De professors, educació i respecte - Mail obert de Pau Vidal\nDe professors, educació i respecte\nDietari (20). Unes quantes pedretes més contra la nostra teulada a partir del melodrama de l’informe dels trons. I de propina una queixa als traductors bífids\n*L’informe de la Plataforma per la Llengua 2021 és la radiografia d’un homicidi. Per asfíxia. Però no el nostre, sinó el de totes les llengües sense estat. Per més que ens hi escarrassem, per més que denunciem, legislem, proposem accions, iniciatives i creem consciència, la soga de la globalització (dimensions planetàries, llengües hegemòniques) estreny cada dia més. A cada tongada d’enquestes i d’estudis les xifres decauen, els marges es redueixen, l’escolament per l’aigüera s’accelera. Teniu present aquella escena de pel·lícula, quan el dolent comença a estrangular la víctima, i va prement, va prement, i l’altre esbufega i espeternega, i ja saps que acabarà afluixant la resistència fins que farà el darrer esbufec i au, al canyet? Doncs una mica això.\n*En fi, començo per la xifra suïcida del 80% de deslleialtat lingüística. Per als qui ho estudiem, resulta fascinant comprovar que l’excusa de la bona i la mala educació encara cola. Realment al·lucinant. Perquè per poc que hi rumiïs no pots no adonar-te que allò que realment és de mala educació és no fer servir la llengua del lloc. El professor Lluís de Yzaguirre, pocs dies abans de presentar el llibre de Koiné, va dir en una xerrada a Vilafranca que cal un enorme esforç per aconseguir viure vint, trenta o quaranta anys en un lloc i no aprendre’n la llengua.\nQuan algú, aquí, se m’adreça o em respon en castellà, jo no sé si fa trenta anys que és paisà meu, si fa tres dies o si som compatriotes. Només sé que és algú que no fa servir la llengua del lloc, la meva. Pot ser que siguis tu, que ets de llengua inicial catalana però vas sempre amb el castellà per davant. Doncs sàpigues que quan ho fas amb mi em sento tractat com un foraster, o encara pitjor; com un foraster incapaç d’aprendre la llengua del lloc on viu. Sento que m’estàs faltant al respecte. I això no m’agrada, ni em fa sentir ben disposat cap a tu.\n*I ara passo als profes. Primer, esceneta per tallar-se les venes. Escola concertada, mitjaneta, comarca catalanoparlant. La psicopedagoga consola una criatura de cinc anys, que marraneja. Però primer negocien el codi. “¿Prefieres en castellano? Pues venga, en castellano, como te sientas más cómodo”. A una criatura de cinc anys! No és cap aula d’acollida, és una escola amb 100% d’alumnat autòcton. On és el límit de la submissió? Fins a quin punt te la poden fotre, fins a quin punt te la deixes fotre? Aquest bonisme nostre nyeu-nyeu i bleda és incompatible amb la dignitat.\nSegon, sortida de colònies. Només un poble sense dignitat permet que un matrimoni d’asturians que regenten una casa de colònies al Solsonès, repeteixo, al Solsonès, campin sense dir ni mitja paraula en català. Estada de tres dies, seixanta canalles i mitja dotzena d’adults (entre professors i monitors). Llevat d’una professora, tots els altres, insisteixo, tots, s’adrecen als gestors en castellà. Tothom. Ja ens podem anar escarrassant a advertir de l’emergència lingüística, ja.\n*Al panteó dels verbs presumptament imprescindibles, fins ara encapçalat per tastar, desparar i enfilar-se, ja hi podem anar afegint un altre clàssic pre-difunt: endreçar. “Arribar a casa, recollir la cuina i posar la criatura a dormir, quin panorama!”, escriu una piuladora. Desparar taula i endreçar la cuina era la seqüència normal fins ahir; ara recullen la taula i recullen la cuina. Suposo que després de recollir a escola la criatura en qüestió, també, en comptes d’haver-la anada a buscar.\n*Si baixa el geni de la llàntia i em concedeix ni que sigui un desig (als filòlegs el nostre geni de la llàntia només ens concedeix desitjos filològics), el primer que demanaré serà que desaparegui per sempre més la tirallonga politiquesa “com no podia ser d’una altra manera”. Rècord mundial d’angunieta.\n*Ara faré aquella cosa tan twittaire de “dues notícies juntes s’entenen millor”. La primera són les queixes reiterades, ja de fa temps, de la mala qualitat dels textos en alguns, masses, títols de literatura infantil. Errades gramaticals i lèxiques de gruix, intolerables, que ves per on sovintegen més en obres traduïdes. I la segona és una curiositat en què em vaig fixar arran d’una jornada universitària sobre traducció en què el castellà, ves quina casualitat, va guanyar per golejada. Resulta que hi ha un cert nombre de professionals nascuts aquí que es presenten com a traductors a ESP/CAT (és a dir, a l’espanyol i al català); la majoria, però, a la xarxa s’expressen exclusivament o molt majoritàriament en castellà. Com és fàcil de deduir, són de L1 castellana.\nSi a mi, que sóc de L1 catalana però també domino l’espanyol, em fessin traduir (perquè jo ho donés a entendre en el meu currículum) textos cap a aquesta segona llengua, és molt probable que també fes grans bunyols. Perquè una cosa és ser capaç d’expressar-se en un idioma i una de molt diferent bastir un text literari. Que els destinataris siguin mainada no vol dir que tinguem dret a col·locar-los material de mala qualitat, no fotem. Tal vegada els editors haurien de ser una mica més estrictes, en això.


Setge de preguntes\nFernando Giménez compareix avui davant el ple de l'Ajuntament de Palma\nFernando Giménez, president del comitè executiu de la Universíada de Palma, compareixerà avui davant el ple de l'Ajuntament per contestar a les preguntes del grup municipal del PSM-Nacionalistes de Mallorca.\nEls nacionalistes sotmetran Giménez a un tercer grau, ja que li han plantejat un total de 17 preguntes sobre cinc principals temes: instal·lacions esportives, personal, cerimònia inaugural, despeses i l'ús de la llengua catalana a la Universíada.\nSobre les instal·lacions esportives, els nacionalistes han demanat, altre cop, sobre les infraestructures que es realitzaran a les barriades i pel cost total de les instal·lacions esportives que es fan amb motiu de la Universíada. Així mateix, han interrogat Giménez sobre quan està previst concloure les obres de l'estadi de Son Moix, quines són les modificacions introduïdes respecte el projecte inicial i quin és el seu cost.\nRespecte el complex esportiu que es fa a la Universitat, Giménez serà interrogat sobre quan serà coberta la piscina.\nEl PSM ha formulat també tres preguntes a Giménez sobre les despeses de la Universíada. D'una banda, han demanat quin va ser el cost de l'acte de presentació de l'himne que va tenir lloc al poble espanyol. A més, s'han interessat per saber quina despesa es va fer a la presentació de l'himne feta al moll vell.\nGabriel Barceló, regidor del PSM-Nacionalistes de Mallorca, assegurà ahir a Diari de Balears que esperaven amb expectació les respostes de Giménez, malgrat que sospitaven que intentaria sortir-ne sense respondre a algunes de les preguntes realitzades. «Ja ho va fer en una altra ocasió i sospitam que voldrà sortir del Plenari sense contestar, de forma clara, a les nostres preguntes. En qualsevol cas, esper que doni llum a un grapat d'interrogants», manifestà Barceló.\nAixí mateix, el regidor nacionalista manifestà la seva inquietud per distintes qüestions que afecten la Universíada. Barceló destacà que era molt important saber si, finalment, la Universíada servirà, com a mínim, per dotar a les distintes barriades de Palma de les infraestructures esportives necessàries per cobrir les necessitats bàsiques.\nL'ús de la llengua catalana, preocupació prioritària\nEl PSM interrogarà també Giménez sobre dues qüestions relatives a l'ús del català a la Universíada. Així, es demanarà al president del comitè executiu de la Fundació sobre el paper que tindrà la llengua catalana i La Balanguera, himne de Mallorca, a les cerimònies d'inauguració i cloenda de la Universíada. Els nacionalistes interrogaran també Giménez sobre les mesures adoptades després que Luis Prieto, un dels homes forts de la Universíada, ordenàs la redacció de tota quanta documentació es fes en castellà i català. La pregunta que farà avui el PSM diu textualment: «Quines mesures va prendre el gerent de la Universíada 99 en el cas on el Sr. Prieto ordenava, en castellà, a tot el personal de la Universíada a redactar els documents en castellà i català, oblidant per complet la Llei de Normalització Lingüística i l'Estatut d'Autonomia?». La resposta la dóna avui Fernando Giménez.


