el primer fons d'Espanya que promou, a través de la inversió en empreses, la lluita contra el canvi climàtic\nPresentació de GDC Borsa Premium\nCaixa d'Enginyers presenta el nou servei GDC Borsa Premium, que es posarà en marxa el proper dilluns, 23 d'abril.\nCaixa Enginyers Gestió, segona entitat del mercat de fons espanyol amb més inversió socialment responsable.\nSegons l'últim estudi ESG al mercat de fons espanyol, realitzat per Spainsif, Caixa Enginyers Gestió és la segona entitat amb més patrimoni ESG (fons gestionats en funció de criteris ambientals, socials i de bon govern).\nCE Emergents FI, el fons espanyol de renda variable emergent més rendible dels darrers tres anys El passat 30 de març, el diari Expansión va publicar un reportatge sobre els fons emergents més rendibles.\nEl seu model cooperatiu, on el soci és alhora client i propietari, ha estat un factor clau per al creixement de l'Entitat, que el 2017 ha celebrat el seu 50 aniversari\nEl volum de negoci gestionat ha augmentat un 5,39% aconseguint els 5.750 milions d'euros, i els recursos gestionats de clients s'han situat en els 3.796 milions\nCaixa d'Enginyers segueix tenint una posició de lideratge en quan a l'índex de recomanació dels seus socis amb un 44,7%, envers el 0,1% del sector, segons la metodologia Net Promoter Score (NPS)\nAvalmadrid i Caixa d'Enginyers signen un nou conveni de col·laboració per enfortir el desenvolupament de la petita i mitjana empresa a la Comunitat de Madrid Ambdues entitats financeres ofereixen un finançament a les pimes i autònoms madrilenys mitjançant l'oferta d'un ampli rang de productes financers de qualitat en condicions preferents\nObertura dels primers espais de Caixa d'Enginyers a les oficines de Mútua General de Catalunya\nTerrassa i Mataró són les primeres ciutats que incorporen a les oficines de Mutua General de Catalunya un espai de l'entitat financera.\nA la inauguració han assistit els directors generals de les dues entitats.\nCaixa d'Enginyers comercialitzarà les assegurances de la Mútua General de Catalunya\nL'acord inclou un "implant" de l'Entitat financera a les oficines de la Mútua\nCAIXA D'ENGINYERS OBRE UNA NOVA OFICINA A VALÈNCIA\nLa nova oficina, ubicada a un lloc estratègic de la ciutat, compta amb un espai més ampli per a l'atenció personalitzada als socis.\nConcierto 50 aniversario de Caja de Ingenieros en el Auditori de Barcelona\nInformació d'interès Informació relativa a transferències instantànies.\nAssemblea General Extraordinària de Caixa d'Enginyers i de la Cooperativa de Consumidors.\nEl dilluns 6 de novembre van tenir lloc a la seu de Potosí, a Barcelona, les Assemblees Extraordinàries de Caixa d'Enginyers i de la Cooperativa de Consumidors.\nCaixa d'Enginyers rep un reconeixement pels seus 50 anys d'història\nEl 19 d'octubre, Caixa d'Enginyers, va rebre el reconeixement que atorga la Cambra de Comerç de Barcelona a les empreses, entitats i institucions que compleixen 50, 75, 100 o 150 anys de vida.\nGrup Caixa d'Enginyers participa en la trobada anual de l'enginyeria iGenium'17\nXavier Fàbregas, Director General de Caixa d'Enginyers Gestió, serà present a iGenium'17, la trobada anual de les enginyeries, que dedica la seva 6a edició a l'economia circular, la iniciativa estratègica de la UE que té com a objectiu principal preservar el capital natural , optimitzar el consum de recursos i la reducció dels impactes en l'activitat econòmica.\nEntrevista a Joan Cavallé, Director General de Caixa d'Enginyers\nEl 4 d'octubre, a la contraportada de la revista del Col·legi de Doctors i Llicenciats de Catalunya es va publicar una entrevista a Joan Cavallé, Director General de Caixa d'Enginyers en la que repassa els fets més recents del sector bancari i explica el model de banca cooperativa de Caixa d'Enginyers.\nCaixa d'Enginyers, 50 anys de Banca Responsable al costat dels nostres socis Celebrem aquest 29 de setembre el nostre 50è aniversari. Durant aquestes cinc dècades, ens hem consolidat en l'àmbit de les cooperatives de crèdit del mercat europeu, mantenint-nos fidels al nostre model de banca responsable, sempre al costat dels socis.\nCaixa d'Enginyers destaca en el sector per la seva elevada solvència i liquiditat\nS'han publicat els resultats i les principals magnituds de les majors entitats de crèdit espanyoles en volum d'actiu.\nGràcies a aquesta informació s'ha pogut observar que Caixa d'Enginyers segueix destacant en el sector per la seva elevada solvència i liquiditat\nFeu clic aquí per descarregar el document complet.\nComunicat de Premsa Caixa d'Enginyers com a cooperativa de crèdit i Entitat de base social que té com a objectiu atendre les necessitats financeres de tots els socis manifesta el seu compromís amb la seva missió: aportar valor sostenible a les comunitats professionals i contribuir al desenvolupament social, econòmic i cultural dels seus socis.\nAmpliem la xarxa de caixers automàtics amb acord per retirar efectiu. Caixa d'enginyers ha signat un acord amb Cardtronics, el major operador de caixers a nivell mundial que està en ple procés d'implantació al territori espanyol.\nCaixa d'Enginyers aconsegueix dos certificacions AENOR pels seus productes socialment responsables\nEl Fons de Inversió Fonengin ISR i el Pla de Pensions Global Sustainability ISR són actualment l'únic fons d'inversió i pla de pensions respectivament amb aquesta certificació de qualitat a Espanya\nLa 4ª edició de la Beca Isabel de P. Trabal 2016 ja té guanyador\nLa 4ª edició de la Beca Isabel de P. Trabal, organitzada per Fundació Caixa d'Enginyers i en la qual s'han presentat un total de 74 projectes per optar al premi de 10.000 €, ja té guanyador.\nCE Multigestió PP, premi al millor pla de pensions d'Espanya CE Multigestió PP, ha estat guardonat com el millor pla de pensions d'Espanya en 2016, en la modalitat individual, per IPE (Investment & Pensions Europe), una de les publicacions europees d'inversions de referència dins de la indústria de fons de pensions.\nJoan Cavallé participa a la Setmana de l'Economia Social i Solidària\nJoan Cavallé, Director General de Caixa d'Enginyers, participa a les jornades de la Setmana de l'Economia Social i Solidària que s'organitzen del 15 al 19 de novembre a Mataró. Els impulsors de la iniciativa són l'Ajuntament de Mataró, la Fundació Unió de Cooperadors de Mataró i la càtedra d'Economia Social del TecnoCampus-UPF.\nJoan Cavallé, distingit per l'Institut d'Estudis Financers per l'excel·lència durant la seva carrera professional\nEl director general de Caixa d'Enginyers rep el premi en reconeixement a la seva trajectòria professional i la seva excel·lent gestió al capdavant de l'entitat.\nPagaments per mòbil en temps real: Bizum\nCaixa d'Enginyers és una de les 27 entitats promotores de la solució de pagaments per mòbil en temps real Bizum. Actualment estem desenvolupant diferents funcionalitats integrades en la nostra Banca MOBILE perquè els nostres socis puguin disposar d'aquest servei.\nActe a Madrid sobre Renda Variable Europea\nEl passat 6 d'octubre, Caixa d'Enginyers va celebrar una trobada a Madrid al que van assistir socis de la zona. L'acte, titulat "Valor en Renda Variable Europea: Una tardor per invertir?", va ser conduït pels experts del Grup Caixa d'Enginyers que van analitzar l'actualitat Europea proposant recomanacions per invertir en valors de renda variable i van tractar temes relacionats amb el sector com les noves mesures del BCE i les negociacions relatives al Brexit.\nActe públic de Caixa d'Enginyers a Màlaga El dimecres 5 d'octubre es va celebrar a Màlaga la presentació del Pla Estratègic "IMPULSA 2019" davant la premsa.\nCaixa d'Enginyers posa a la seva disposició tota la informació que pot requerir per treure els màxims avantatges dels productes i serveis financers.\nPublicaciones no està disponible temporalment.