FIX: Espereu fins que el programa actual acabi de desinstal·lar-se - Altres\nFIX: Espereu fins que el programa actual acabi de desinstal·lar-se\nAquest error és una desinstal·lació que no s'ha completat mai, que no us permet desinstal·lar-ne capprograma.\nReinicieu l'ordinador després de notar el missatge sobre la desinstal·lació anterior incompleta.\nEls controladors són un dels problemes més pesats de qualsevol sistema operatiu, així que aneu al nostre Controlador FIx Hub .\nFora Pàgina d'errors de Windows 10 s'omple d'altres articles útils.\nDesinstal·lació de programes és relativament senzill a Windows 10, però hi ha possibles errors possibles i és possible que les coses es compliquin.\nUn d'aquests errors és també una desinstal·lació mai completada, que no us permet desinstal·lar cap programa, ja que us ho indiquemEspereu fins que el programa actual s'acabi de desinstal·lar o canviar.\nPodria ser un problema molt greu, ja que finalment haureu de desinstal·lar un programa i aquest error no us ho permetrà. Per tant, he preparat un parell de solucions i espero que siguin útils.\nNo poder desinstal·lar el fitxer aplicacions pot ser un gran problema i, en aquest article, tractarem els problemes següents:\nAfegiu els programes d'eliminació bloquejats, si us plau espereu\nDiversos usuaris van informar que no poden eliminar les aplicacions del seu PC.\nSegons ells, reben aquest missatge mentre utilitzen l'aplicació Afegeix o elimina programes.\nEspereu fins que el programa actual acabi de desinstal·lar AVG\nLes aplicacions de tercers sovint poden interferir amb el vostre PC i molts usuaris van informar d’aquest problema mentre intentaven desinstal·lar l’antivirus AVG.\nEspereu fins que el programa actual s'acabi de desinstal·lar\nEn alguns casos, els usuaris poden quedar-se atrapats mentre intenten eliminar determinades aplicacions.\nAquest pot ser un gran problema, però hauríeu de ser capaç de solucionar-ho amb una de les nostres solucions.\nCom puc solucionar el fitxerEl programa actual s'ha acabat de desinstal·larerror?\nUtilitzeu un programa de desinstal·lació de tercers\nElimineu / desactiveu el vostre antivirus\nTorneu a registrar el Windows Installer\nAtureu el servei de Windows Installer\nProveu d’eliminar l’aplicació en mode segur\nSi no reinicieu l’ordinador després d’haver notat el missatge sobre una desinstal·lació anterior incompleta, definitivament hauríeu de fer-ho.\nDe vegades, Windows no pot completar la desinstal·lació del programa amb normalitat i, com probablement sabreu, no podeu desinstal·lar dos programes alhora.\nPer tant, si no es completa la desinstal·lació, no podeu executar un altre procés.\nReiniciar l’ordinador acabarà amb tots els processos, inclosa la desinstal·lació corrupta, de manera que podeu provar de desinstal·lar el programa desitjat una vegada que s’iniciï l’ordinador.\nPerò si teniu aquest problema fins i tot després de reiniciar l'ordinador, proveu una de les solucions següents.\n2. Utilitzeu un programa de desinstal·lació de tercers\nN’hi ha de tercers desinstal·ladors que són la solució més potent que el propi programa de desinstal·lació de Windows.\nPer tant, podeu descarregar el programa de desinstal·lació de tercers i provar de tornar a desinstal·lar el programa desitjat.\nHi ha molts desinstal·ladors fantàstics disponibles, però les nostres opcions són opcionals és Desinstal·lador de Revo i CCleaner .\n3. Realitzeu una restauració del sistema\nSi no heu acabat de reiniciar i provar un altre programa de desinstal·lació, podeu provar de restablir el Windows 10 a l’estat abans que existís el problema.\nPer realitzar una restauració del sistema a Windows 10, feu el següent:\nAnar a control Panel > Recuperació .\nAnar a Obriu Restauració del sistema .\nSeleccioneu el punt de restauració adequat i seguiu les instruccions en pantalla.\nProveu de desinstal·lar el programa desitjat per veure si el problema s'ha resolt.\nTambé us pot interessar el nostre article sobre els 10 millors programes de desinstal·lació per a usuaris de PC\nSi ho estàs aconseguintEspereu fins que s’acabi el programa actual Desinstal·lació o modificaciómissatge d'error, el problema pot ser el procés de l'Explorador de Windows.\nSegons els usuaris, és possible que pugueu solucionar el problema simplement reiniciant explorer.exe. Per fer-ho, seguiu aquests passos:\nQuanCap de tasquess'obre, feu clic amb el botó dret del ratolí Explorador de Windows i tria Reinicia des del menú.\nDesprés de fer això, el missatge d'error hauria de desaparèixer. Tingueu en compte que això és només una solució alternativa, de manera que potser haureu de repetir aquesta solució si el problema torna a aparèixer.\n5. Elimineu / desactiveu el vostre antivirus\nSegons els usuaris,Espereu fins que s'acabi el programa actual. Es desinstal·la o es canviade vegades pot aparèixer un missatge d'error a causa del vostre programari antivirus.\nAlgunes aplicacions antivirus poden interferir amb el vostre sistema operatiu i fer que aparegui aquest error.\nPer solucionar el problema, es recomana desactivar el programari antivirus i comprovar si això soluciona el problema.\nSi la desactivació de l’antivirus no resol el problema, és possible que hagueu de desinstal·lar-lo.\nLa millor manera d’eliminar tots els fitxers associats al vostre antivirus és descarregar el programari d’eliminació dedicat del vostre antivirus.\nDesprés d’utilitzar aquesta eina, l’aplicació s’ha d’eliminar completament.\nAra només heu d’instal·lar la versió més recent del vostre programari antivirus o canviar a una solució antivirus completament nova.\nEls usuaris van informar de problemes amb AVG , però tingueu en compte que altres eines antivirus poden provocar que aparegui aquest problema.\n6. Torneu a registrar el Windows Installer\nSegons els usuaris, aquest problema pot aparèixer a causa de problemes amb el servei de Windows Installer.\nTot i això, podeu solucionar aquest problema simplement registrant de nou el servei Windows Installer. Això és bastant senzill i podeu fer-ho seguint aquests passos:\nObert Símbol d'ordres com a administrador. Per fer-ho, només cal que premeu Tecla de Windows + X obrir Menú Win + X i tria Indicador d'ordres (administrador) de la llista. També podeu utilitzar PowerShell (Administrador) si no en tensSímbol d'ordresdisponible.\nQuanSímbol d'ordrescomença, introduïu les ordres següents:\nDesprés d'executar aquestes ordres, comproveu si el problema s'ha resolt.\n7. Atureu el servei de Windows Installer\nAra apareixerà la llista de serveis disponibles. Localitza Instal·lador de Windows servei, feu-hi clic amb el botó dret i trieu Atura des del menú. SiAtural'opció no està disponible, això significaInstal·lador de WindowsEl servei actualment no s’executa al vostre PC.\nSi ho estàs aconseguintEspereu fins que s’acabi el programa actual Desinstal·lació o modificaciómissatge d'error, és possible que pugueu solucionar el problema simplement desactivant el servei de Windows Installer.\nAquest servei s’inicia quan proveu d’eliminar una determinada aplicació i us pot impedir desinstal·lar altres aplicacions.\nAlguns usuaris recomanen reiniciar l'Explorador de Windows després de desactivar el servei de Windows Installer, de manera que és possible que vulgueu fer-ho.\n8. Baixeu l'eina de resolució de problemes de Microsoft\nDe vegadesEspereu fins que s’acabi el programa actual Desinstal·lació o modificaciómissatge d'error a causa d'un registre danyat o d'altres aplicacions de tercers.\nfitxer zip bloquejat per motius de seguretat\nTot i això, podeu solucionar fàcilment el problema baixant l'eina de resolució de problemes de Microsoft .\nDesprés de descarregar l'aplicació, executeu-la i solucionarà automàticament els problemes d'instal·lació que tingueu. Ara comproveu si l'error apareix de nou.\n9. Intenteu eliminar l'aplicació en mode segur\nDiversos usuaris van informar que van arreglar el fitxerEspereu fins que s’acabi el programa actual Desinstal·lació o modificaciómissatge d'error simplement eliminant l'aplicació de Mode segur .\nPer accedir al mode segur, feu el següent:\nObriu el fitxer Aplicació Configuració prement Tecla de Windows + I i aneu a Actualització i seguretat secció.\nAl tauler esquerre, seleccioneu Recuperació, i al tauler dret feu clic a Reiniciar ara botó.\nAra el vostre ordinador es reiniciarà i se us presentaran tres opcions. Seleccioneu Resolució de problemes> Opcions avançades> Configuració d'inici . Ara feu clic a Reinicia botó.\nVeureu una llista d’opcions. Seleccioneu qualsevol versió del mode segur prement la tecla adequada del teclat.\nQuan s'iniciï el mode segur, proveu de desinstal·lar l'aplicació problemàtica.\nTot això, espero que aquestes solucions us ajudessin a desinstal·lar el vostre programa amb normalitat. Si teniu algun comentari o pregunta, només cal que accediu a la secció de comentaris següent.\nLa icona de la paperera de reciclatge de Windows 10 no es refresca\nno s'ha pogut completar l'escaneig automàtic\nEl gestor d'àudio realtek hd no reconeixerà els meus auriculars


Etiqueta andorra - AndorraDirecte\nDimecres, 21 d'abril de 2021 14:15 h\nEl Govern d'Andorra ha xifrat en uns 5 milions d'euros les despeses directes derivades del despreniment de terres que va tenir lloc l'agost passat a la CG1, carretera d'accés a Espanya, segons els càlculs presentats aquest...\nMai abans s'havia arribat a 22 graus a tanta altitud al febrer, només el 1960 i el 1998 es van fregar els 20 graus, ha informat a Europa Press la investigadora del Centre de Recerca de la Neu i de la Muntanya d'Andorra (Cenma), Laura...\nACN Arinsal .- El Parc Natural de l'Alt Pirineu, juntament amb el Regional de Pyrénées Ariégeoises a França i els andorrans de la Vall de Sorteny i Comunal de les Valls de Comapedrosa, han iniciat aquest divendres el camí cap a la seva...\nFitch Ratings millora al ràting d'Andorra en la seva última avaluaciói l'ha situat en BBB+ amb perspectiva a llarg termini, a més d'establir una millora en tots els seus indicadors avaluats, que situa la valoraciódel país i la...\nACN Montferrer i Castellbò .- L'Agència Estatal de Seguretat Aèria (AESA) no té previst autoritzar la posada en marxa del sistema d'aproximació instrumental amb GPS a l'Aeroport d'Andorra - La Seu d'Urgell fins a finals...\nACN Andorra la Vella .- Andorra ha començat aquest dilluns a emetre els nous passaports que incorporen la tecnologia que els converteixen en uns dels més segurs del món. La directora comercial a Europa del fabricant del passaport, Overture...\nLa junta de la Coordinadora de Colles Castelleres de Catalunya, reunida el passat dia 13 d'octubre, va aprovar la incorporació dels Castellers d'Andorra com a colla en formació. Els Castellers d'Andorra són el primer intent de...\nBarcelona (ACN).- Els advocats de l'expresident Jordi Pujol presentaran aquest dimarts una querella contra Andbank i la Banca Privada d'Andorra per revelació de secret bancari. Segons ha informat TV3, la denuncia s'adreçarà a la...\nMolts dels habitants d'aquest país quan senten a parlar de la llista grisa, que som punt de mira internacional, dels convenis de doble imposició, etc, s'atabalen. Andorra fa anys que vivia del que gentilment ens deixava la terra, després del...


Tram final per a la compra de l’edifici annex a l’Ateneu Barcelonès\nEl nou espai, la Casa de les Lletres, acollirà el PEN Català, l’AELC, l’ACEC i residències d’autors\nL’edifici que es vol adquirir és estret i és al carrer d’en Bot, al costat de l’Ateneu. MARC ROVIRA\nBarcelonaUn dels problemes principals que arrossega des de fa temps l’Ateneu Barcelonès, una de les institucions culturals més emblemàtiques del país, és l’espai, i un dels cavalls de batalla del seu president, l’historiador Jordi Casassas Ymbert, ha sigut posar-hi remei. Ja quan va presentar la seva candidatura a les eleccions del 2017 va parlar de comprar l’edifici adjacent per la banda de la plaça de la Vila de Madrid. “El projecte ha avançat molt en diversos fronts i el més important és que, fet inèdit, hem aconseguit posar d’acord les tres institucions, Generalitat, Diputació i Ajuntament de Barcelona, perquè hi contribueixin cadascuna en la seva parcel·la”, explica Casassas. La Generalitat s’hi ha implicat amb un “compromís ferm”, malgrat els canvis recents a la conselleria de Cultura. “S’han compromès a pagar les obres de reforma per ampliar l’arxiu, que permetrà descongestionar la biblioteca i que es farà a l’Espai Rogent, al soterrani del Palau Savassona”, diu Casassas. Concretament, es farà una ampliació del passadís i s’adequarà per poder-hi conservar els volums.\nEl consell de govern de la Generalitat ja ha aprovat una partida de mig milió d’euros per iniciar les obres que cobreix tres quartes parts del pressupost. “Així que es desbloquegin els pressupostos podrem començar”, assegura Casassas.\nConveni amb l’IEC\nD’altra banda, l’Ateneu ha signat un conveni amb l’Institut d’Estudis Catalans, que està habilitant un espai a la plaça Maria Aurèlia Capmany, perquè serveixi de dipòsit de la biblioteca, fet que permetria alliberar espai a les sales de lectura de l’Ateneu. La part del fons bibliogràfic que era en un magatzem de lloguer a Montcada i Reixac també es portarà al palau perquè sigui catalogat. “Ja n’ha tornat una gran part i s’està fent la tria per enviar els volums de poc ús al dipòsit de l’IEC, i així tindrem força resolt el tema del col·lapse a la biblioteca”, explica Casassas. Pel que fa a l’edifici adjacent a l’Ateneu per la plaça de la Vila de Madrid, està en “l’última fase”, després d’aconseguir un acord ferm de compra per part de la Diputació, que s’ha ajornat per les eleccions: “Dimecres em vaig reunir amb el president sortint i em va garantir que el projecte és a la carpeta de traspàs per a la nova presidència”. L’edifici, que pertany a una promotora internacional, és molt estret i està valorat en una mica més d’un milió d’euros. “Hi ha una servitud de pas que impossibilita fer-hi pisos i això en fa baixar molt el preu”, diu Casassas.\nDe l’Ajuntament tenen el compromís de fer-se càrrec de la reforma i adequació interior de la casa, un edifici que es dirà Casa de les Lletres de l’Ateneu Barcelonès i que acollirà, si tot va bé, les institucions de lletres que actualment tenen la seu al Palau Savassona: el PEN Català, l’AELC i l’ACEC. A la planta baixa està prevista una ampliació que acollirà una nova sala de reunió que donarà al jardí, així com una ampliació del bar. Segons Casasses, “ara només falta la llum verda”, que esperen que arribi aviat quan prengui possessió el nou consistori. L’ampliació suposaria un abans i després per a l’Ateneu: “Podríem mantenir les associacions d’escriptors lligades a la casa, adequar una sala oberta al jardí per a reunions, desplaçar tota l’administració del primer pis i alliberar una sala noble, traslladar la consergeria a l’entrada de carruatges, gestionar la sala Verdaguer per a exposicions d’art i esponjar l’Escola d’Escriptura”.\nFonts de l’Institut de Cultura de Barcelona han confirmat el “compromís ferm” amb aquest projecte, en què col·laboraran a través de subvencions i comptant amb el suport de la Generalitat. També es preveu que aquest nou espai aculli la seu de Barcelona Ciutat de la Literatura de la Unesco, i també s’ha previst que es destinin espais a residències d’escriptors, un programa de residències que també volen estendre per altres indrets de la ciutat, com ara a Vil·la Joana, a Collserola.


Gasthaus Hotel Rebstock Malterdingen Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nHauptstra?e 45, Malterdingen, Malterdingen, Alemanya, 79364 - Veure al mapa\n"Basic, but well maintained and pleasant. Great value for mon..."\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Malterdingen, Gasthaus Hotel Rebstock és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Gasthaus Hotel Rebstock, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix servei d'habitacions, habitació familiar, restaurant, premsa, visites turístiques.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara escriptori, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, articles de tocador, plat de dutxa, assecador de cabell per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Gasthaus Hotel Rebstock.\nTots els tipus de viatgers (987) Parelles (251) Viatgers en solitari (158) Famílies amb infants petits (282) Famílies amb infants grans (174) Grups (120)\nفندق جميل وهادىء ومتواضع”\nالفندق هادئ جدا والغرف مناسبة الحجم ويتوفر مواقف كثيرة مجانية والقرية هادئة جدا وانصح بالسكن فيه ولكن لايوجد عندهم مصعد وخدمة الواي فاي ضعيفة وسعره مناسب جدا


28/03/2018 - 13.55\nELS PROTAGONISTES. Quatre comtes amb personalitats i llegats fascinants .\nLa sèrie reconstrueix el regnat de quatre comtes catalans que es van succeir cronològicament. Tots compartien una forta personalitat i una gran convicció en la defensa dels seus projectes polítics.\nEls actors que donen vida als quatre comtes protagonistes i a altres personatges del seu entorn són: David Segú (Guifré I), Martí Salvat (Guifré Borrell), Pol Nubiala (Sunyer I jove), Jordi Rodríguez (Sunyer I adult), Jaume Ulled (Borrell II), Anna Sabaté (Guineguilda), Miquel Gallardo (Arnust), Albert Triola (Gerbert d'Orlach) i Pep Papell (Gotmar).\nGUIFRÉ EL PELÓS: la fundació\nL'últim comte de Barcelona que nomenaria l'imperi franc seria Guifré el Pelós. Als comtats, Guifré va descobrir una societat dinàmica, que contra les ordres del seu sobirà estava colonitzant terres de frontera. Guifré va haver d'enfrontar-se a un terrible dilema moral: escollir entre secundar el seu poble o el seu sobirà. Optaria pel poble, una decisió que li costaria la mort en combat contra els musulmans. Però abans Guifré havia pres una decisió transcendental, que fundaria la nació: llegar els comtats als seus fills, amb la qual cosa naixia una nova entitat política.\nGUIFRÉ BORRELL: la consolidació\nA la mort del Pelós, Guifré Borrell haurà d'afrontar una situació complicadíssima.\nPer una banda les ràtzies sarraïnes assolen el territori. De l'altra, Guifré Borrell ostenta el seu títol de comte de Barcelona sense l'autorització reial, fet que podria costar-li l'acusació de traïdor i la mort.\nMalgrat tot, Guifré Borrell farà una obra de govern admirable, consolidant la sobirania del comtat enfront de francs i sarraïns.\nSUNYER I: la guerra i l'estratègia\nBORRELL II: la independència\nEl comte Borrell II va heretar uns comtats pròspers i extensos. Però va tenir la desgràcia de ser contemporani del geni militar més gran de la seva època: el militar andalusí Almansor. Borrell va fer tot el possible per eludir l'atac musulmà, que al capdavall seria inevitable. Almansor va arrasar la ciutat en el que es va conèixer com el dia que va morir Barcelona'. Però el fet que els francs no acudissin en ajuda del comtats desfaria els últims lligams amb l'imperi. Així, Borrell seria el comte que proclamaria de facto' la independència del país.\nEL RIGOR HISTÒRIC . La lectura dels fets a càrrec d'experts.\nEl relat de la sèrie s'ha construït amb l'assessorament d'historiadors, de qui també s'ha recollit el testimoni directe. Així, la trama interpretativa intercala la visió de sis experts que ens situen en el context geopolític i social de l'època i ajuden a interpretar els fets a mesura que es van desencadenant.\nEls acadèmics que hi participen són: Francesc Xavier Hernàndez, catedràtic de Didàctica de les Ciències Socials a la Universitat de Barcelona; Laura de Castellet, professora d'Història a la Universitat de Barcelona; Stefano Cingolani, historiador medievalista i doctor en Filologia Romànica per la Universitat de Roma; Dolors Bramon, doctora en Filosofia i Lletres i en Història Medieval; Carme Muntaner, llicenciada en Història i documentalista, i Josep Maria Salrach, catedràtic d'Història Medieval a la Universitat Pompeu Fabra.\nCapítol 1. ELS INICIS DELS INICIS amb Guifré I el Pelós\nEl comte Guifré no pot evitar que els pagesos del seu territori vagin ampliant les terres de conreu. Hi ha massa gent a les muntanyes i no tenen menjar per tots. Els pagesos són més valents que el mateix comte i s'atreveixen a conrear terres de frontera encara que saben que això farà enfadar als sarraïns, que tenen Lleida com a capital.\nGuifré es veu obligat a posar-se al costat dels seus pagesos i encapçala la conquesta de noves terres. Els sarraïns, per parar la situació, presenten batalla contra el comte de Barcelona i Guifré és ferit de mort pel valí de Lleida, cabdill musulmà que defensa la frontera d'al-Àndalus.\nPoc abans de morir, Guifré nomena comte el seu fill (Guifré II) en un gest que es considerarà l'origen de la dinastia dels Barcelona, ja que en aquella època, només el rei nomenava comtes i no necessàriament eren els descendents del difunt. Aquest gest de Guifré I provoca pànic entre la cort i la vídua perquè no saben si el rei validarà el nomenament o els declararà la guerra, amb la qual cosa el comtat de Barcelona quedaria atrapat entre els musulmans, al sud, i els francs, al nord.\nCapítol 2. O COMTE O RES amb Guifré Borrell\nEl repte de Guifré Borrell és consolidar el gest fet al llit de mort per part de Guifré I, obtenint l'aprovació del rei carolingi, Carles el Simple. Les repercussions del trencament amb l'ordre preestablert suposen risc per la vida del comte i dels seus familiars. Aquesta situació genera una gran tensió dins la família i rivalitats entre Sunyer d'Empúries, un parent que exerceix de corsari, i l'Església, representada per l'arquebisbe Arnust.\nEl rei carolingi, per sorpresa de tots, beneeix la successió dinàstica al capdavant del comtat de Barcelona, Girona i Osona, que queden unificats, constituint així la primera integració territorial àmplia' del que serà després Catalunya. I Sunyer d'Empúries ajusta comptes amb Arnust.\nCapítol 3. TRIOMF I TRAGÈDIA amb Sunyer I\nGuifré Borrell és mort. No ha deixat descendència masculina i el seu germà petit, Sunyer, arriba al tron. Ambiciós i expansiu, trenca els pactes amb els sarraïns i això tensa molt la situació a la frontera. Els pagesos, que són els que estan realment a les zones de frontera, no viuen tranquils, pendents sempre de les arribades per sorpresa dels musulmans que els roben el menjar, els cremen les cases i segresten les seves dones.\nAl món estan canviant coses i pel nord, l'imperi carolingi està patint tensions internes i s'està trencant, mentre que al sud, l'imperi musulmà també s'està desmembrant. La capital musulmana, Còrdova, no acaba d'aconseguir dominar els seus territoris de frontera, entre els quals la zona nord coneguda com a Marca hispànica, on els comtes de Barcelona es van fent forts i van estenent els seus dominis cap al sud. Sunyer surt victoriós de nombroses batalles i expandeix el comtat. Intenta protegir el seu fill Ermengol, destinat a succeir-lo, però finalment cedeix i el deixa lluitar contra les hordes hongareses. És una gran victòria, a un alt cost: la mort d'Ermengol.\nSunyer es torna sobtadament molt religiós i es reclou en un convent, deixant el títol de comte repartit en els seus dos fills petits, Miró i Borrell II.\nCapítol 4. DERROTA I LLIBERTAT amb Borrell II\nMiró i Borrell II comparteixen el govern. Mentre Miró es dedica a les feines de governança interior, Borrell II exerceix de comte i s'enfronta a una situació greu. Una part dels sarraïns es prepara per a la guerra. Borrell vol pactar amb Còrdova perquè sap que el seu rei, el rei franc, a qui ell li deu el títol i que, per tant, l'ha de protegir en cas de guerra, és massa lluny i té massa fronts oberts com per enviar tropes a defensar Barcelona. Miró mor i Borrell II compta amb el suport del seu amic Gotmar.\nAlmansor, un cabdill musulmà que vol terres pròpies, no obeeix Còrdova, es fa fort a Lleida i Tarragona i es prepara per atacar Barcelona. Borrell, davant la gravetat de la situació, demana tropes al rei franc, però no rep cap ajuda.\nAlmansor derrota Barcelona tot i que Borrell aguanta amb dignitat. Després de la batalla i el saqueig, els sarraïns abandonen Barcelona i Borrell, veient que s'ha quedat sol en la defensa de Barcelona i del seu comtat, assumeix que ja no deu res al rei franc i declara la independència del comtat.\nAl web de la sèrie, comtes.cat, es pot accedir als quatre capítols de la producció i, a més, l'usuari podrà tenir una experiència interactiva accedint a informació complementària sobre el context històric, els personatges, la vida i els costums de la Catalunya dels segles IX i X.\nEl conseller d'Empresa, Ramon Tremosa, a "Els matins"\nEl partit de tenis taula entre el Reus Ganxets Miró i el Girbau Vic TT, a Esport3\nEl cantant badaloní Edu Esteve, al Top 1 de "Zona zàping"\nArrenca el rodatge d'una nova sèrie de ficció de TV3\n"Las niñas", "Sentimental", "No mataràs", "Uno para todos" i "Los europeos", participades per TV3, preseleccionades als premis Platino


Liquidació | Amat\nTag Archives: liquidació\nPosted by Amat Immobiliaris on 20 setembre 2012 0 comments\nSuposem que et trobes en negociacions per comprar un solar i en comprovar al Registre si existia alguna càrrega t’assabentes de l’existència d’una nota en què es fa constar que el solar està afectat pel pagament de la liquidació definitiva del compte de la reparcel·lació. Quan apareixen aquestes càrregues ens trobem davant d’un solar que [...]\nSi venc el pis amb mobles, pot afectar al comprador?\nPosted by Amat Immobiliaris on 26 abril 2012 0 comments\nVull vendre el meu pis amb tots els mobles i electrodomèstics instal·lats i el conjunt de tot, té un valor considerable. Pot afectar al comprador des d’un punt de vista fiscal? Es dóna sovint, en el mercat immobiliari de segona mà, que el venedor vol vendre el pis o casa on viu, amb tots els [...]