Un centenar de veïns, sense poder tornar a casa un any després de fugir de la Mina\nEs tracta dels familiars directes dels joves que van agredir mortalment un membre dels Baltasares i denuncien que se senten amenaçats i desprotegits per l'administració\nRedacció 23/01/2017 - 12.34 Actualitzat 23/01/2017 - 22.13\nAquest 23 de gener fa un any de la fugida de més de 400 persones dels barris de la Mina, a Sant Adrià de Besòs, i de Sant Roc, a Badalona. Eren familiars del grup de joves que van agredir mortalment un membre del clan dels Baltasares la matinada del 24 de gener en un local de la Vila Olímpica. La por de les represàlies de la família de la víctima va provocar la fugida més gran de membres dels clans gitanos implicats en l'agressió: Pelúos, Manolos, Manuel, Zorros i Cascabeles.\nLa majoria d'aquestes persones han anat tornant a casa seva en diferents fases durant el 2016, però, un any després dels fets, més d'un centenar encara no ho han pogut fer. Es tracta dels familiars directes dels agressors i, d'acord amb el que estableix la llei gitana en casos d'homicidi, probablement no hi podran tornar mai.\nUn equip de reporters de TV3 ha pogut parlar amb alguns d'ells. Molts viuen en cases ocupades en diferents poblacions catalanes i lamenten com han hagut de marxar de casa seva":\n"Això s'ha d'acabar, que afecti nens, avis... No hi estic d'acord. Mai havia pensat que marxaríem d'aquesta manera, deixar la nostra feina, els nostres pisos. Estar tirats 3-4 mesos, dormint en cotxes fins que vam trobar un pis d'ocupes per ficar-nos-hi i així estem fa un any. D'ocupa a ocupa".\nDenuncien que les administracions els han deixat sols i reclamen poder accedir a una vivenda a canvi de les que ells han hagut d'abandonar.\n"Volem pagar lloguer, llum, aigua. Volem estar en aquest poble. Volem que ens posin a Benestar Social, que ens ajudin a buscar-nos pis, que els donem les nostres cases. Pis per pis. Que no estiguem més d'ocupa."\nTot el que pot oferir l'Ajuntament de Sant Adrià són pisos a la mateixa localitat, cosa que no resol la situació d'aquestes famílies, segons ha explicat l'alcalde Sant Adrià de Besòs, Joan Callau:\n"L'Ajuntament no els va prometre pis per pis; el que vam dir és que treballaríem perquè l'Ajuntament no té pisos fora de Sant Adrià; qui té pisos fora de Sant Adrià és la Generalitat."\nPer la seva banda, el secretari d'Afers Socials i Famílies, Francesc Iglesias, creu que es necessiten "solucions específiques".\n"Si es tracta de problemes que afecten un determinat nucli familiar jo crec que el que requereixen són solucions quirúrgiques, solucions específiques."\nTV3 parla amb algunes persones que fa un any van fugir de la Mina i Sant Roc per por de les represàlies d'un clan rival


La mobilització popular aconsegueix que Mataró declari persones “non grates” Ibern i De Dòria per l’estafa de les preferents | Candidatura d'Unitat Popular\nLa mobilització popular aconsegueix que Mataró declari persones “non grates” Ibern i De Dòria per l’estafa de les preferents\nLa mobilització del col·lectiu EstafaBanca aconsegueix que l’Ajuntament declari persones “non grates” a Mataró els srs. Josep Ibern Gallart i sr Pere Antoni de Dòria Lagunas com a responsables de l’estafa de les preferents de Caixa Laietana.\nEl col·lectiu de persones afectades per l’estafa de les preferents de Caixa Laietana ha aconseguit de que l’Ajuntament de Mataró presenti, per unanimitat, la declaració del sr. Josep Ibern Gallart i del sr. Pere Antoni de Dòria Lagunas com a persones “non grates” a la ciutat de Mataró.\nDesprés que la majoria dels afectats hagin recuperat els diners que els hi havien pres, continuen sent víctimes de la impunitat de la corrupció dels alts càrrecs responsables de l’estafa, que caminen pels nostres carrers sense cap mena de vergonya. Per això EstafaBanca ha demanat la reparació simbòlica del dany causat a centenars de famílies de la ciutat amb aquesta declaració de l’Ajuntament.\nLa CUP valora molt positivament que la proposta d’€stafaBanca hagi aconseguit el suport unànime de l’Ajuntament de Mataró. Des del primer moment, la CUP ha fet costat a la demanda dels afectats per les preferents, i ha col·laborat perquè la resta de partits s’afegissin a la proposta.


Deutes de quotes d'amortització hipotecària — Ajuntament de Ripollet\n/ Deutes de quotes d'amortització hipotecària\nDeutes de quotes d'amortització hipotecària Prestació per al pagament del deute de quotes d'amortització hipotecària. Prestacions d’urgència especial per atendre situacions puntuals d’impagaments de quotes hipotecàries. https://www.ripollet.cat/serveis/habitatge/prestacio-per-al-pagament-de-deutes-amb-lhabitatge/deutes-de-quotes-damortitzacio-hipotecaria https://www.ripollet.cat/@@site-logo/escut-ajuntament-ripollet.png\nPrestació per al pagament del deute de quotes d'amortització hipotecària. Prestacions d’urgència especial per atendre situacions puntuals d’impagaments de quotes hipotecàries.\nHi ha prestacions d’urgència especial per atendre situacions puntuals d’impagaments de quotes hipotecàries. Cal ser titular d'un crèdit hipotecari i complir una sèrie de requisits, com no superar el límit d’ingressos de la unitat de convivència, el límit de l’import impagat ni el límit en les quotes d’hipoteca.\nEls Serveis Socials han d’emetre un informe de la situació de risc d’exclusió residencial del sol·licitant. (cal demanar cita prèvia)


La Comunitat Valenciana destaca per la seua equitat educativa, segons l'informe PISA - À Punt\nLa Comunitat Valenciana destaca per la seua equitat educativa, segons l'informe PISA\nÉs el territori on menys s'acusen les diferències entre context socioeconòmic i rendiment educatiu.\n22 d'octubre 2020 - 17:56\nLa Comunitat Valenciana és el territori on el rendiment dels alumnes es veu menys afectat pel seu context socioeconòmic. Aquesta conclusió, inclosa en l'últim informe PISA (2018), apunta que és on la bretxa en rendiment educatiu segons aquest paràmetre és menor. Aquesta dada s'extrau de la relació que fa l'informe entre els resultats de les proves cognitives en competències educatives globals i la situació socioeconòmica dels estudiants.\nEn la mitjana dels 11 països de l'OCDE, els estudiants amb un context socioeconòmic més favorable obtenen 84 punts més que els desafavorits en les proves realitzades. Una diferència menys acusada a Espanya, on els estudiants més afavorits obtenen 79 punts més. A la Comunitat Valenciana, aquesta bretxa de puntuació entre contexts econòmics afavorits i desafavorits és de 62 punts. Tot i ser l'autonomia amb una menor diferència, l'informe assenyala que aquesta bretxa en rendiment encara és significativa.\nEls alumnes, per sota de la mitjana espanyola en rendiment global\nD’altra banda, els alumnes valencians es troben per sota de la mitjana espanyola en les proves d'avaluació de competències globals, que se situa en 512 punts. Amb una puntuació de 506, la Comunitat Valenciana és el sisé territori amb pitjor resultat en l'àmbit estatal. Ens segueixen Canàries i Andalusia (501), Extremadura (499), Melilla (473) i Ceuta (438). A pesar del mal resultat, la puntuació dels nostres estudiants sí que se situa per davant de la mitjana de l'OCDE, que marca 499 punts. El rànquing estatal el lideren Castella i Lleó (534), Astúries (527) i Cantàbria (526).\nParles dos o més llengües?\nUna altra dada significativa deriva de la pregunta als alumnes de si parlen dos o més llengües amb destresa suficient per a parlar amb altres persones. L'informe PISA destaca que "com caldria esperar" els percentatges més alts es troben a les comunitats amb dues o més llengües cooficials: Galícia (96% de respostes afirmatives), País Basc (95%), Catalunya (94%), Illes Balears (93%) i Comunitat Valenciana (89%). Aquesta dada revela que, entre els territoris que ostenten dues llengües cooficials, la Comunitat Valenciana presenta el menor nombre d'alumnes que reivindiquen la seua destresa per a parlar dues o més llengües.\nLa Comunitat Valenciana és la segona autonomia amb més sendes blaves el 2022 Un gimnàs de Castelló prohibeix a una xica trans usar el vestuari de dones El Cuco reconeix que va mentir en el juí de Marta del Castillo Aquests són els 25 millors professors de la Comunitat Valenciana Alliberen un fardatxo protegit que va quedar atrapat entre els palets d'una nau a Xàtiva Obtenen la seqüència completa del virus de la pigota dels micos Mor ofegat un xiquet de 19 mesos en una piscina privada d'Aigües Benejússer es queda sense festes patronals per falta de pressupost La Llotja de València assenyala que la Comunitat Valenciana no patirà cap falta de subministrament de blat