Reggaeton, la música d'ara - La Torre de Barcelona\nEl reggaeton s’ha convertit en un dels gèneres musicals amb més èxit, potser gràcies a la seva composició simple i els seus ritmes que fan que el teu cos es mogui sense ni adonar-te’n. Però, més que els ritmes i les bases de les cançons, és preocupant analitzar-ne les lletres, i és que aquest gènere musical tan popular és també molt masclista. Amb l’aparició de variants del reggaeton com el dembow o el trap, ens estem trobant amb unes lletres que no es tallen ni un pèl i que no amaguen ja de cap manera el seu llenguatge gairebé violent.\nFrases masclistes com “me caso si chinga como cocina” de la cançó 512 de Jhay Cortez i Mora o “gracias al maltrato se puso bella” de la cançó Relación de Sech sonen a les ràdios de manera habitual. Segurament, una de les pitjors és Contra la Pared, de Jiggy Drama, que té frases tan horroroses com: “si sigues en esa actitud voy a violarte hey”.\nEl públic d’aquestes cançons és principalment el jovent, que són també els més vulnerables i influenciables. És alarmant veure que aquests creixen escoltant frases com aquestes en les seves cançons, frases que ja s’han normalitzat i ja no escandalitzen a ningú.\n1 Inicis del reggaeton\n2 Violència i sexualització\n3 Joves i sexe\n4 Dones que s’empoderen mitjançant la música i el reggaeton\nInicis del reggaeton\nL’origen d’aquest estil musical no està clar, però es podria situar als anys 90 als barris rurals dels països de Sud Amèrica. Tal com el nom apunta, el reggaeton en un principi intentava fusionar el reggae i el hip-hop, però en espanyol. Tot i així, és un gènere clarament influenciat pels ritmes llatins i, en menor grau, jamaicans i afro-americans, i ha evolucionat constantment des dels seus inicis.\nPersonatges com Vico C, Nando Boom, Pocho Pan, La Atrevida, o DJ Negro van ser alguns dels primers artistes d’aquest gènere. Més tard, van aparèixer produccions musicals de DJ Eric, DJ Joe, DJ Chiclin, DJ Crane y DJ Dynamite. Però el rei del reggaeton conegut per tothom és Daddy Yankee.\nViolència i sexualització\nTal com em dit, algunes cançons de reggaeton fan una apologia de la violència directa contra les dones, les quals són descrites com a cossos sense més valor que el físic i al servei del desig sexual dels artistes.\nMoltes persones defensen aquest gènere musical al·legant que els oients escolten reggaeton únicament pels ritmes i la música en sí i que, tot i que està clar que n’entenen la lletra, aquesta no és més que la manera d’omplir els sons amb paraules i de donar un to més “juganer” al ball. Potser tenen raó, però no s’ha de deixar de banda el fet que la música és un element de cultura, i que les persones canten repetidament aquestes lletres mentre ballen gairebé escenificant allò que les cançons diuen. La música és un reflex de la societat i, al mateix temps, hi influeix. El ball que acompanya el reggaeton és, a més, bastant diferenciat entre homes i dones. Les segones acostumen a ser les que es mouen de manera sensual al voltant d’ells, regalant-los moviments i visions.\nA més, cal parlar també dels videoclips d’aquestes cançons. I és que la grandíssima majoria de cançons de reggaeton ens mostren un estereotip de dona perfecta, una imatge inabastable que promou un sentiment constant de rebuig de les dones cap als seus propis físics.\nJoves i sexe\nSegons un estudi realitzat per la marca de preservatius Control l’any 2017, a Espanya es perd la virginitat als 17,7 anys. Les noies ho fan abans: gairebé la meitat té la seva primera relació sexual entre els 14 i els 17 anys, mentre el percentatge dels nois disminueix, tot i que no massa.\nUna de les conclusions a les quals s’arriba és que el fet de què els joves estiguin connectats al contingut molt sexual d’aquestes cançons des d’edats primerenques n’accelera les pràctiques sexuals. A més, el sexe s’associa al triomf, de manera que la virginitat acaba sent per molts joves un pes que arrosseguen, un fet de què amagar-se i avergonyir-se, que els fa inferiors als demés.\nDones que s’empoderen mitjançant la música i el reggaeton\nA causa del debat que les lletres masclistes del reggaeton han obert, moltes artistes dones han triat aquest gènere musical per empoderar-se. Dones com como Karol G, Becky G, Anitta, Ivy Queen i Natti Natasha han aconseguit agafar aquest component sexual de les cançons i fer-lo seu, mostrant-se com a persones fortes, lliures i que fan amb la seva sexualitat allò que els ve de gust. També artistes espanyoles com Ana Guerra, Aitana o Lola Indigo estan aportant el seu gra de sorra per empoderar les dones.\nUn nom que també triomfa és el de Nathy Peluso, artista de música urbana que toca un ventall de gèneres musicals més enllà del reggaeton.


PERQUÈ VOLEM VETLLAR PROTEGIR I SALVAR – Secció Sindical de CCOO Bombers de Barcelona\nInicio » ACCIÓ SINDICAL » PERQUÈ VOLEM VETLLAR PROTEGIR I SALVAR\nEls Caps de Sala i Auxiliars de Sala com a responsables de la gestió d’emergències del Servei de Prevenció, Extinció d’Incendis i Salvaments (SPEIS) de Barcelona, volem fer palès aspectes que considerem molt greus i que s´han vist agreujats en els darrers temps per l’increment de serveis, com a conseqüència del canvi d’hàbits dels ciutadans, l’envelliment de la població, l’evolució de les emergències, la integració del 112 i la modificació del model de gestió de la sala CGE.\nA la ciutat de Barcelona, amb més d’1,6 milions d’habitants, amb un dels principals ports comercials i de passatgers del Mediterrani, un municipi que en temporada alta incrementa la població per turisme, amb riscos especials per la presència de empreses SEVESO, amb una zona urbana complexa amb part de la mateixa dins la massa forestal del Parc de Collserola i un conveni de col·laboració amb els municipis limítrofs per donar suport a altres serveis en cas de necessitat; el número de persones definides per a la Direcció de SPEIS com a mínims de sala està establert en 4 persones.\nL’any 2020 es van gestionar des de la sala del CGE prop de 24.550 serveis. La pràctica totalitat de les guàrdies es van cobrir amb el numero de persones definides per la direcció com a mínims de sala. S’ha normalitzat que la sala treballi sempre en mínims.\nTambé s’ha de tenir en compte que les baixes de personal SPEIS, previstes, degudament informades i de llarga durada encara no han estat cobertes després de més d’1 any. Això ha provocat que durant el 2020 el personal SPEIS que treballa al CGE hagi efectuat 2004 hores extraordinàries, reflectint la manca de personal que venim denunciant des de fa temps.\nL’increment de serveis a gestionar arran de la integració amb el 112 ha estat al voltant d’un 40%. És cert que la passarel·la amb el 112 permet disposar més ràpidament d’informació de l’incident, però augmenta el temps de gestió i la càrrega de treball sense que s’hagi incrementat el personal de la sala. A partir de l’1 de març s’amplia el personal de sala amb un tercer gestor que no serà personal de l’Ajuntament.\nA la sala CGE igual que a un parc de bombers, s’ha de disposar del personal necessari per gestionar de manera correcta les situacions d’emergència que es donen durant la guàrdia i no cobrir de manera habitual la sala amb el personal considerat com a “mínims de sala”.\nLa incorporació de la matriu de comunicacions com a sistema més eficaç per la gestió de les comunicacions telefòniques i de ràdio que, a priori es considerava que seria una millora, s’ha convertit en un problema greu. S’ha adquirit un producte que no s’adequa a la gestió de les emergències.\nReclamem la remunicipalització de la totalitat dels treballadors de la sala i la ubicació definitiva en un entorn adequat del Centre de Gestió d’Emergències, així com disposar d’eines adequades per a la gestió de les emergències a la ciutat.\nEntenem que en aquestes condicions no podem donar un servei de qualitat i volem posar de manifest que la voluntat i auto responsabilitat del personal de sala poden esdevenir insuficients a l’hora de donar l’atenció que la ciutadania mereix i necessita en situacions urgents i crítiques, tement que puguin haver pèrdues irreparables, que es podrien evitar si les condicions del CGE fossin les adequades a les necessitats reals del servei i de la ciutat.\nÉs per aquests motius que el personal que treballa a la sala del CGE firmem el present document, notificant la perillosa i delicada situació a la que estem dirigint les emergències de la ciutat i l’atenció a la ciutat i a la ciutadania de Barcelona.\n← REUNIÓ COMITÉ DE SEGURETAT I SALUT DEL MES DE FEBRER\nREUNIÓ GRUP RESCAT AQUÀTIC GRABB →


La CUP gravarà les negociacions amb JxSí\nLa CUP gravarà les negociacions amb JxSí i les deixarà en custòdia de Forcadell\nEl diputat Benet Salellas considera que un sector de CDC no vol l'acord amb els anticapitalistes i busca eleccions\n04 de de desembre del 2015. Actualitzada 22 de de novembre del 2016 a les 16:52\nEl diputat de la CUP al Parlament Benet Salellas ha anunciat que el partit ha acordat gravar "el contingut de les negociacions" que manté amb Junts pel Sí per a la formació del pròxim Govern i entregar-les a la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, perquè les custodiï.\nEn una entrevista a TV-3, Salellas ha explicat que l'objectiu d'aquestes gravacions és que "més endavant la gent pugui valorar el que s'ha fet allà dins". Segons el diputat, no es tracta d'una qüestió de desconfiança. Al contrari, ha assegurat que entre les dues forces es manté un clima molt cordial, i ha apuntat que la decisió "té molt més a veure amb l'enrenou i el soroll que es viu fora de la taula de negociació".\nPer una altra part, Salellas ha sostingut que hi ha sectors polítics i mediàtics que no volen que s'arribi a un acord per investir president i formar govern, i ha assenyalat l'unionisme i un sector de CDC "que fa la impressió que no té cap interès que aquest acord arribi i vol forçar les eleccions".\nUNA NEGOCIACIÓ SERIOSA\nMas serà candidat si hi ha eleccions mentre creix la tensió a la CUP\n"Per a quan calgui neutralitzar tot això, estem utilitzant aquesta metodologia", ha dit Salellas, que ha assegurat que la CUP vol que quedi constància que són rigorosos i es prenen seriosament la negociació.\nPreguntat per si a l'assemblea del 27 de desembre es debatrà la proposta de l'exdiputat David Fernández --de cedir dos vots de la CUP per investir Artur Mas--, ha dit que "probablement serà una de les que es posaran a votació".\nJunts pel sí Carme Forcadell Convergència Parlament CUP Benet Salellas


Podem donar per acabada la unitat 1? « D Gavà 12\nMoltes gràcies per penjar aquesta entrada. Serveix molt per la gent com jo que no va poder assistir a la trobada. Espero que en una altra trobada també es puguin fer més presentacions d’aquestes ja que m’interessaria poder veure les dels altres companys, i també que els meus companys em poguessin valorar.\nLes correccions de gran ajuda.\nFulls de ruta unitat 2 >> << Prosseguim amb una nova unitat?


Bestiari valencià: La figa molla /nulla espenta/ - Cultur Plaza\n-Dolçor excessiu en la parla\nEncara que s'utilitza normalment per a dones, no és necessari tindre figa per a ser una figa molla. Això sí, també existix una paraula pareguda i fabulosa per a definir als hòmens sense vigor ni força: "panfígol".\nLa figa molla ens evoca al camp, a eixe arbre tan rural que naix on vol i ens dóna fruits foscos i dolços. Al contrari del que passa amb les maduixes, que s'han convertit en "fresón" i han deixat de tindre cap sabor, les figues madures sempre són dolces i saboroses. Però quan estan molles, ens oferixen la imatge visual d'una fruita blaneta, tova, fluixa... que es desfà de tocar-la, el contrari d'un fruit compacte i vital. Per tant l'associació visual entre la figa que s'ha fet molla i la persona, ens remet inconfusiblement a una peresa i un mandra enormes.\nSaps d'eixe ésser que fica nerviós al personal per la seua velocitat reduïda? No parle de Dani Parejo, més bé del típic dominguer que trau el Ford Escort per a anar a la caseta el diumenge i va xafant ous per la carretera. O del dependent que no s'assabenta de res i ha de buscar-ho tot perquè mai sap on es troba el producte que necessites. Eixe ser apardalat que viu als núvols està al món per a desesperar a la humanitat, especialment quan es dóna la situació que treballen de funcionaris.\nSí, la combinació funcionari de l'administració-figa molla, és explosiva. O més bé dit implosiva, perquè ella no explota mai, però et fa rebentar com un tronadoret a tu per dins. És fàcil perdre la paciència davant d'elles, però com que estan acostumades han desenvolupat un sentit especial perquè els esvare tot: el passotisme il·lustrat o el meninfotisme pràctic. Així que tu pots bufar, renegar, pressionar, desesperar-te, que la funcionaria ni s'immuta, ella mira la pantalla i fa com que escriu alguna cosa... abans de dir-te: "serà millor que torne d'ací a una hora o hora i mitja, que és moment d'anar a esmorzar".\nTots hem tingut amics i amigues que necessitaven una transfusió urgent de sang, i no parle de ciclistes d'elit, parle d'eixos amics que mai es decidixen. Ells mai trien on va el grup, mai trien en menú al bar, tant els val una cervesa que un got d'aigua, sembla que no tenen poder de decisió i estan sempre amb el "d’acord, el que feu, bé" o amb "ai, cal anar tan lluny?". Perquè tot els sembla lluny, difícil o complicat, des d'organitzar un sopar a fer una excursió. Déu gràcies que al mateix grup sempre està l'antagonista de la figa molla, més conegut com l'afanyós o afanyosa. Que fa per dos, tria per tots, i s'ha quedat tota l'energia vital que li falta a la seua amiga.\nLa /nulla espenta/ té dos opcions vitals, o reviscola a poc a poc i va acumulant ganes de viure més enllà de sa casa i de la cafeteria del poble; o acaba convertint-se en eixa dona que va del bracet de la seua cosina criticant-ho tot sense haver fet ella mai res. Sí, les heu vistes per la plaça del poble fent-se cafés que duren mil hores i xafardejant bona cosa, o al mercat indecises de si comprar cebes roges o blanques. Són eixa parella que mai pots avançar per la vorera perquè ocupen tot el carril a ritme de marxa mora.\nEstos espècimens valencians estan infiltrats entre nosaltres, com els visitants de la sèrie "V", aquells que en realitat eren rèptils. Els /nulla espenta/ són iguals, de sang freda, però d'un planeta que ha de tindre un ritme caribeny i una temperatura tropical, on s'ho prenen tot amb parsimònia. I com que els fruits i les plantes no es menegen massa, hem buscat altres símils per a definir-los com figa mústia, bleda, fava o bajoca, tot molt hortofructícola.\n-Pots beure orxata sense problemes, no et convertirà en una figa molla.\n-Si tens un fill sense espenta, no l'apuntes a esports d'equip competitius o tots els pares es desesperaran cada volta que bote a la canxa.\n-Per no perdre energia discutint, són capaços de donar-te la raó, però d'ahí a convéncer-los va un món, mai te’n refies.\n-Si eres nervioset, no visites països com Malàisia o Guatemala, perquè acabaràs com una figa, però en este cas una figa albardada: ben calent.\nI recorda, tot el món no val per a fer treballs mecànics de calfar la cadira en tasques avorrides d'administració, fer-les també té mèrit. Per això és necessari que hi haja gent sense espenta pel món, sense massa ambició, ni passió, ni velocitat accelerada. Perquè si tots tinguérem el motor revolucionat com Potxolo o Chimo Bayo, acabaríem amb el motor gripat, de no ser que sigueu éssers amb una capacitat enèrgica superior (natural o artificial) com Potxolo i Chimo Bayo.


El ple del mes de juny votarà l’aprovació definitiva de la modificació de l’ordenança de residus #SantJust | GESTOR DE COMUNICATS | Ajuntament de Sant Just Desvern\nEl ple del mes de juny votarà l’aprovació definitiva de la modificació de l’ordenança de residus #SantJust\nDijous se celebra el ple municipal ordinari corresponent al mes de juny. Un dels punts més destacats de la sessió serà l’aprovació definitiva de la modificació de l’ordenança municipal de residus. La proposta que es debatrà al ple inclou desestimar les al·legacions presentades pel regidor de CUP-AMUNT Carles Garcia Salas i estimar parcialment les al·legacions presentades pel Grup Municipal d’ERC.\nEn l’apartat d’urbanisme, se sotmetrà a votació l’aprovació provisional del Pla de millora urbana del Sector 01 de la MPGM al front nord de la Carretera Reial, entre el c. Blasco de Garay i l’av. de la Riera. El pla de millora urbana preveu l’edificabilitat de 54.454,85 m2 de sostre distribuït en quatre grans unitats.\nTambé pel que fa a l’àrea de Planificació Territorial, Habitatge i Medi Ambient, se sotmetrà a aprovació la convocatòria de la contractació i contracte de neteja de les dependències municipals. El pressupost base de la licitació per al període 2020-25 és de 3,91 milions d’euros més IVA.\nEn l’apartat de Serveis Generals, Economia i Sostenibilitat, el ple de juny votarà l’aprovació del Pla econòmic financer per incompliment de la regla de la despesa en la Liquidació del Pressupost de l’exercici 2019. L’impacte de la crisi sanitària de la COVID-19 provocarà que probablement no tan sols no es corregeixi el desequilibri de regla de despesa que motiva aquest Pla, sinó que tampoc es pugui complir l’objectiu d’estabilitat pressupostària.\nD’altra banda, també es portarà al ple l’aprovació de l’aportació a l’Àrea Metropolitana de Barcelona de 739.000 € anuals per al període 2020-2023. Aquesta quantia, corresponent al 0,056% de la base liquidable de l’IBI de 2015, representa l’aportació econòmica aprovada per l’AMB a finals de 2019.\nEn l’apartat de personal, el ple votarà la modificació de dos llocs de treball d’agent de la policia local per tal de destinar-los a noves funcions, amb la finalitat de dotar el servei del personal adequat a les tasques que té encomanades, agreujades per la situació actual vinculada a la Covid-19.\nEn l’àrea de Serveis a la Persona, el ple sotmetrà a aprovació la revisió del cànon en metàl·lic de la concessió demanial de la residència i centre de dia Vitàlia per a l’exercici 2020, aplicant un increment del 0,5%, d’acord amb l’IPC del període juliol 2018-juliol 2019.\nPel que fa a mocions, se n’han presentat dues:\nMoció del grup municipal d'ESQUERRA REPUBLICANA per denunciar els talls de llum al municipi i la falta d'inversió per part d'Endesa.\nMoció dels grups municipals de PSC, MOVEM SANT JUST i JUNTS per CATALUNYA-ALCALDIA REPUBLICANA sobre la prolongació del Trambaix.\nEl ple tindrà lloc dijous, a partir de les 19 h, a la sala de sessions de l’Ajuntament -sense públic per motius de seguretat per la COVID-19-, i es podrà seguir en directe pel canal de YouTube de l’Ajuntament.


Pere Pi Cabanes "el eterno descontento" ... i Cía.: 2252- OH! ELS PAÏSOS CATALANS D'ERC I LA CUP !\n2252- OH! ELS PAÏSOS CATALANS D'ERC I LA CUP !\nEn el debat sobre la resolució del 9-N, la diputada de la CUP Anna Gabriel es va referir als Països Catalans com «el nostre verdader subjecte polític» i va situar Catalunya com una mera part del país «sencer».\nLa CUP, però, no és l'únic partit pro Països Catalans, però sí que és el que fa més èmfasi en la qüestió: en el programa de Junts pel Sí per a les eleccions del 27-S el terme Països Catalans hi apareix un total de 0 vegades; en el de la CUP, 32. I no solament és una qüestió numèrica.\nJa en la introducció, la CUP advoca per una república «que treballi per la construcció nacional dels Països Catalans». El segon dels seus nou punts programàtics comença amb «Som Països Catalans». I, per si no quedava clar, en la secció Per la construcció nacional, la CUP aposta per una República Catalana «que abraci el conjunt del territori nacional, de Fraga a Maó i de Salses a Guardamar».\nL'article 2 dels estatuts d'ERC diu sense embuts que l'objectiu del partit és «la unitat territorial i la independència de la nació catalana, de Salses a Guardamar i de Fraga a Maó». En el seu moment, ERC ja es va estendre pel País Valencià i les Balears. En la ponència política d'ERPV aprovada a Algemesí el 9 de novembre de 2013, per exemple, es pot llegir:«Esquerra Republicana seguirà treballant per la reunificació del nou Estat Valencià dins del Països Catalans». I a CDC de pancatalanistes n'hi ha: sense anar més lluny, poc abans del 27-S el conseller Germà Gordó es va despenjar amb unes declaracions en què qualificava de «nació sencera» els Països Catalans.\nTOT I AIXÒ, el programa de la CUP diu el que diu, i la veritat és que quan el seu plantejament pancatalanista aflori al procés se li plantejarà un nou problema. Si la secessió unilateral ja desperta poques simpaties a Europa, l'irredemptisme causa directament terror. En bona mesura van ser pulsions irredemptistes les que van causar les dues guerres mundials. I la mateixa causa apareix darrere la guerra més sagnant de l'antiga Iugoslàvia.\nSalvant totes les distàncies, el lema que s'atribueix a Jovan Raskovic, el mentor de Radovan Karadzic («Sèrbia és allà on hi ha serbis»), no és tècnicament diferent del que planteja el pancatalanisme. Des de posicions d'esquerra els excomunistes serbis i els anticapitalistes cupaires comparteixen les tesis del nacionalisme romàntic. En un famós poema Ernst Moritz Arndt va dir que la nació alemanya arribava «fins on sona la llengua alemanya». Eren temps de guerres napoleòniques en què els patriotes alemanys plantejaven la construcció d'una Gran Alemanya que inclogués tots els territoris germanoparlants d'Europa. Ja sabem qui va reprendre la idea al segle XX: si el projecte d'Estat català vol obtenir algun crèdit a Europa, no s'ha d'enredar amb la idea de la Gran Catalunya. Professor de la Facultat de Traducció i d'Interpretació de la UAB.\nLlegit a EL PERIÓDICO de CATALUNYA del 1 de Desembre.\nAquests són els objectius que persegueixen ERC i la CUP en l’actualitat. Per cert, que em sembla que s’han descuidat dels de l’Alguer, a l’ illa italiana de Sardenya, on també parlen català. Són uns plantejaments, a la meva manera de veure les coses, una mica pretenciosos i anacrònics per mantener-los, estant com estem al segle XXI. Per la mateixa regla de tres, així també defensaríem l'annexió de Al-Andalus, per part dels àrabs.\nJordi Pi Solsona (el fill del meu pare)\nPublicat per El Eterno descontento a 19:33


9% MÉS D’ATENCIONS A L’OFICINA D’INFORMACIÓ TURÍSTICA\n9% MÉS D’ATENCIONS A L’OFICINA D’INFORMACIÓ TURÍSTICA En els primers sis mesos de l'any en què també ha crescut en un 7% l'ocupació dels allotjaments\nEn els primers sis mesos de l’any, l’Oficina de Turisme d’Olot ha atès 8.227 persones. Significa un increment del 9,4% en relació a les 7.519 atencions realitzades en el mateix període de 2015. El març, amb 2.297 consultes, és el mes en què l’Oficina de Turisme d’Olot ha registrat més activitat en el que portem de 2016. El fet que la Setmana Santa hagi estat al març (l’any passat va ser a l’abril) ha fet del tercer mes de l’any el que més persones ha portat a l’Oficina de Turisme. Això ha fet que, excepte l’abril, s’hagi superat cada mes les dades de l’any anterior.\nEl perfil majoritari de la persona atesa a l’Oficina de Turisme d’Olot és el d’una parella que resideix a Catalunya (49,5% del total). Val a dir que en aquest primer semestre d’any, han augmentat 5%, fins a situar-se en el 17,9% del total, les atencions fetes per persones de la resta de l’Estat Espanyol, especialment procedents de València, Euskadi i Madrid. “És destacable que en aquests moments s’incrementin les atencions presencials quan cada vegada ens informem més per internet, a través de pàgines web i xarxes socials” ha subratllat el regidor de Promoció de la Ciutat, Estanis Vayreda.\nPel que fa als interessos que els porta fins a Olot, la principal motivació és la natura. Segons dades recollides per l’Oficina, un 43,7% de les persones que visiten Olot -4 punts per sobre del 2015- vénen atretes pel paisatge i l’entorn. Per això, des de l’Oficina de Turisme, ofereixen informació centrada en el volcà Montsacopa, la Moixina i el Parc Nou.\nEn el que portem d’any, l’ocupació dels allotjaments d’Olot ha augmentat 7 punts en relació al mateix període de 2015. De gener a juny, els establiments han tingut plens, de mitjana, un 49,4% de les places disponibles (al 2015 havia estat del 42,4%), amb caps de setmana amb plena ocupació coincidint amb esdeveniments com l’Olotx2, el Sismògraf i la sortida de la Trailwalker, entre altres competicions esportives de la ciutat. Vayreda ha destacat que “estem convençuts que aquest any superarem el 50 % d’ocupació mitjana que no havíem tingut a la ciutat des de l’any 2008 (al 2012 estàvem al 35,7%). Per tant, estem molt contents que les dades es vagin normalitzant”.