Quant val la pena neta de Bruce Willis el 2019? - Entreteniment | Juliol 2020\nQuant val la pena neta de Bruce Willis el 2019?\nBruce Willis és una icona del cinema d'acció que ha entretingut el públic des de la dècada de 1980, començant pel seu paper destacat a la televisió Il·luminació de la lluna, davant de Cybill Shepherd. La seva versàtil gamma d’actuació, l’humor sardònic i l’ambient fresc l’han convertit en un rostre familiar per a totes les edats, i el més probable és que, si esmentes Bruce Willis, tothom tindrà en compte la seva pròpia pel·lícula preferida.\nBruce Willis i les pel·lícules 'Die Hard'\na sota de la plataforma reddit\nLluny, les pel·lícules més populars de Willis han estat Morir dur franquícia. El primer Morir dur Es va estrenar el 1988 i va introduir audiència a tot arreu al personatge sarcàstic, dur i enginyós de la ciutat de Nova York, John McClane. La trama implicava que McClane va entrar en un edifici detingut per terroristes per tal de salvar la seva dona i una multitud d'altres ostatges. Tot i que la pel·lícula té més de dues dècades, continua guanyant nous fans a cada projecció i, per a molts, és la seva pel·lícula nadalenca escollida.\nMorir dur va ser seguit per una sèrie de seqüeles, incloses Mor dur 2, Morir amb una venjança, Viu gratis o morir duri més recentment, Un bon dia per morir dur, estrenada el 2013. Totes eren pel·lícules populars, i han obtingut més de 1.100 milions de dòlars en tot el món.\nLes pel·lícules més populars de Bruce Willis\nLa feina de Willis va molt més enllà Morir dur sèrie, però. Entre les seves pel·lícules clàssiques destaquen les de Quentin Tarantino Pulp Fiction, L’últim noi explorador, Sisè sentit, Looper, el Regne de la Lluna neixent, i Armageddon, una pel·lícula de desastres de proporcions èpiques que va suposar un ingrés de 14,8 milions de dòlars a Willis. La seva acreditació com a heroi d'acció és, possiblement, el que més estimat li ha fet, i en els últims anys ha jugat a aquesta imatge amb gran avantatge.\nkelly ripa va sortir en directe amb kelly i michael\nEl 2010 es va incorporar al repartiment de la pel·lícula d’acció èpica de Sylvester Stallone Els Expendables. Willis va actuar al costat de contemporanis del cinema tan emblemàtic com Stallone, Dolph Lundgren i Arnold Schwarzenegger. Aleshores, el 2018, Willis va assumir el paper que va originar Charles Bronson Desig de mort, un film d’acció violenta que presenta un metge pacífic conduït a la venjança després d’un atac viciós a la seva dona i la seva filla.\nEls amants de la música també podrien tenir una estimació especial per Willis: ha publicat diversos discos al llarg dels anys, amb un pop-blues i jazz.\nQuant val el valor net de Bruce Willis?\nWillis segueix sent una de les estrelles més bancaris de Hollywood, amb un valor net de 180 milions de dòlars. És conegut per la seva riquesa i segons va dir que va pagar un acord de divorci de 90 milions de dòlars a Demi Moore quan la parella es va divorciar després de 13 anys de matrimoni el 2000. Actualment, Willis està casada amb la model Emma Heming, amb qui comparteix dues filles joves.\nnotícies de daniela ruah\nQuè hi ha a continuació de Bruce Willis?\nUna estrella de la magnitud de Willis no descansa sobre els seus llorers. Hi ha coses importants per a Willis el 2019, com ara un paper molt discutit a la pel·lícula de M. Night Shyamalan. Vidre. La pel·lícula combina les narracions de dues pel·lícules de Shyamalan anteriors, Irrompible (que es va estrenar el 2000 i va protagonitzar Willis en un paper dramàtic) i Dividir, publicat el 2016. Willis tornarà a aparèixer com David Dunn Irrompible, unint-se a un repartiment que inclou altres favorits de Shyamalan com James McAvoy i Samuel L. Jackson.\nWillis també participarà a la pel·lícula del crim d’Edward Norton, Brooklyn sense mare, data de llançament encara desconeguda i 10 minuts es van passar. Fins i tot amb moments importants de la pel·lícula al seu currículum, Willis no està per sobre de divertir-se amb la seva pròpia imatge de tipus dur. Ha participat habitualment en xerrades tardanes i ha esbossat comèdies i ha aguantat el seu 2018 Comèdia central rostida amb bon humor i rialles. Amb una mica de sort, Willis continuarà sent un dispositiu a les pantalles de cinema de tot el món durant els propers anys.


BALLAR AMB EL SILENCI - Llorens Llibres\nBALLAR AMB EL SILENCI\nEn aquest llibre l'autora ens explica, amb franquesa i sinceritat, la seva lluita des de ben petita per ser i viure com qualsevol altra persona, malgrat patir una minusvalia auditiva severa. Assumint aquesta circumstància, no s'ha resignat mai a deixar de fer allò que volia i, sobreposant-se a l'adversitat, ens ensenya que amb esforç, sacrifici i voluntat de superació tothom pot aconseguir allò que es proposa.\nUn dels aspectes que fan ben singular la seva experiència vital és que tot aquest treball l'ha realitzat dins d'una disciplina esportiva on, a priori, la música i, per tant, l'oïda n'és un element indispensable i consubstancial: el ball de saló.\nElla vol compartir amb el lector la seva trajectòria, reflexionant sobre els diversos obstacles que ha hagut de superar per arribar a l'èxit esportiu i, doncs, personal. I ho fa amb voluntat de demostrar que qualsevol de nosaltres som més forts del que ens pensem i podem arribar, amb constància i esperit positiu, a aconseguir els nostres propis reptes i objectius.


Cap al número 1000 - Cassà Digital\nCap al número 1000\nDivendres, 4 de setembre de 2015 a les 14:30h\nAls voltants de la Feta Major de l’any 2036, si Déu vol i la cosa continua com fins ara, hauria de sortir al carrer el número 1.000 de Llumiguia. Si això passa voldrà dir que la revista de Cassà de la Selva haurà superat els noranta anys de vida, i que els cassanencs i cassanenques continuen estimant-se aquest mitja de comunicació i el consideren com a propi.\nCertament és força agosarat, en aquests moments, vaticinar què pot passar amb els mitjans de comunicació en els propers temps i encara més aventurar que hi haurà d’aquí a vint-i-un anys. Els canvis enregistrats en els darrers temps i les profecies que anuncien que el paper s’està acabant com a suport per a la informació no donen gaire marge per pensar que l’any 2036 el panorama serà com l’actual.\nPotser el Llumiguia no sortirà cada mes ni serà en el format actual sinó que serà un cúmul de bits que cadascú podrà llegir en un o diversos aparells que portarem a sobre o que trobarem a totes les cantonades. O potser sí que encara serà un gruix de papers enganxats amb una grapa que podrem trobar cada final de mes al quiosc o a casa nostra... Haurem d’esperar uns anys i si tenim salut potser ho podrem veure tots plegats.\nAvui, que és el que sabem, hem vist que Llumiguia ha arribat als 750 exemplars; són més de 70 anys en els que cada mes hem procurat ser fidels als nostres lectors i hem anat portant a les llars del poble l’actualitat del nostre poble. Si haguéssim de fer balanç a ben segur que n’hi hauria per a tots els gustos, però el més remarcable és la constància i continuïtat assolida en aquest projecte que amb els alts i baixos habituals que es poden viure ha aconseguit la seva fita de reflectir la vitalitat del nostre poble.\nVolem que aquesta fita dels 750 números més que una mirada nostàlgica al passat sigui una reflexió de cares al futur i deixar clares les ganes i la voluntat de continuar fins als 1.000 i els que caiguin...\nA partir del proper número Llumiguia serà una mica diferent, en renovem la capçalera, modernitzem el disseny i mirarem que la revista continuï donant espai a la vida, opinió i inquietuds de tots els convilatans. I per això només necessitem una cosa, el suport de lectors, col·laboradors, anunciants, subscriptors i institucions; si continueu en aquesta línia - i en la mesura del possible incrementant aquest empenta- segur que Llumiguia tindrà una llarga vida.\nGràcies per la vostra confiança i si us plau, continueu ajudant-nos. Així segur que arribarem al número 1.000.\nJoan Carles Codolà, director