la serp blanca: «Consells, proverbis i insolències», el llibre clau de Joan Fuster\n«Consells, proverbis i insolències», el llibre clau de Joan Fuster\nEn un dels assaigs de Josep Iborra sobre Joan Fuster, hi va remarcar un aspecte paradoxal de la seua obra. Assenyalava que qualsevol lector atent no pot deixar de sentir la «presència permanent de la personalitat de l’autor darrere els seus escrits, fins i tot en els més circumstancials», perquè, deia, «llegir Fuster no és llegir un text asèptic, un discurs impersonal, sinó entrar en relació amb un jo que veiem dubtant, mesurant, amb reserves o restriccions mentals, assajant, pam a pam, agudament, una qüestió o un fet». De seguida, però, matisava que Fuster només ens va donar donar fragments, apunts, aforismes o alguns assaigs més llargs o explícits de la seua visió sobre una gran varietat de temes, i és potser per aquesta raó que «tenim una impressió tant viva i fascinant d’una personalitat singularment intel·ligent, que calla, o no ha tingut ocasió de dir, un fum de coses apassionants», de manera que «l'autor sembla superior a la seua obra».\nJosep Iborra parlava de reticència per caracteritzar aquest aspecte de la personalitat literària de Fuster, cosa que, segons ell, també es feia present en el tracte personal: «En el fons era molt reservat, prudent i cautelós, començant per ell mateix, gens partidari de confessar-se davant ningú, poc amic de les confidències personals. La seua intimitat, allò que pensava realment de les coses, s'ho guardava per a ell, o només n'apareixia la punta de l'iceberg...». En l’obra de Fuster la reticència es converteix en l’ombra de la seua escriptura i determina també el seu estil de pensar, que es tradueix en l’ús de determinats recursos retòrics, com ara els punts suspensius, els interrogants, la ironia…\nAquesta reticència es manifesta també en l’absència de referències a les seues circumstàncies personals. No n’hi ha ni en el Diari 1952-60. Deliberadament, segons sembla. Fuster mateix, en el pròleg amb què encapçalava aquest diari, escrivia sobre l’expressió de la intimitat personal: «dubto que un “escriptor” arribi mai a produir un sol paper que sigui “íntim” de debò. El simple fet d'escriure ho comporta: l’“escriptor” escriu precisament perquè algú el llegeixi, i tard o d'hora algú acaba per llegir-lo. La “intimitat”, en canvi, acostuma a ser taciturna, gairebé silenciosa; en tot cas, és ben poc amiga de confiar-se a la lletra». Per a Fuster, la intimitat és per definició allò de què no es parla.\nAixí i tot, en la seua obra hi ha un llibre que permet acostar-nos al Fuster més personal: Consells, proverbis i insolències, el recull d’aforismes que va publicar el 1968, una part dels quals havia aparegut anteriorment en diferents lliuraments des dels inicis de la dècada dels cinquanta. En aquest llibre es troben in nuce els principals motius del seu pensament i alguns dels trets que defineixen la seua personalitat com a escriptor, expressats en la forma comprimida, paradoxal i provocadora de l’aforisme. Des d’aquest punt de vista, es pot afirmar que Consells, proverbis i insolències és el llibre clau de Joan Fuster. Com a mínim, i és l’aspecte que m’interessa destacar en aquest apunt, proporciona algunes dades per a entendre per què Fuster defugia l’expressió de la intimitat personal o l’atenció per les particularitats del propi jo, que és característica de la majoria de la gent de lletres.\nHi detectem, d’entrada, una primera pista a partir de tres aforismes en què comenta els dos eslògans bàsics de la cultura humanista: coneix-te tu mateix i sigues qui ets. Pel que fa al primer principi, llegim en el que porta per títol Autognosi: «Coneix-te a tu mateix. Així t’acostumaràs a tractar-te —in mente, és clar— amb una certa displicència». I encara: «Accepta’t tal com ets. Però procura, de seguida, convertir aquesta acceptació en un remordiment». El coneixement d’un mateix, per tant, no porta per a Fuster a cultivar el propi jo, sinó a distanciar-se’n i, en última instància, a no fer-ne cas. Pel que fa al segon, es limita a reduir-lo a l’absurd: «“Sigues qui ets”, deia no sé quin clàssic, que els humanistes han repetit com a consigna. Bé. Intentem ho. De tota manera, no podríem ser una altra cosa».\nTots tres aforismes revelen una actitud desconfiada, desdenyosa davant el propi jo, que no seria el lloc últim on hi ha la nostra veritat, sinó més aviat un garbuix de manies, d’obsessions confuses i ofuscades, de malentesos i de falsos problemes, que limiten la nostra llibertat personal o, més concretament, la nostra capacitat d’actuar i de fer coses. S’imposa així un primer advertiment: «Hi ha un perill: el d'acabar assemblant-se massa a si mateix», perquè una persona pot ser esclava d’ella mateixa, del que pensa que és ella mateixa. Al mateix temps, paradoxalment o no, «també resulta ben difícil imitar-se a si mateix». Una primera conclusió es fa gairebé inevitable: «Com més hi penso, més crec que ser jo és una forma de neurosi —bastant inconfortable, per cert». Per tant, cal desfer-se, ignorar o defugir les obsessions del propi jo, o d’allò que creiem que és el nostre jo. No es tracta d’una qüestió de pudor íntim, o d’autocensura, sinó d’higiene moral. Respon al convenciment que tot això —les referències personals, la «intimitat»— no té cap interès, ni cap sentit. A més, es tracta d’una qüestió capciosa, des del moment que el jo, considerat com a reducte íntim, és indestriable de la màscara: «Tots som una mica impostors: per exemple, quan diem “jo”». Per si fos poc, «En última instància, som allò que els altres ens deixen fer, i sovint, allò que els altres volen que siguem». Tot plegat aboca a un quid pro quo, a una mena o altra de cercle viciós o de carreró sense sortida.\nEn uns altres aforismes Fuster al·ludeix a l’experiència comuna de no reconèixer-nos sovint en els nostres actes, en les nostres paraules i fins i tot en els nostres pensaments, amb una sensació de disgust o de vergonya. Un altre motiu de desconfiança, per tant, envers el propi jo: «Per a bé o per a mal —generalment per a bé— cada un dels nostres actes no passa de ser una tosca paròdia de la nostra intenció». I també: «Hi ha moments en què un se sent inferior a si mateix. Quina forma més subtil, més recargolada, de vanitat!» O encara aquest altre: «Tots els nostres actes són incomplets». El jo, suposant que siga alguna cosa més que un pronom gramatical, és, per això, una nosa: «Només amb la mort t’alliberaràs de tu mateix. Resigna’t, doncs, a no ser lliure mai». L’humor i la ironia donen el to d’aquest refús a prendre seriosament qualsevol enfocament tràgic, pascalià, de la personalitat humana. Sembla que, per a Fuster, la preocupació pel propi jo era una rèmora adolescent, un refús autocomoplaent a fer-se adult.\nQui era Fuster? Llegiu Consells, proverbis i insolències.\n(publicat en Nosaltres la Veu, 06/02/2021)


El Govern farà cribratges a monitors que marxen de campaments o colònies a partir d'aquest dissabte | ACN\nEl Govern farà cribratges a monitors que marxen de campaments o colònies a partir d'aquest dissabte\nper Alba Francín / ACN 09/07/2021 14:22h\nLa Generalitat facilitarà cribratges als monitors del lleure que marxen de campaments o colònies, segons ha avançat TV3 i ha confirmat l'ACN. El primer es farà aquest dissabte i va dirigit a monitors que han de fer activitats amb pernoctació. La mesura es va comunicar aquest dijous en una reunió entre les entitats del sector i la direcció general de Joventut. En un primer moment es faran cribratges per a les activitats amb sortides fins dimecres, i dijous vinent començaria un segon per a aquelles que surtin fins diumenge.\nLa Fundació Pere Tarrés i la Fundesplai han valorat positivament la mesura perquè afegeix un «plus» als protocols. La primera té actualment uns 17 positius i 14 grups confinats i la segona calcula que l'afectació és d'un 1%. Els cribratges es faran segur a Barcelona i Lleida i restava encara per confirmar altres al territori com a Manresa o les Terres de l'Ebre. Des del sector han indicat que aquests cribratges passarien a fer-se a les farmàcies a partir del 19 de juliol.\nLes entitats fan una crida per garantir les activitats\nPer això, ha valorat positivament que es posin en marxa aquests cribratges entre els monitors que han de participar de colònies o campaments ja que permetran detectar casos asimptomàtics i evitar possibles confinaments o transmissió, que ha assegurat que no s'està donant ara. I és que ha recordat que existeixen uns protocols que estan funcionant.\nEn una línia similar s'ha expressat el portaveu de Fundesplai, Josep Maria Valls, que ha reivindicat que les activitats del lleu són segures ja que els protocols permeten tant prevenir casos com contenir la situació si es detecta algun positiu. Ell també ha fet una valoració positiva de la posada en marxa dels cribratges perquè «afegeixen un plus» a aquests protocols.\n17 positius i 14 grups confinats a la Tarrés i un 1% d'afectació a Fundesplai\nEn el cas de la Pere Tarrés, ara mateix tenen uns 17 positius en les activitats que organitza la Fundació i hi ha 14 grups confinats. Del total de positius, només quatre són d'infants i la resta de monitors. I és que aquests tenen l'edat dels grups on actualment s'estan donant més casos.\nNus ha explicat que en el seu cas tenien part dels monitors vacunats perquè formaven part dels col·lectius essencials per treballar en una escola, com els del menjador. Situació que es repeteix a Fundesplai, que també realitza activitats lligades a l'escola durant tot el curs.\nEn aquest cas, i amb dades de dimecres, Fundesplai calcula que hi ha un 1% d'infants i joves afectats o bé per ser positius o, especialment, per ser contactes. En aquest percentatge també estan inclosos els monitors. Aquesta organització té previst uns 68.000 participants al llarg de la campanya d'estiu.\nValls ha valorat que les xifres entren dins de l'«esperable» tenint en compte la situació epidemiològica que viu el país i ha recordat que està per sota dels percentatges assolits en algun moment a les escoles.\nLavís dúltima hora dAragonès davant lincessant augment de contagis a Catalunya\nMenor Salut Malaltia Estiu


Resum Mesa Sectorial 15 de juliol de 2021 – PÚBLICA.CAT\nUGT Educació, com a representants dels i les docents a la Mesa Sectorial d’Educació, entenem que hem de continuar lluitant per restituir les condicions laborals que, com a treballadors i treballadores, hem anat perdent any rere any. Per aquest motiu, hem col·laborat amb la resta de sindicats per fer possible un posicionament unitari en defensa de les condicions laborals perdudes com a conseqüència de les successives retallades en Educació.\nAixí, comencem la reunió de la Mesa Sectorial amb una intervenció unitària, en la qual el conjunt de sindicats reclamem la concreció d’un compromís real de negociació per la recuperació de les condicions laborals retallades fa pràcticament una dècada. Considerem que cal establir amb urgència un calendari de negociació real per fer efectiu el retorn.\nA més, exigim una interlocució útil i, per tant, reclamem representants de l’administració amb plena capacitat de negociació.\nEl paquet de mesures que plantegem és el següent:\n5. Retirada del Decret 39 /2014, de 25 de març, pel qual es regulen els procediments per definir els perfil i la provisió dels llocs de treballs docents (a petició de les organitzacions sindicals).\n6. Exigència en el compliment de l’horari de permanència del professorat de Secundària (24h), tal i com marca la Disposició Addicional 31 de la LEC.\nL’Administració intervé amb intenció de mostrar una voluntat negociadora. Tot i això, no aporta cap punt de concreció, ni cap calendarització ni cap priorització. Segons diu, la proposta no està tancada.\nPer aquest motiu, el conjunt de la part social hem proposat traslladar la reunió al setembre, amb el compromís del Departament d’Educació d’aportar una proposta a partir de la qual començar a treballar en una imminent negociació col·lectiva.\nL’Administració es mostra d’acord i ens emplaça a reunir-nos al setembre.\nUs seguirem informant! Sempre al vostre costat!


Nits d’insomni, 40ºC, molta xafogor… però aquest cap de setmana comença l'esperat final de la calorada: Temps a Catalunya del 23 al 25 de juliol del 2021\nLa calorada toca sostre, però ja es veu el seu final | Arxiu\nNits d’insomni, 40ºC, molta xafogor… però aquest cap de setmana comença l'esperat final de la calorada\nLes TºC tocaran sostre divendres en alguns punts amb ambient tòrrid. La setmana vinent serà d’estiu clarament més frenat i mogut\nper Xavi Segura 22/07/2021 17:30h\nLa forta calorada ha deixat registres molt tòrrids aquest dijous fregant per poc els 40º i això es mantindrà divendres. De fet, els termòmetres tocaran sostre al nord-est amb alguns 40º, xifra que s’està assolint per primer cop aquest estiu. No obstant, aquest cap de setmana ja comença a baixar la temperatura, tot i que seguiran les nits tropicals, la calor i la xafogor.\nUn descens tèrmic que es consolidarà entre aquest diumenge i, sobretot, la setmana vinent. Els últims dies de juliol seran clarament més respirables amb calor moderada, inclús per sota del que tocaria.\nUn final de la calorada que anirà acompanyat de més xàfecs de tarda al nord aquest cap de setmana. Però entre dilluns i dimarts, els ruixats poden arribar a moltes més comarques. Fins llavors, compte amb l’elevat risc d’incendi arreu per culpa de la calor, la poca humitat, el vent reescalfat i la sequera.\nDe cara al divendres, 23 de juliol, la calor tan intensa del dijous es repetirà. Inclús anirà a més i tocarà sostre al nord-est de Catalunya, compte amb la calor extrema en aquesta zona. A les comarques de Girona, Ponent i interior de l’Ebre es poden rondar els 40º, i entre 32º i 38º a la resta.\nMolta xafogor també a prop de la costa i nits tropicals de molt mal dormir més enllà del litoral i prelitoral. El Servei Meteorològic de Catalunya (SMC) amplia les alertes de color taronja i groc per calor extrema a diverses comarques aquest divendres:\nUn ambient canicular molt dur de suportar durant les hores centrals del dia que ens obligarà a hidratar-nos i protegir-nos bé. Tot plegat amb força sol, però arribaran algunes bandes de núvols o nuvolades per Ponent i comarques de Tarragona. No s’esperen precipitacions i a la tarda el vent del sud bufarà amb ganes.\nPel que fa al dissabte, 24 de juliol, les temperatures començaran a baixar a la majoria de comarques. El descens pot ser especialment marcat al nord-est de Girona i al Pirineu de Lleida. No obstant, el vent reescalfat encara farà pujar més els termòmetres a les comarques de Tarragona amb ambient molt tòrrid.\nLa majoria de màximes es mouran entre els 30º i 35º, més baixes al Pirineu. No obstant, s’assoliran els 37º o 38º a l’Ebre, interior de Tarragona i sud de Ponent. Molta xafogor a la costa amb matinades molt pesades de dormir, nits tropicals o tòrrides d’entre 21º i 26º.\nEl sol dominarà en conjunt, però creuaran algunes bandes de núvols alts i prims o mitjans. Puntualment, el cel pot quedar enterbolit en alguns moments. També apareixeran núvols baixos a punts de la costa i les nuvolades de tarda no deixaran pràcticament xàfecs al Pirineu.\nFinalment, el temps començarà a canviar amb més ganes el diumenge, 25 de juliol. El descens de les temperatures es farà cada vegada més evident, tot i que seguiran la xafogor i les nits de mal dormir. Ja no se superaran els 35º enlloc i reapareixeran els xàfecs de tarda al Pirineu, Prepirineu i nord-est.\nTot plegat serà el preludi d’un inici de setmana clarament més mogut. Entre dilluns i dimarts els xàfecs i algunes tempestes s’estendran per moltes comarques de Catalunya. Inclús arribaran a punts de la costa.\nLa refrescada es consolidarà i la calor serà molt més moderada, inclús per sota de la que tocaria entre dimarts i dimecres. Màximes d’entre 26º i 31º amb menys xafogor i nits més suportables. Serà el punt final a la calorada més forta i llarga del que portem d’estiu.\nPrevisió: Molta precaució, la forta calorada toca sostre dijous amb ambient extrem\nPrevisió: A les portes del pic de calor més tòrrid i llarg amb fins a 40ºC


Comerç - Ajuntament de Sant Boi de Llobregat\nComerç. Principal motor econòmic, de vida i de relació en una ciutat.\nSant Boi conta amb més de 1.000 establiments comercials, que conjuntament amb els tres mercats municipals, Centre–La Muntanyeta, Sant Jordi i Torre de la Vila, fan del comerç el punt fort de la ciutat.\nEl mercat municipal de Sant Jordi d’una banda i el de la Muntanyeta per l’altre, delimiten el principal eix comercial ubicat al Barri Centre que s’entén pel carrer de Francesc Macià amb continuïtat pel carrer de Lluis Pascual Roca. Un eix molt variat on trobem una àmplia gama de botigues d’equipament per a la persona així com d’alimentació, i del que es diu que va de mercat a mercat.\nEl municipi conta també amb dos subcentres comercials que complementen l’eix comercial central. Un al Barri de Marianao, entorn als carrers de Eusebi Güell, Montmany, Gaudi, Rda. St. Ramon i plaça de la Generalitat on predominen les botigues d’alimentació, seguit de l’equipament de la llar i de la persona. L’altre al Centre Històric, entorn als carrers Major, O’Donnell, Rambla de Rafael Casanova i la plaça de l’Ajuntament; i que està connectat amb l’eix comercial central a través del carrer de Jaume I on estan els cinemes de Can Castellets.\nImpuls dels polígons d'activitat econòmica: APEU Sant Boi


Pels camins del món: Per la Ruta dels Himàlaies. Yuksom\nPer la Ruta dels Himàlaies. Yuksom\nL’aldea de Yuksom només té un carrer. És llarg com un dia sense pa, perquè creix allargant-se a les dues bandes del camí pel qual s’hi accedeix. Si tens sort, et donarà la benvinguda un ramat de iacs i de dzos -una barreja entre el iac i la vaca- impressionants animals peluts que permeten la vida dels homes en llocs tan durs com l’altiplà del Tíbet.\nQuatre hotels, tres restaurants i un gompa permetran als visitants que arriben seguint la Ruta dels Monestirs una agradable estança. Perquè a Yuksom hi ha el monestir més antic del Sikkim, el Dubdi Gompa, fundat l’any 1701.\nAl monestir s’hi accedeix per un camí empedrat i costerut que s’eleva fins dalt del turó i que et fa renegar trenta vegades del dia en què vas decidir visitar el poble. Els pujols del voltant es fan petits a mesura que ascendeixes. Se’ns mostren coberts per una catifa verda en la que t’hi estiraries deixant passar les hores, sense presses. Un cop dalt, el petit gompa domina el cim. Una gran teulada vermella rivetejada de groc dóna empar a una entrada de fusta treballada i pintada de diversos colors, alegres. Unes flors grogues engalanen els voltants, donant-li al gompa la semblança d’una casa de conte ambientat al Tirol.\nFoto: Dubdi Gompa, Yuksom, Sikkim (Índia).\nCedida per Lluis Bono.\nPublicat per Núria Borràs a 25.11.08


Resultats de la cerca frase exacta: 567\nBatzegada que experimenta un vehicle o com la que experimenta un vehicle en trobar una desigualtat del terreny. Fet d'ésser afectat greument per una desgràcia, una pèrdua, etc. Quan el creia bo i sa, va rebre la notícia de la seva mort: va ésser una sotragada molt forta per a ell! Ha estat [...]\n62. tomar 1\nCopsar parant la mà o un mocador, el davantal, una borrassa, etc., (alguna cosa que cau, que ens tiren). Ell, enfilat a l'arbre, li tirava la fruita que collia, i ella la tomava parant el davantal. Tira'm la pilota: a veure si la tomo. No vam trobar cap aixopluc, i no vam tenir altre [...]\nLloc on hom seu. Un bagul ens serví de seient. Cadira, butaca o altre moble destinat a seure-hi. No trobar seient en un autobús, en un teatre. Una llotja amb sis seients. Part de qualsevol tipus de seient que entra en contacte amb la part de la persona que hi seu. En tecnol., peça que serveix de [...]\n1 v. intr. [LC] Topar l'un amb l'altre. Les boles entretopen damunt el feltre verd del billar.\n2 intr. pron. [LC] Les branques s'entretopen amb espetecs secs i breus.\nLípid neutre constituït per èsters de glicerol i àcids grassos. Part dels teixits del cos d'un animal que consta principalment de cèl·lules plenes de greix. Una carn carregada de greix. posar greix a) Engreixar-se. posar greix b) Trobar gust en una cosa. donar greix a algú Donar-li gust en [...]\nPàgines 7 / 57


GLP: què és i per a què serveix\nNomés els vehicles de gasolina posteriors a gener de 2000 (Euro 3) poden transformar-se per instal·lar aquest sistema. I els que han estat homologats sota la norma d'emissions Euro 4 o posteriors poden ser qualificats com ECO per la DGT.\nCom funciona el cotxe de GLP?\nUn cotxe amb una instal·lació de GLP no té grans canvis. Pel que fa a la mecànica no cal fer modificacions importants ja que és un sistema d'injecció de gas amb dipòsit, canalitzacions i components elèctrics.\nEncara que, amb el seu funcionament, un vehicle amb GLP consumeix al voltant d'un 10% més que amb gasolina i el seu motor desenvolupa aproximadament un 5% menys de potència, contamina molt menys i el cost del carburant és aproximadament la meitat.\nNormalment per instal·lar un dipòsit d'autogàs s'utilitza el compartiment de la roda de recanvi.\nQuin cotxe GLP comprar?\nSi no tens l'opció de comprar un vehicle amb GLP de fàbrica, l'opció que queda és transformar el vehicle. En aquest cas primer hem de consultar si el nostre vehicle pot adaptar-se per mecànica o per sistema de carburant ja que avui en dia, la conversió només és possible per a cotxes de gasolina, i únicament utilitzant el GLP per als vehicles dièsel com un additiu per millorar la combustió del gasoil. L'autogàs necessita una espurna per funcionar, no explota per compressió com el dièsel.\nPuc tenir un cotxe GLP amb canvi automàtic?\nNo hi ha cap incompatibilitat amb els vehicles automàtics\nQuin és el consum dels vehicles GLP?\nPodem estimar de mitjana que un vehicle amb un dipòsit de 50 litres de GLP pot recórrer uns 500 km. Tot i que el rendiment de consum amb gas sempre és superior, està entre un 15 i un 30 per cent, la despesa és menor, ja que és més barat.\nEl GLP contamina?\nEl GLP contamina molt menys. El GLP resulta molt més net en la seva combustió que la gasolina. Un vehicle amb GLP emet un 15% menys de CO2 i entre un 70% i un 90% menys d'òxids de nitrogen. Per a un mateix motor, segons la AOGLP (Associació Espanyola d'Operadors de Gasos Liquats del Petroli), la diferència en les emissions de CO2 pot arribar fins a un 14 per cent.\nQuin preu té un GLP?\nLa conversió no implica molts problemes. La transformació pot costar des dels 1.000 euros a una mica més de 3.000 euros (depenent del vehicle i els materials utilitzats). Ara per ara, cada vegada més marques de cotxes ofereixen en la seva gamma models amb aquesta opció de funcionament ja muntada des de fàbrica. Citroën ofereix el C3 i el C-Elysée, Alfa Romeo el Giulietta i el Mito, i Jeep el Renegade.\nPerquè la transformació sigui rendible el recomanable és fer almenys uns 15.000 quilòmetres a l'any.\nAvantatges d'un GLP\n1. El preu del combustible és aproximadament un 45% més barat.\n2. Més silenciós i menys vibracions.\n3. Amb l'etiqueta ECO de la DGT, evita restriccions de circulació en ciutats amb episodis d'alta contaminació.\n4. Reducció d'un 50% en zones d'estacionament regulat i en determinades ocasions accés lliure a carrils d'alta ocupació.\nAvantatges amb GRUP ANDREU\nAmb la compra d'un vehicle a Grup Andreu, aprofita't d'un PREU ESPECIAL si vols transformar el teu vehicle nou.