La comissió de l'11-M tindrà accés a tots els documents menys als referits als serveis secrets\nEl Consell de Ministres ha acordat cancel·lar la classificació de secret o permetre la consulta en el Parlament de tots els documents requerits per la comissió d'investigació de l'11-M, excepte els que estan relacionats amb el funcionament del CNI, serveis secrets estrangers o organitzacions internacionals. La comissió investigadora demanava que es fessin públics una trentena de documents i el govern era partidari de desclassificar-ne el màxim nombre possible. La primera compareixença es farà dimarts que ve.\n02/07/2004 - 00.00 Actualitzat 02/07/2004 - 15.16\nLa comissió parlamentària que investiga els atemptats de l'11-M demanava la desclassificació de 29 documents secrets. El govern espanyol ho ha concedit en la majoria dels documents, però alguns casos han estat denegats per impossibilitat legal. L'executiu ha tingut en compte que la desclassificació de documents està subjecta a dues lleis diferents, la de secrets oficials i la llei que regula el funcionament del CNI, ja que alguns papers dels sol·licitats pertanyen als serveis secrets i d'altres al ministre de l'Interior o a la presidència del govern. També hi ha documents amb la custòdia compartida per dos departaments i, en alguns casos, dins d'un mateix informe hi ha parts que no presenten problemes per ser entregades al Congrés i d'altres que contenen més complicacions i que ni tan sols poden mostrar-se de forma restringida. Aquests factors s'han tingut en compte a l'hora de plantejar la desclassificació dels documents, per la qual cosa l'executiu ha analitzat un per un el contingut de tots ells. Finalment, doncs, s'ha decidit a desclassificar totalment i a remetre de forma immediata al Congrés els documents relatius a cinc peticions perquè que els coneguin "persones no autoritzades" no posa en risc la seguretat de l'Estat. A més, s'ha autoritzat al Parlament la consulta de documents referits a 19 peticions en una sessió secreta de la Comissió de Despeses Reservades del Congrés. L'executiu, però, mantindrà la classificació de secret per als documents relatius a sis peticions perquè afecten "l'estructura, fonts o procediments" del Centre Nacional d'Intel·ligència (CNI), de serveis secrets estrangers o d'organitzacions internacionals.\nLa comissió d'investigació de l'11-M fixa tretze compareixences per la setmana que ve\nEls autors de l'11-M pretenien atemptar contra centres jueus, un col·legi britànic i l'AVE\nEl govern espanyol entrega només 24 dels 75 documents sol·licitats per la comissió de l'11-M\nEl govern denuncia que no troba les actes del gabinet de crisi de l'11-M\nProtecció de Dades no creu que es pugui exigir la identitat dels autors dels SMS per l'11-M\nEls policies seran els primers que declararan davant la comissió d'investigació de l'11-M\nEl PSOE demanarà la desclassificació dels papers del CNI anteriors a l'11-M


Nova guia per a la reducció de danys en la intervenció amb drogues\nInici / les entitats informen / Nova guia per a la reducció de danys en la intervenció amb drogues\n02.01.2018 | Coordina Fundació ABD\nLa Fundació ABD ha col·laborat en la creació d’una guia de bones pràctiques en reducció de danys associats al consum de drogues. La publicació ha estat impulsada per la Red Iberoamericana de Organizaciones No Gubernamentales que trabajan en Drogas y adicciones (RIOD) en la seva estratègia per a l’enfortiment i l’impuls de polítiques i programes de reducció de danys associats al consum problemàtic de drogues.\nLa guia s’emmarca en el desenvolupament d’una estratègia per a l’enfortiment i impuls de polítiques i programes de reducció de danys associats al consum problemàtic de drogues a Iberoamèrica i neix amb vocació de ser una eina que ajudi a la incorporació de l’enfocament de reducció de danys en la intervenció amb drogues. També pretén facilitar el monitoratge de la qualitat de l’atenció i avaluació de les polítiques i recursos dirigits a persones usuàries de drogues en situacions d’alta vulnerabilitat sociosanitària. En concret, la guia té un doble objectiu. D’una banda, vol facilitar la tasca de responsables de polítiques públiques de drogues i d’organismes i institucions que intervinguin sobre el terreny i, de l’altra, busca oferir informació a la població en general per poder desmuntar els mites i reforçar les realitats que existeixen voltant de l’enfocament de reducció de danys.\nLa publicació La reducció de danys en la intervenció amb drogues. Conceptes i bones pràctiques inclou sis apartats diferenciats. En els dos primers s’exposa la visió conceptual de la reducció de riscos i de danys i l’enfocament de les seves intervencions en el context d’Espanya i Amèrica Llatina. En l’apartat tercer i quart s’identifiquen els dispositius i programes de reducció de riscos i danys i les eines per avaluar la qualitat d’aquest model d’intervenció. I finalment, en les dues últimes seccions s’identifiquen exemples de bones pràctiques en aquest camp a Espanya ia Amèrica Llatina.\nAmb aquest treball es vol facilitar la tasca de responsables de polítiques públiques de drogues i d’organismes i institucions que intervenen sobre el terreny, així com oferir informació a la població en general per poder desmuntar mites i reforçar realitats sobre l’enfocament de reducció de danys.\nLa reducció de danys en la intervenció amb drogues. Conceptes i bones pràctiques (PDF)\nEtiquetes: ABD, addiccions, bones pràctiques, drogues, guia, prevenció danys, RIOD\nConferència amb motiu del Dia Europeu de la Mediació, 22 de gener


Llibre Fes-t'ho tu mateix - ProductesdelaTerra.CAT\nInici Llibres>Consulta>Llibre Fes-t'ho tu mateix\nLlibre Fes-t'ho tu mateix\nDesprés de l’èxit del llibre Ja t’ho faràs!, del programa de TV3 que presenta en Rafel Vives, us oferim un nou recull d’idees de “fes-t’ho tu mateix”, amb tot un grapat de propostes, tendències, trucs i curiositats pràctiques i d’anar per feina al voltant del reciclatge i la recuperació. Donarem una segona oportunitat a les andròmines que tenim arraconades per casa i una utilitat als objectes més insòlits, construirem espais on col·locar les nostres creacions o les eines de treball i inventarem així una nova vida per a tot allò usat i espatllat, i fins i tot per a nosaltres mateixos. Transformarem l’entorn domèstic amb les nostres pròpies mans, molta imaginació i poca despesa econòmica. Tot de manera accessible i assequible. Inspiració a l’abast dels reutilitzadors més creatius i també dels menys experimentats!\n· Pàg.: 118 · Mides: 22,5 x22,5\n· EAN: 9788490343982\nLlibre Atles del món\nLlibre Un hort per ser feliç\nLlibre Benestar Emocional\nGuia "Vinologue Priorat"\nGuia "Vinologue Montsant" (in english)\nGuia "Vinologue Montsant"\nLlibre Quarts de nou\nEl llibre dels perquè\nLlibre "Els soviets"\nLlibre La mirada de Michonne\nLlibre En defensa d'Afrodita\nLlibre El gran llibre dels bolets\nLlibre "No passa res per ser diferent"\nLlibre "100 preguntes que ens fem els pares"\nLlibre "Les 100 llistes per a pares i mares"\nLlibre La ciència de la salut\nLlibre 365 Idees per canviar la teva vida\nLlibre Ja t'ho faràs!\nLlibre L'enzim prodigiós\nLlibre La revolució ètica\nLlibre Una motxilla per a l´univers


Gas Natural reclama a l'Estat una reforma del mercat elèctric\nFainé assegura que està satisfet amb la feina de Villaseca\n4 min. Barcelona 20/04/2017 12:12\n651x366 Isidre Fainé i Rafael Villaseca, aques dijous abans de la junta d'accionistes de Gas Natural. / FRANCESC MELCION Isidre Fainé i Rafael Villaseca, aques dijous abans de la junta d'accionistes de Gas Natural. / FRANCESC MELCION\nGas Natural reclama al govern espanyol una reforma profunda del mercat elèctric. "Hi ha la necessitat de transformar el mercat", ha assegurat el conseller delegat de la companyia, Rafael Villaseca, en una trobada amb la premsa prèvia a la junta general d'accionistes de l'empresa, la primera que presideix Isidre Fainé.\nVillaseca ha recordat que el preu del megawatt/hora (Mwh) a Espanya sense impostos és de 31 euros, un dels més barats d'Europa, només dos euros més car que a Alemanya. Però aquest preu, ha dit, s'encareix un 28% pels impostos, fet que fa perdre competitivitat.\nL'electricitat, més cara i d'importacióEl conseller delegat de Gas Natural ha recordat que durant el 2016, excepte l'últim mes, quan França va partir una apagada nuclear, Espanya ha estat important energia francesa i portuguesa mentre mantenia centrals aturades, perquè l'electricitat dels estats veïns és més competitiva, ja que no pateix tants gravàmens. "Cal transformar el mercat perquè no pateixi aquestes inconsistències", ha reblat Villaseca.\n"Ha arribat el moment d'acordar aquest tema per aconseguir que el mercat funcioni correctament", ha dit el primer executiu de Gas Natural. "Els impostos eleven molt el preu per a l'usuari final", ha indicat Villaseca, i ha recordat que més de la meitat del rebut són gravàmens i costos regulats, la qual cosa "està trastocant el mercat". A més, ha dit que el 2016 un 40% de l'energia que va entrar al mercat tenia subvenció o rendibilitat garantida, fet que provoca que "el mercat funcioni malament".\nSobre la trobada ha planat el conflicte que la companyia té obert a Colòmbia, el problema de la pobresa energètica, el record de l'expresident de la companyia, Salvador Gabarró, traspassat el passat 17 de març, i el possible relleu del conseller delegat, Rafael Villaseca, després de l'entrada del fons GIP en l'accionariat.\nRelleu a la cúpula\nRespecte a aquest tema, el president, Isidre Fainé, ha expressat la "plena confiança" en Villaseca i ha dit que estava "molt satisfet amb la seva feina". Fainé també s'ha referit a la seva possible jubilació davant preguntes d'un periodista, al qual ha reptat a fer una cursa de 100 metres, i ha dit que "mentre tingui les facultats físiques i mentals en plenitud, no he de pensar en altres coses", alhora que ha expressat la seva voluntat de servei fins al final.\nFainé, que s'ha hagut d'enfrontar des de la seva arribada a la presidència de la companyia el setembre passat a la intervenció i posterior liquidació de la filial colombiana, Electricaribe, i a la mort d'una dona a Reus presumptament en un cas de pobresa energètica, ha dit del primer tema que malgrat els procediments judicials i d'arbitratge internacional continua el diàleg amb el govern colombià del president Juan Manuel Santos, i encara espera arribar a un acord, malgrat que ha reconegut que la filial colombiana era una "poma podrida".\n21.000 clients vulnerables identificats\nQuant a la pobresa energètica, Rafael Villaseca ha indicat que és un problema que "desborda a tothom", i ha indicat que no creu que es pugui assenyalar la companyia, que ha de ser "part de la solució". Villaseca ha indicat que s'han detectat més de 21.000 clients vulnerables i ha reclamat a les administracions un marc legal clar per fer front a aquest problema.\nOpa a Abertis i diàleg Catalunya-Espanya\nFainé, que també és president de la Fundació Bancària La Caixa i del seu hòlding de participades Criteria, no ha volgut aprofundir sobre una possible opa de la italiana Atlantia sobre Abertis, de la qual Criteria té un 22,5%. "Ni jo ni en cap òrgan de govern dels que presideixo s'ha parlat d'aquest tema, ha dit Fainé, que només ha reconegut que l'operació tenia sentit fa 10 anys, quan ell era president d'Abertis i va plantejar una fusió amb Atlantia, llavors anomenada Autostrade.\nFainé tampoc ha volgut aprofundir sobre la situació política a Espanya i a Catalunya, si bé ha indicat, en referència al procés, que confia en una solució dialogada i ha expressat la confiança en la democràcia i en "els bons polítics".


El Ple del Consell Comarcal del Baix Camp rebutja la sentència del Suprem i reclama l'amnistia per als presos i preses polítiques i exiliats i exiliades\nImatge del ple de dimarts 15 d'octubre\nEl Ple del Consell Comarcal del Baix Camp va aprovar dimarts 15 d'octubre a la tarda, en un Ple extraordinari, una moció de rebuig a la sentència del Tribunal Suprem contra l'1 d'octubre i la causa independentista, i va exigeir l'alliberament dels presos i preses i l'amnistia per a tots ells i elles i per als exiliats i exiliades.\nLa moció es va aprovar amb els vots a favor d'ERC-AM, JUNTS, AMUNT i ARA, mentre que el PSC-CP i el PP van votar en contra. Per la seva banda, les dues persones que conformen el grup de Ciutadans no van fer acte de presència al Ple.\nLa presentació de la moció va anar a càrrec del president del Consell Comarcal, Joaquim Calatayud, que va fer la lectura dels diferents acords com ara la reivindicació del dret a l'autodeterminació i del caràcter pacífic i no violent del moviment independentista català, alhora que exigeix a l'estat espanyol respecte pels càrrecs elegits democràticament i per les institucions catalanes. A més, amb la moció el Consell Comarcal es compromet a treballar amb el Parlament de Catalunya i el Govern de la Generalitat, i a participar en una assemblea d'electes a favor dels drets i les llibertats. Amb l'aprovació de la moció l'ens comarcal també s'adhereix a les mobilitzacions de rebuig a la sentència i en l'acte convocat pel President de la Generalitat el dia 26 d'octubre al Palau de la Generalitat. El Consell Comarcal també fa "avinent amb la moció la situació de repressió política i de vulneració de drets fonamentals que estem vivint i expressa la més ferma voluntat de seguir treballant, dia rere dia, per garantir els drets i les llibertats de tota la ciutadania de la comarca del Baix Camp, la defensa del diàleg i dels principis democràtics i la pluralitat política, així com el respecte a la separació de poders, imprescindible en qualsevol estat de dret".\nEn el torn de parlaments, el portaveu d'ARA, Daniel Rubio, va defensar la llibertat d'expressió, el dret a decidir i el respecte com a principis bàsics, i ha titllat la sentència d'excessiva i desproporcionada. Per la seva banda, el portaveu del PP, David Chatelain, ha remarcat que la sentència evidencia que ningú està per sobre de ningú quan a la llei i la norma, i que Espanya és un dels països amb una de les millors democràcies del món. En el torn de l'AMUNT, Laia Muntas va insistir en la necessitat que els i les representants de les institucions han de donar suport a les mobilitzacions populars i han d'estar al servei de la desobediència, a més de dir que també treballaran per l'alliberament d'altres pobles d'Espanya com Andalusia o Euskal Herria.\nPel PSC-CP, ha fet de portaveu el conseller Pere Carrasco, que ha justificat el vot en contra perquè el judici ha ofert la màxima transparència i responia als errors comesos pels polítics independentistes. Alhora ha definit la seva formació com el defensor del diàleg des de la llei i n'ha fet una crida des de la serenitat, a més de manifestar-se en contra de la desobediència institucional.\nLa portaveu de JUNTS, Assump Castellví, va dir que la sentència condemna Catalunya i ha recordat que convocar un referèndum no és delicte i ha titllat el judici del Suprem com de polític. També ha fet una defensa de continuar defensant els dret i llibertats, de la no violència i de la necessitat de sumar, de seure i d'arribar a acords.\nPer últim, Ricard Gili, portaveu d'ERC-AM va interpel·lar el grup socialista pel seu anunciat vot en contra a la moció, recordant paraules i pronunciaments del president Montilla en relació al procés català i esmentant la presència de l'exalcalde de Reus socialista, Lluís Miquel Pérez, a la manifestació celebrada el dilluns 14 d'octubre a Reus. També va recordar que l'1 octubre va fer conscient el poble català que té a les seves mans el seu futur.\nPrèviament a la votació de la moció, es van votar les esmenes al text proposades per les conselleres comarcals d'AMUNT, que feien incidència en introduir referències a la desobediència institucional. Aquestes esmenes, però, van ser rebutjades amb els vots d'ERC-AM, JUNTS i ARA i mentre PSP-CP i PP es van abstenir.\nEn acabar el Ple, el president comarcal va agrair a tots els portaveus presents les seves argumentacions i el correcte desenvolupament de la sessió.