Bassols -a l’esquerra- amb alguns dels seus jugadors en una reunió que van fer la setmana passada Cedida\nL’HC Castellar inicia el projecte més potent dels últims anys amb dos jugadors que han de marcar diferències\nPer regla general, a aquestes alçades d’any, on els equips tanquen les plantilles de la pròxima temporada, el drama a l’HC Castellar és majúscul per la falta de jugadors pel primer equip. Però aquest any, la loteria s’ha avançat sis mesos i el “gordo” ha caigut al Dani Pedrosa: els germans Garcia tornen al club en un ambiciós projecte per a fer créixer el club. Els acompanyarà un altre gran fitxatge, el porter Arnau Russell.\nL’Oriol Garcia mai havia amagat les ganes de tornar a jugar a l’HC Castellar. La generació de jugadors actual és, en part, aquella que va ser subcampiona d’Espanya d’hoquei en categoria aleví, any en què el gran dels Garcia va fitxar pel FC Barcelona, on va aconseguir guanyar una lliga a Ok Plata i una Copa de la Princesa. El Girona CH ha estat el seu destí les últimes tres temporades i ara torna al club del seu cor per intentar assolir la 1a catalana de nou. Un davanter amb gol, que era una de les posicions més necessàries de cobrir en l’equip en els últims anys.\nEl cas del seu germà Ferran és força semblant, havent-se format també al FC Barcelona, ara, amb edat de sènior, tornarà a vestir de grana per acompanyar al seu germà i a un altre jugador format a les categories inferiors, l’Arnau Russell.\nRussell va sortir del Barça i va passar pel Sentmenat de nacional catalana, per tornar al Castellar com a jugador de camp, deixant la porteria. Aquest últim any va deixar de jugar per motius personals i ara torna a l’equip per a fer-se càrrec de la porteria defensada els últims anys per Sergio Ruiz, que es retira de la pràctica esportiva per motius laborals. El paper de Russell serà complicat, ja que Ruiz ha deixat un gran sabor de boca els últims anys sota els pals castellarencs, on ha aconseguit salvar molts punts gràcies a les seves aturades.\nA la baixa de Ruiz, s’ha de sumar la de Jose Expósito i Guillem Plans -també per motius laborals- i Guillem Mimó quedarà a prova durant una temporada per saber si continuarà o no a l’equip.\nAquesta temporada podria haver estat una desbandada total de jugadors, però el nou projecte engegat per Ramon Bassols, reestructura el club de dalt a baix, ja que els nouvinguts també seran entrenadors de la base per a potenciar el nivell dels grana. “Són jugadors de casa que tornen al poble per a potenciar el club i fer créixer el primer equip” explica el tècnic i coordinador Bassols, que valora fins a l’extrem que els dos germans hagin refusat ofertes d’equips més potents per a tornar a casa.\n“L’arribada de jugadors d’aquest nivell ens ha fet crear un nou projecte amb un nivell de treball molt important, on tots haurem d’estar al màxim i millorar molt per assolir els objectius marcats”. Uns objectius que a curt termini són aconseguir l’ascens a primera catalana i òbviament a llarg, l’assalt a nacional catalana.\n“Aquestes incorporacions aportaran molts coneixements. A banda, són un grup d’amics, que això és un avantatge a l’hora de fer qualsevol cosa” explica un il·lusionat Bassols.\nD’altra banda, Marcel Montllor, capità del primer equip va passar per les entrevistes esportives en viu a Instagram dels dimarts i va explicar que “qualsevol equip els voldria tenir als dos a la seva plantilla. Han passat per categories molt superiors i ara tornen al club per a fer un projecte de club, formant a jugadors de la base. Dos jugadors com ells aportaran i ens ensenyaran molt, tenint un primer equip molt competitiu on seran decisiu en tots els partits”.\nEl capità creu que “l’objectiu és l’ascens a primera catalana. A partir d’aquí fins on arribem” i no vol posar “cap limit” als èxits que haurà d’aconseguir l’equip, gràcies a aquests reforços. “A més pujant categories la gent es va animant i potser seria un bon moment perquè retornin d’altres jugadors que han fet carrera fora” afegeix.\nPerò en aquest projecte també queda un espai per a la fructífera pedrera del club. Bassols reserva el lloc de segon porter per a un jugador de la pedrera “del juvenil o el junior” i cita noms com els dels germans Margall, els germans Canudas, Eric López, Javi Ruiz o Dídac, que són el futur més immediat. Jugadors amb els quals el tècnic vol comptar i donar minuts de cara a la pròxima temporada.\nEl CB Castellar vol obrir la pràctica del bàsquet a tothom durant el confinament\nCastellar suma 108 contagis per Covid-19 en la darrera setmana\nLa plataforma 'A tu què t’ha fet?' inicia una campanya de recollida de diners\nIgnasi Giménez: “No es descarta poder comprar testos per part de l’Ajuntament”\nAjuts de la Generalitat per establiments de restauració i centres d'estètica i bellesa


Compromís demanarà la retirada de simbologia franquista a Benigànim – Compromís per Benigànim\nPublicat el 24 de Setembre de 2016 en Plens\nEl Grup Municipal Compromís presentarà en el proper plenari que tindrà lloc dimarts 27 de setembre una moció per la retirada de la simbologia franquista i per la dignificació de la memòria democràtica.\nLa moció demanarà la retirada dels retrats d’alcaldes feixistes ubicats al Saló de Plens de l’Ajuntament, així com de les plaques del Instituto Nacional de la Vivenda que contenen simbologia franquista i que continuen enganxades a les façanes de molts blocs de vivendes.\nA més, es proposa l’adopció de mesures per a identificar retirar dels edificis, carrers i nomenclàtor del poble qualsevol referència o simbologia relacionada amb la dictadura franquista.\n+ Podeu descarregar ací la moció\n← Joan Baldoví assistirà a l’Entrada de Moros i Cristians de Benigànim\nCrònica Plenari 27 de Setembre →\nÀlvar Serrano Boscà diu:\n24 de Setembre de 2016 a les 18:39\nHola! Només volia dir que no em sembla bé que es retiren els retrats dels alcaldes franquistes. Que quede clar que van ser alcaldes a l’esquena del poble i ja està. Sinó, què fem amb l’alcalde franquista-“democràtic”? Ara, els alcaldes republicans hi haurien de ser i ben dignificats.


ZAPATERO: CINISME COMPULSIU - ALBERT CORTES MONSERRAT\nZAPATERO: CINISME COMPULSIU\nLes declaracions es van succeint, i la partida del finançament va avançant sense novetats importants, però amb un personatge que sobresurt pel seu cinisme esfereïdor.\nDesprès de les declaracions dels presidents autonòmics socialistes posant el crit al cel per la gosadia de Catalunya de contradir al Govern Central, i abandonar almenys aparentment aquesta submissió absurda què la porta al fons del pou en benefici del regim autoritari de l’estat, i els seus territoris acostumats a viure d’aquesta solidaritat malentesa.\nAquest personatge no podia ser d’altre que el cinisme en persona, Sr. Zapatero, que s’ha superat a ell mateix, cosa de molt mèrit, afirmant que el seu govern ha complert amb l’Estatut de Catalunya, i que n’és un bon coneixedor, ja que el no-acord en la seva proposta es responsabilitat de les dues parts, o del les disset autonomies, ja que l’acord al final haurà de ser multilateral, expressa la seva voluntat de seguir el diàleg, i reblant el clau afirma que ha complert escrupolosament amb tots els compromisos amb Catalunya, i com a exemple posa les inversions amb infraestructures.\nLa segona part es la resposta del Conseller Saura, de obviar el passat, i continuar treballant per tenir un acord abans de 3 mesos, i demana es censuri els que titllen de falta de solidaritat a Catalunya, què ho vol seguir sent.\nLa demagògia del Sr. Zapatero nomes s’entén des de l’òptica del que te el poder, i està acostumat a imposar el seu criteri amb el suport de l’aparell de l’Estat, i el famós estat de dret inexistent a l’Estat Espanyol què el fa viure en la seva bombolla particular, i on Catalunya es l’enemic a batre. Altre cosa es pensar en un nou insult al territori català, la data del 9 d’agost es llei, i el seu govern no l’ha complert, la seva proposta es genèrica, inconcreta, i no segueix els preceptes de l’Estatut , per tant no es pot considerar ni proposta, el tracte bilateral no inclou totes les comunitats com ell afirma, l’acord que ell es refereix en el text, posa aplicació dels preceptes del Títol VI (Disposició final primera), i aquests entre d’altres, parla de la limitació de la solidaritat li pesi a qui li pesi, l’anivellament autonòmic sempre perjudicial per Catalunya, o la negociació bilateral. Ell que se’n diu tant bon coneixedor de la llei hauria de prendre nota, i deixar d’enredar la troca, i finalment l’exemple d’inversions com a compliment es de jutjat de guàrdia, quan s’ha demostrat en els dos pressupostos on s’ha aplicat que la inversió ha estat per sota del PIB català clarament incomplint un cop mes el text legal.\nRespecte a la contestació del Sr. Saura, president en funcions de la Generalitat, crec què marca la ineptitud i mediocritat de la classe política catalana, oblidant el passat, cosa que mai s’ha de fer ja que per nosaltres sempre es desfavorable i alliçonador, i posant un nou límit per negociar, quan s’acaba de deixar en paper mullat l’estatut català.\nLa dignitat costa molt de guanyar i molt poc de perdre, i els polítics catalans fa temps que l’han perduda en benefici dels seus interessos, i de la seva pròpia misèria què no els fa dignes de la història d’aquesta nació. Es fa difícil de creure que tota aquesta trama no sigui una representació mes de cara a la galeria i no un verdader pols amb l’estat com la societat demana.\nS’han acabat els ajornaments, i la població no perdonarà un altre presa de pel, si volen jugar amb les cartes marcades que ho diguin ja, i sinó que arrisquin fins al final estripant les cartes si es necessari.\n15 d'agost de 2008 a les 12:51 pm\nCada cop veig més clar que al Zapatero se l’hauria de fer caure. És un gest de dignitat i respecte. I no s’hi val l’excusa del PP: fer caure el ZP reforçaria el PSOE a Espanya com a reacció, i un PP debilitat prou se n’estaria de dur la contrària a una “autonomia” capaç de tombar el govern si li toquen els daixonces, com ha de ser.\nPerò això no passarà pas. De fet ni aquesta patètica ‘millora’ del finançament que es diu que suposa l’Estatut veurà la llum, i en tot cas ja ens ho traurien d’una altra part.\nSí, el Saura dient el que ha dit sembla que prefereixi suïcidar-se per salvar el culet als del PSC que han mimat tan bé la seua família. Ja se sap, les coses s’acaben pagant.


Els primers cinc mesos del 2020 van morir 43.537 persones més que en el mateix període de l'any anterior\nDe març a maig de 2020 el nombre de morts es va incrementar un 44,8%, de 47.105 més.\nQuant als pacients ingressats actualment, la xifra se situa en 574, fet que suposa un augment de 3 respecte a dimarts.\nEl Ministeri de Sanitat ha registrat aquest dilluns 12 morts amb Covid-19 en els últims set dies.\nCatalunya registra 12.554 morts per Covid-19, tres més que ahir\nLes funeràries s'han registrat fins aquest dilluns 12.554 morts a Catalunya per coronavirus, tres més que en l'últim balanç: 6.853 en hospital o centre sociosanitari, 4.098 en residència, 795 en domicili, i la resta són casos no classificables per manca d'informació.\nCatalunya suma 11.109 morts, 59 en l'últim dia\nLes funeràries s'han registrat fins aquest dissabte 11.109 morts a Catalunya amb coronavirus (59 més que el dia anterior): 3.294 en residència, 148 en centres sociosanitaris, 609 a casa, i la resta en hospitals o són casos no classificables per manca d'informació.\nEspanya registra rècord de curats i 325 morts per Covid-19 en l'últim dia\nUn total de 24.275 persones han mort (325 més en les últimes 24 hores) i 108.947 ja s'han curat (6.399 més)\nHi ha 472 morts per grip confirmades en laboratori, la temporada més letal de l'última dècada.\nSegons conclou un estudi liderat per l'Institut de Salut Global de Barcelona que ha analitzat dades de 167 ciutats europees.\nLes inundacions i les allaus al sud de Colòmbia deixen almenys 254 morts\nLes fortes pluges concentrades a la ciutat de Mocoa han causat, a més de les morts, més de 200 ferits | El president del país ha declarat l'estat d'emergència i ha ordenat l'alerta immediata de l'Exèrcit.