Esquerra arrenca la campanya amb l’objectiu de conquerir Barcelona i fer que Junqueras torni a derrotar la repressió a Europa\nRedacció Barcelona 09 maig 2019\nD'esquerra a dreta, Marta Vilalta, Roger Torrent, Elisenda Alamany, Ernest Maragall, Diana Riba i Jordi Solé a l'acte d'inici de campanya / Marc Puig Pérez\nEl candidat a l’alcaldia de Barcelona, Ernest Maragall, ha assegurat que “Barcelona necessita un alcalde que no generi ambigüitat, que obri les escoles l’1-O; la Barcelona republicana és la Barcelona valenta”\nEsquerra Republicana ha donat tret de sortida a la campanya de les eleccions municipals i europees del proper 26 de maig i ha reivindicat que el seu doble objectiu és que Barcelona sigui una capital republicana governada per Ernest Maragall i fer que Oriol Junqueras torni a derrotar la repressió guanyant les eleccions europees. La platja del Bogatell de Barcelona ha estat l’escenari escollit per arrencar una cursa en la qual els republicans competiran sota el lema “Impuls republicà”.\nDurant l’acte, la candidata a les europees Diana Riba ha assegurat que “si Junqueras guanya aquestes eleccions, es posarà en entredit la democràcia espanyola, es posarà Espanya i Europa davant del mirall”. “Fem que un pres polític guanyi les eleccions europees, fem que guanyi l’Oriol!”, ha exclamat Riba.\nSegons la candidata, aquestes seran unes eleccions “crucials” per Catalunya, però també pel futur d’Europa, “que fa front a crisis globals i a l’augment de l’extrema dreta”. Ha defensat que cal “seguir demanant una Europa de pau i de drets, social i diversa, valenta i transformadora, de progrés i respecte, però, sobretot, una Europa del diàleg i del pacte”. I ha conclòs dirigint-se als seus adversaris: “A tots aquells que ens volen vençuts, els avancem que el proper 26M entrarem amb encara més força a les institucions i els direm que no han pogut, no poden i no podran!”.\nEl president del Parlament, Roger Torrent, també ha intervingut a l’acte i ha destacat que aquells que volien “veure Oriol Junqueras callat”, el veuran “recollint l’acta al Congrés amb un somriure d’orella a orella per haver guanyat les eleccions, igual que el Raül al Senat”. El vicepresident del Govern, Pere Aragonès, per la seva banda, ha posat en valor que “l’Oriol és el candidat a presidir la Comissió Europea de tots els companys de forces independentistes d'arreu d'Europa", i en relació a les eleccions municipals, ha recordat que Esquerra, amb 806 candidatures, és la força que en presenta més: "Anem a tenyir de groc els ajuntaments i a portar les polítiques republicanes i de progrés arreu del país”.\nLa capital del país ens vol al capdavant de la República, una república de drets i llibertats, feminista, diversa, ecologista i europea\nEl candidat a l’alcaldia de Barcelona, Ernest Maragall, ha assegurat que “Barcelona necessita un alcalde que no generi ambigüitat, que obri les escoles l’1-O, que tingui valentia”, i és que per Maragall “la Barcelona republicana és la Barcelona valenta". Maragall també ha explicat que va acceptar aquest projecte “perquè la capital del país ens vol al capdavant de la República, una república de drets i llibertats, feminista, diversa, ecologista i europea".\nMaragall ha acabat dirigint-se “a tots i totes les progressistes de la ciutat” assegurant-los que els republicans són els únics que poden guanyar si reben el suport dels “ciutadans compromesos amb la llibertat i la República”. “Som la garantia de transformació social”, ha dit.\nLa número dos de la llista a Barcelona, Elisenda Alamany, ha assegurat que “Barcelona avança quan té un alcalde i un projecte que entén la ciutat, i ja va sent hora que hi hagi un alcalde que l'entengui”. Per Alamany el 26M només hi ha dues opcions: “O tenir un govern aïllat que es tanca en si mateix, o un projecte de ciutat amb futur, ambiciós i obert; Aquesta proposta porta el nom d'Ernest Maragall i, per tant, tenyim Barcelona de groc!”.


Anuncien una nova seqüela de 'Matrix' amb els actors originals\nL'estrena de 'Matrix' en 1999 va ser una fita en el cinema de ciència-ficció. La profunditat temàtica, l'originalitat de l'enfocament i els seus innovadors efectes especials van marcar un abans i un després en el gènere fílmic.\nA la primera entrega li van seguir dues seqüeles, a més d'un lucratiu marxandatge i molts videojocs, còmics i llibres ambientats en l'univers d'uns i zeros creat per les germanes Wachowski.\nAra els estudis Warner Bros Pictures han anunciat que produiran una seqüela de 'Matrix' i que recorreran tant als directors com actors originals per materialitzar-la. Tot i que la trilogia dels Wachowski va deixar tancada la trama, sembla que la multinacional està desitjosa de no desaprofitar una de les seves marques més populars a l'hora de fer caixa.\nLa directora Lana Wachowski dirigirà a Keanu Reeves i Carrie-Anne Moss --Neo i Trinity, en les pel·lícules-- en una nova aventura de la saga fílmica. La germana de Lana, Lilly, no s'involucrarà en el lliurament ja que està centrada en el seu propi projecte, la sèrie 'Work in Progress'.


"Messi estel·lar", els 100 gols de Messi a Europa, a Esport3 - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nDijous, a les 17.55\n"Messi estel·lar", els 100 gols de Messi a Europa, a Esport3\nEl canal Esport3 emet un programa especial amb tots els gols que ha fet Messi a Europa després que l'astre argentí arribés davant l'Olympiacos al seu gol 100\n10/11/2017 - 11.13\nLeo Messi ha superat la xifra màgica dels 100 gols en competicions europees amb el FC Barcelona. Per aquest motiu, el canal Esport3 emetrà aquest dijous a la tarda (17.55 h) un especial titulat "Messi estel·lar", realitzat per l'equip del departament d'Esports de TV3 format per Toni Luna, Josep Sentelles, Marc Serra, Carles Comajuncosas, Miquel Parles i Dani Camon.\nEn aquest especial es podran veure del primer a l'últim gol. El davanter es va estrenar a Europa amb el Barça el 2 de novembre de l'any 2005. L'argentí va ser l'autor, en el minut 34, del tercer dels 5 gols que els blaugranes van fer al seu rival.\nD'aquests 100 gols marcats per Messi en competicions europees, 97 han estat a la Lliga de Campions i 3 a la Supercopa d'Europa dels anys 2011 i 2015 (2). A més d'aquests gols, Messi amplia a 105 la xifra en competicions internacionals afegint els 5 que ha aconseguit en les 3 edicions del Mundial de Clubs que ha disputat (2009, 2011 i 2015).\nRakitic pateix una ruptura als isquios


per Mireia Muñoz / ACN 29/04/2021 15:55h\nEl Departament de Salut començarà a vacunar agents de la Guàrdia Civil i de la Policia Nacional el pròxim dilluns, segons ha pogut confirmar l'ACN. Es complirà així amb l'ordre del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, que va donar 10 dies per arribar als nivells de vacunació dels Mossos d'Esquadra. La vacuna que se'ls inocularà serà la de Moderna.\nSegons va informar el propi TSJC basant-se en un informe de Salut, el 22 d'abril s'havien vacunat el 80,3% dels mossos, el 71,2% dels agents de les policies locals i el 79,1% dels de la Guàrdia Urbana de Barcelona. El percentatge en la Policia Nacional era del 9,9% i en la Guàrdia Civil, del 6,3%. La vacunació a la demarcació de Barcelona serà a la comissaria de la Zona Franca.\nEls restauradors catalans alcen la veu contra el Govern: «És inconstitucional»\nGuàrdia Civil Salut Malaltia Policia Nacional Govern Català


Auschwitz en la memòria col·lectiva | Teresa Costa-Gramunt\nAuschwitz en la memòria col·lectiva\nCom representar l’horror?, es pregunta l’escriptora Anna Rossell en els mots que encapçalen el seu estremidor llibre de poemes Auschwitz-Birkenau. La prada dels bedolls, en edició bilingüe català i castellà (In-Verso).\nL’horror d’una matança a l’engròs i a preu fet, tornant anònimes les víctimes, arranant sense contemplacions la seva qualitat de persones. Un horror que ha deixat una marca profunda i roent en la nostra memòria col.lectiva. Ens fa mal tot el cos, d’ençà aquell horror que el camp d’extermini d’Auschwitz sintetitza. Amb tot, i després de la coneguda sentència d’Adorno de la impossibilitat o de la conveniència de fer-ho, s’ha representat aquell horror.\nImatge de l’alliberament d’Auschwitz.\nI és que l’horror pot ser representat, encara que per força ha de ser representat per aproximació d’una experiència límit. En les seves pintures negres, Goya va representar els desastres de la guerra, la desraó i la bogeria. Vincent van Gogh va mostrar el seu sofriment espiritual amb el seu autoretrat amb l’orella escapçada. Amb El crit, Munch va narrar plàsticament la desesperació humana. L’horror pot ser representat, i no pas amb un llenguatge indesxifrable, ans al contrari. A través d’imatges, l’art pictòric el mostra en tota la seva cruesa. En l’àmbit de la paraula és més difícil, però també les paraules poden ser clares a través de figures, de metàfores. Per exemple la paraula ombra. En els mots que acompanyen la traducció dels poemes de Paul Celan, escriu Arnau Pons: Diu la veritat qui parla d’ombres, és a dir, qui introdueix les ombres de les morts en la llengua que parla. Ombres són els morts, ombra és aquesta veritat, dir l’ombra… A través dels seus poemes, Paul Celan va dir l’ombra de l’horror de l’extermini.\nRossell, professora de llengua i literatura alemanyes a la Universitat Autònoma de Barcelona, i crítica i investigadora literària a Barcelona, Bonn i Berlín, s’ha immergit en les profunditats abissals d’aquesta ombra que és l’ombra entre les ombres. El poemari Auschwitz-Birkaneu està escrit des del cor d’aquesta ombra, cambra fosca que s’inicia en un punt, quan els jueus són trets de casa seva a patacades, i acaba per agafar dimensions colossals i engolir l’escena amb l’ombra definitiva de la mort en massa.\nSense haver-s’ho proposat a l’avançada, Anna Rossell ha escrit els poemes del seu llibre en primera persona, des del jo de les víctimes. El seu poemari es va desgranant en el relat dels diversos estadis d’una experiència que només pot ser intuïda per empatia amb les víctimes, però que pren força i versemblança a través d’imatges poètiques potents: I eren de ferro els cops. Els podem sentir a l’esquena, al cap, al fetge o als ronyons, aquests cops de ferro. Com podem comprendre tètrics pensaments que duen directament al calvari, o pitjor, al desert del no-res. Perquè en no-res es va convertir la vida dels internats en aquells escorxadors en sèrie, en aquelles màquines de matar que eren els camps d’extermini: ‘Demà’ no té sentit, diu la veu poètica d’Anna Rossell.\nLa poeta parla des de dins de l’experiència del que la història ha anomenat l’Holocaust o la Xoà. No és fàcil, no, representar aquest horror, les paraules sempre tindran la dificultat d’expressar les ombres, ja sigui l’ombra del sofriment per la injustícia, l’ombra de la misèria de barallar-se per un mos de pa, l’ombra del no-res o de la depressió profunda, l’ombra dels sense-destí: els interns dels camps d’extermini, com ens explica en el seu llibre testimonial Imre Kertész, que com a jueu hongarès va viure aquest sense-destí. I, no obstant això, com ressalta Vicenç Villatoro en el pròleg d’Auschwitz-Birkenau, l’autora (que escriu des de l’empatia i la compassió, però amb la ferma voluntat de dibuixar amb precisió científica, quirúrgica, els efectes del Mal amb majúscula) ho fa en la forma poètica adequada: Anna Rossell ha triat una forma austera, eixuta, essencial.\nQualsevol forma de retòrica hauria estat sobrera, en aquests poemes sobre l’espantosa, denigrant i mortífera experiència de la Xoà. Així, amb aquella saviesa que procedeix del cor, Anna Rossell ha escrit uns poemes concisos, ben retallats, instantànies en blanc i negre, fotografies exactes de l’horror i agonia del captiveri i del posterior holocaust. Poemes que sabem de cor abans de llegir-los. Les històries que els han inspirat ens han estat llegades a través d’impactants imatges fotogràfiques i de testimonis escrits pels supervivents, no sense deixar-hi la pell, alguns. És difícil sobreviure a aquesta experiència.\nEn els poemes escrits després d’Auschwitz no és possible fer moralina, seria una banalitat, aquelles morts demanen respecte. Es tracta simplement d’acarar els fets i mostrar la realitat de l’ombra tal com l’entenia Celan, fets que es despleguen en tantes figures de l’horror: L’ull que tot ho veu del nostre bloc/ potser no ha vist que el meu company/ no es mou; encara no l’han apilat/ amb els demés, té l’escudella/ al costat, potser hi posaran la sopa./ Potser…Es tracta de ser dins d’aquest altre que podíem haver estat nosaltres… Mentrestant, l’ombra dels seus ulls posa llàgrimes als nostres ulls, i un calfred ens recorre l’espinada, saccejant la nostra zona de confort. Però cal escriure aquest horror, cal escriure’l. Anna Rossell ha acceptat el repte de conviure (ni que sigui només en els moments de l’escriptura) amb l’horror que la paraula Auschwitz, ombra esclafadora, condensa. Auschwitz que oculta i extermina una prada de bedolls, imatge de la mort de tants innocents. Un despropòsit, un horror i una ignomínia en la memòria col.lectiva que la poesia d’Anna Rossell no pretén cauteritzar sinó mostrar. Escriure, després d’Auschwitz i també sobre Auschwitz, és una forma de coneixement. La ignorància o la negació ens faria còmplices sense eximir-nos de la responsabilitat de fer memòria de les víctimes.


Holiday home St Georges sur Baulche L-760 Auxerre França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n-, Saint-Georges-sur-Baulche, Auxerre, França, 89000 - Veure al mapa\nMés informació sobre Holiday home St Georges sur Baulche L-760\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Auxerre, no busqui més enllà de Holiday home St Georges sur Baulche L-760. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Holiday home St Georges sur Baulche L-760 és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes són només algunes de les comoditats que fan que Holiday home St Georges sur Baulche L-760 sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, forn microones, renta vaixelles a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Auxerre, el Holiday home St Georges sur Baulche L-760 és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Normativa acadèmica | ISLB\nEn principi, les normes de l'Institut Superior de Litúrgia de Barcelona, són les de la Facultat de Teologia de Catalunya. D'acord amb els estatuts propis i dins el marc de la normativa de la Facultat, pel que fa als exàmens i proves, l'Institut es regirà pel que a continuació s'estableix:\nEls alumnes ordinaris estan obligats a cursar la totalitat del bienni per a la llicenciatura, i a superar les proves corresponents. Totes les assignatures tindran algun tipus d'avaluació. Les possibles excepcions les decideix el Consell de l'Institut Superior de Litúrgia de Barcelona. També durant el bienni hauran d'acreditar el coneixement de dues llengües modernes estrangeres, presentant un document que certifiqui aquest coneixement en el nivell B1 o superior, o bé, passant la prova d'un examen.\nPer obtenir el títol de llicenciat, abans de presentar la tesina cal haver superat l'examen comprensiu. Aquest examen només es realitzarà després d'acabar els dos cursos corresponents al cicle de Llicenciatura.\nL'examen comprensiu inclou les tres àrees d'estudi: teològica, històrica i jurídico-pastoral. Es realitzarà en una sola sessió davant de dos professors, de 45 minuts com a màxim. És opcional fer aquest examen i la lectura de la tesina en una mateixa sessió o bé separadament.\nSi no s'ha fet amb anterioritat, convé que l'alumne, durant el primer quadrimestre del segon curs del bienni, presenti el tema de la tesina acompanyat de l'índex del seu contingut, amb l'acord del director de la tesina, i prèvia aprovació del Director de l'Institut.\nL'objectiu de la tesina és, en l'àmbit del mètode, mostrar una real aptitud per a la investigació científica. Això suposa comprensió del mètode, rigor en l'aplicació i precisió en l'expressió. Pel que fa als continguts, suposa un autèntic coneixement de la qüestió tractada. La seva extensió serà, com a mínim de 50 pàgines (sense comptar la introducció, la bibliografia i les notes), i sempre es mantindrà dins dels límits de treball del segon cicle.\nL'alumne haurà de presentar i llegir la tesina davant de tres professors, i té dret a això una vegada hagi transcorregut un mes des del lliurament del treball (4 exemplars) a la Secretaria de la Facultat. Si ho prefereix pot optar per una lectura pública.\nEl director de l'Institut Superior de Litúrgia de Barcelona nomena els professors que han d'avaluar la tesina -juntament amb el director d'aquesta- i també els que es responsabilitzen de l'examen comprensiu.\nL'obtenció del títol de llicenciat suposa haver complert tots els requisits acadèmics i administratius determinats per la normativa de la Facultat de Teologia de Catalunya i de l'Institut Superior de Litúrgia de Barcelona.\nSón dies lectius, cada setmana, de dilluns a divendres, i de 9:00 a 14:00 hores. Algun curs o seminari pot tenir lloc en horari de tarda.\nLes classes s'imparteixen en llengua castellana.\nPel que fa al cicle de doctorat, la seva realització es regeix pel que disposa la Facultat de Teologia de Catalunya. El temps mínim són dos anys, durant els quals el doctorand, a més de l'elaboració de la seva tesi, ha de realitzar tres cursos i dos seminaris, escollits d'acord amb el seu director. L'alumne té dret a defensar la tesi un cop hagin transcorregut dos mesos des del lliurament del treball en la Secretaria de la Facultat. La publicació total o parcial de la tesi és una exigència indispensable per a l'obtenció del títol de doctor.\nPerquè un alumne sigui admès al tercer cicle (doctorat) ha de presentar, al director de l'Institut, el seu expedient de notes de segon cicle, i provar que la nota mitjana dels seus estudis de Llicenciatura és, com a mínim, de 8.5 (vuit i mig ) sobre 10 (deu).\nUn cop admès, l'estudiant ha de presentar al Director de l'Institut, al costat del nom del professor escollit per a la direcció de la tesi, el títol de l'argument per al treball doctoral, l'esquema inicial de la tesi plantejada, una breu justificació del seu contingut i la bibliografia bàsica. El director presentarà aquesta documentació al Consell de l'Institut, que decidirà si s'accepta la feina, decisió que ha de comunicar tant a l'alumne com al director de la tesi.


Evitar el buit, fer ciutat - Diari de Terrassa\nEvitar el buit, fer ciutat\nLes ciutats també són una suma d’inèrcies i de revulsius. Una suma de continuïtats i de canvis. Una combinació de passió i de tedi.\nLes ciutats són l’escenari per excel·lència. Les ciutats són un estat d’ànim (recordeu “New York, state of mind”). Les ciutats tenen monuments, arquitectura emblemàtica i carrers per oblidar. Sense símbols, les ciutats es dissolen en urbanismes anònims. Sense espais de trobada, les ciutats no tenen intel·ligència col·lectiva. Fa un any, algú a Terrassa va apostar per salvar un símbol, rescatar una trajectòria, mantenir una plaça oberta. Fa un any, el Diari de Terrassa va continuar sent diari i de Terrassa. N’estem agraïts. Apostar avui per fer diaris és gairebé una bogeria. Tenir diaris sembla una aventura del segle XX. Sempre parlem d’innovació i d’emprenedoria, però és més còmode fer-ho amb els diners dels altres. Quan algú arrisca diners en una empresa que va més enllà del seu rendiment corporatiu i té un alt impacte social, parla amb l’exemple.\nEls diaris convencionals en el món de les xarxes socials continuen sent pals de paller per definir el sentit de comunitat. El món és analògic i digital, com ara ho és el Diari de Terrassa. La història del Diari no va començar fa un any, en aquest format es publica des del 1977, fa 45 anys, i cal tenir un record agraït per als que van fer aquell trajecte, però el revulsiu del darrer any ha estat molt important, en l’enfocament, en el disseny, en la digitalització, i en la cura dels continguts. El miracle continua. Renéixer l’any de la pandèmia no era el millor context. Recordarem la presentació de la nova etapa a les Esglésies de Sant Pere en una de les oscil·lacions de la pandèmia com un acte encara marcat per les mascaretes i les salutacions impossibles. Tots sabíem que sense el Diari de Terrassa, i amb tot el respecte pels altres mitjans, el buit comunicatiu a la ciutat seria molt evident. Tenim un any al darrere i tant de bo que molts anys al davant.\nLes ciutats com Terrassa dibuixen realitats complexes. És normal que reuneixin mirades plurals sobre elles mateixes. Tenir un diari de referència ajuda el contrast. És un mirall dels lideratges i de les mediocritats. Les notícies del dia a dia acaben dibuixant una perspectiva de si la ciutat té algun fil conductor que la porti a una visió més poderosa, o notícia a notícia es constata com la ciutat viu en una mena d’inèrcia amb poques i esfilagarsades agendes realment carregades de sentit.\nPerò més enllà de la política local, una de les coses que més m’ha agradat del nou disseny del Diari és la forma de donar veu a persones més o menys anònimes de la ciutat. Fer comunitat també és això, enriquir el trencaclosques de personalitats que configuren la ciutat. Una de les coses més importants és com un diari equilibra la veu de les minories hiperactives amb la de majories menys actives en la seva projecció i sap llegir la ciutat en la seva evolució. Prendre el pols de la ciutat no és un exercici fàcil, el dia a dia, a la vegada que teixeix lentament la història, tendeix a distorsionar les perspectives des de les mirades curtes.\nTerrassa corre el risc de diluir la seva personalitat en el magma metropolità. Tenir un diari local de referència és una forma de reforçar una personalitat i un perímetre físic i mental que ens allunya de ser un barri connectat per autopistes a la ciutat central. Terrassa necessita saber on va, augmentar la seva singularitat, potenciar lideratges que l’ajudin a ser un espai de més oportunitats per a com més terrassencs millor. I tot això amb un diari és senzillament molt més viable. Tanmateix, necessitem més coses, però tenir el Diari, mantenir la capçalera, ens hi ajuda molt.\nTerrassa. Segle XX, cap i cua\nLlibre sobre Manuel Royes


La Festa dels Bolets torna a la seva data original i reforça el caràcter popular | NacióBerguedà\nper Pilar Màrquez Ambròs, Berga, 30 de setembre de 2019 a les 17:29 |\nPresentació de la 63a edició del Concurs de Boletaires de Castellar del Riu. | Pilar Màrquez Ambròs\nLa 63a edició del Concurs de Boletaires consolida l'oferta d'activitats adreçades al públic familiar. L'històric certamen torna a celebrar-se diumenge 6 d'octubre al pla de Puigventós (Castellar del Riu) després que l'any passat la Penya Boletaire decidís fer-lo l'últim cap de setmana d'octubre per poder garantir que hi hagués bolets. Els capricis del temps van voler que acabés nevant i obligant a l'organització a traslladar el concurs a la plaça Viladomat de Berga. El pressupost de la festa es manté al voltant dels 15.000 euros.\nEl president de la Penya Boletaire, Ramon Minoves, ha destacat el caràcter "popular i cívic" de la celebració, tot indicant que enguany les previsions meteorològiques són bones. La festa torna a les "essències" en recuperar la data habitual, ha subratllat Minoves. Ramon Minoves ha destacat la pesada de bolets com "el centre" de la festa i ha animat a tothom a participar-hi, no només els boletaires "de Champions" amb grans cistelles, sinó també aquells acostumats a trobar al bosc quantitats molt més petites. "Ens agrada molt veure cistells grans de bolets, però també animem a tothom a que vingui i faci la pesada del seu cistell, encara que sigui de mig quilo o un quilo del bolets", ha dit Minoves.\nLa regidora de Festes de l’Ajuntament de Berga, Roser Valverde, ha posat en valor el pes del bolet al territori, més enllà de l'àmbit gastronòmic, "ja que és un recurs que també permet dinamitzar la ciutat i la comarca a nivell cultural, artístic i esportiu". Per la seva banda, l'alcalde de Castellar del Riu, Adrià Solé, ha aprofitat l'ocasió per fer una crida a administracions i els propietaris dels boscos a treballar conjuntament per regular l'activitat boletaire amb mesures que garanteixin la protecció i la cura de l'entorn.\nEl certamen mantindrà les tres categories en què podran competir els participants: rovellons, llenega negra i rovelló de més pes. A més, la categoria dedicada als rovellons comptarà amb tres subcategories (més de 40 quilos, entre 20 i 40 quilos i menys de 20 quilos).\nTambé se celebrarà una nova edició del Concurs Infantil de Boletaires que inclourà diverses categories per distribuir els infants d'entre 4 i 10 anys. Les inscripcions pels dos concursos tindran un preu de 5 euros i es podran fer fins al 5 d'octubre als establiments Confeccions Fígols i Bar Sol, a la plaça Viladomat de Berga. "Per la gent que creguin amb els Reis Màgics, l'organització escampa espores màgiques de manera que els bolets del concurs infantil estan garantits", ha fet broma.\nOferta d'activitats populars i esportives\nEl Pla de Puigventós serà l'epicentre de l'aplec boletaire, ja que concentrarà una amplia oferta d'activitats per a tots els públics. Hi haurà el Mercat del Boletaire que és una mostra dedicada als productes relacionats amb el món del bolet, una zona d'activitats familiars amb inflables i tallers relacionats amb l'entorn natural i una prova esportiva d’orientació inclosa en la Lliga Berguedana de Curses d'Orientació.\nLa cursa començarà a Pla de Puigventós i finalitzarà al Pla de Campllong, on s'ubica el Pi de les Tres Branques.\nAquest any també s'oferirà la possibilitat d'utilitzar el transport públic d'autobús per desplaçar-se fins al pla de Puigventós.\nEl servei finançat pel Consell Comarcal del Berguedà oferirà cinc trajectes d'anada cada mitja hora, a partir de dos quarts de 9 del matí, i cinc trajectes de tornada, des de les 12 del migdia. Els tiquets podran adquirir-se anticipadament a l'Oficina de l'Agència de Desenvolupament del Berguedà, a la plaça de Sant Joan. El preu del tiquet serà d'1 euro per trajecte.\nTres dones boletaires d'honor\nUn any més es farà el nomenament de les Boletaires d'Honor de 2019 que seran: la consellera de Cultura de la Generalitat de Catalunya, Mariàngela Vilallonga; la doctora en Ciències Químiques i directora de l’Exploratori dels Recursos de la Natura, Dolors Grau; i la boletaire i alumna que va obtenir la millor nota a les proves de Selectivitat d'aquest any al Berguedà, Neus Camp.\nLa cloenda de la Festa dels Bolets es portarà a terme a la Plaça de la Creu, on hi haurà una audició de sardanes a càrrec de la Cobla Berga Jove (a les 6 de la tarda) i posteriorment es farà la cremada de la falla que anirà precedida d'un espectacle pirotècnic terrestre. La falla estarà dedicada a la cuina del bolet i tindrà una alçada d'uns 10 metres, aproximadament.\nUna de les novetats d'aquest any serà la incorporació d'elements decoratius elaborats per infants de les escoles de Berga, tot i que la intenció de la Penya Boletaire és poder incorporar una falla petita confeccionada conjuntament per les escoles de la comarca.\nFires i festes, Penya Boletaire, Concurs de Boletaires, Puigventós, Festa del Bolet de Vilada, Ajuntament de Castellar del Riu, Ajuntament de Berga, Festa del Bolet