TED i TEDx | TEDxBarcelonaWomen 2015\n13296 Esdeveniments TEDX 170 Països organitzant un o més esdeveniments TEDx 3102 Ciutats organitzant un o més esdeveniments TEDx Què és TED?\nTED és un esdeveniment anual on els més destacats pensadors i actors de canvi de tot el món, comparteixen tot allò que els motiva i apassiona personal i professionalment.\n“TED” són les sigles de Tecnologia, Entreteniment i Disseny, tres camps que, conjuntament, donen forma al futur. Però un esdeveniment “TED” cobreix un espectre més ampli que el d’aquestes tres àrees, en tenir com a propòsit mostrar les idees més avançades de qualsevol disciplina.\nEl perfil de l’assistent d’un esdeveniment TED (CEOs, científics, creatius, filantrops) és gairebé tan excepcional com el de les persones que han compartit les seves experiències en l’escenari, un grup que inclou a ponents com Bill Clinton, Bill Gates, Jane Goodall, Frank Gehry, Paul Simon, Sir Richard Branson, Philippe Starck, Bono, Sheryl Sandberg, Elizabeth Gilbert, Amanda Palmer… El primer TED es va celebrar a Monterrey, Califòrnia, en 1984. En 2001 Chris Anderson i la seva fundació Sapling va prendre el relleu de Richard Saul Wurman, el fundador de l’esdeveniment. En els últims anys, TED ha expandit les seves activitats amb TED Global, una conferència internacional celebrada en la Gran Bretanya, i iniciatives com TED Talks, Ted.com i el Premi TED.\n61740 Xerrades TEDx 535685809 Xerrades TEDx vistes a YouTube 329 Xerrades publicades a TED.com Què és TEDx ?\nBuscant ajudar a difondre idees i experiències valuoses, TED ha dissenyat els esdeveniments TEDx (x = esdeveniment TED organitzat de manera independent). TEDx Barcelona és un conjunt d’esdeveniments auto-organitzats localment que busquen el poder compartir una “experiència TED” a la ciutat de Barcelona.\nEn TEDx Barcelona Women es combinen ponents relacionats amb la ciutat (i que mostren innovacions “made in Barcelona”) amb vídeos d’altres xerrades TED. L’objectiu és generar entre els participants connexió i debats d’interès.\nL’organització de les conferències TED facilita les orientacions necessàries per a la creació d’una programació TEDx, però tots i cadascun dels esdeveniments TEDx, inclosos els nostres, es realitzen de forma auto-organitzada i sense ànim de lucre.\n2540 Esdeveniments TEDx en 2014 1255 Ciutats amb esdeveniments TEDx en 2014 15603 Xerrades afegides al canal TedxTalks de YouTube en 2014 Què és *TEDWomen?\n*TEDWomen és una conferència de tres dies sobre el poder per a la creació i el canvi que tenen totes les dones amb independència de la seva edat. La seva programació de ponències, tallers i esdeveniments – i audaços debats – ha generat alguns dels moments més icònics de TED.\nTEDWomen 2015: Momentum\nEn TEDWomen 2015 explorarem idees brillants que canviaran la nostra forma de pensar, viure i treballar. Des dels descobriments innovadors d’una jove investigadora a l’activista que amb perseverança ha transformat la visió que el món té de la dona. Des de la veterana CEO les habilitats de la qual han revolucionat organitzacions i empreses a l’atleta que ha sorprès al món després de la seva volta a la competició.


LA PANXA DEL BOU: El vot de les dones a Espanya: 80 anys i moltes misèries\nEl vot de les dones a Espanya: 80 anys i moltes misèries\nFa vuitanta anys de l'aprovació del dret a votar de les dones, en el marc d'aquella República que ja va néixer ferida de mort, amb divisions partidistes per totes bandes, problemes molt seriosos, i que no va aconseguir cap mena d'estabilitat durant el poc temps en el qual va sobreviure. Després va venir el pitjor i l'encara pitjor i això ha fet oblidar moltes de les misèries i desgràcies de l'època republicana, escampant sobre aquells anys una mitologia brillant que respon més al desig del que hauria pogut ser que no pas a la realitat objectiva.\nEren anys violents a tot arreu i el context europeu també era complex, com es va comprovar més endavant. Malauradament el retorn de les democràcies europees no ens va tocar a nosaltres, vam ser durant molts i molts anys uns marginats polítics suportant una dictadura estranya, pintoresca, cruel i amb una capacitat camaleònica per reinventar-se, després d'haver patit les conseqüències d'aquell covard pacte de no intervenció. Es va perdre la guerra el 39 i potser en aquell moment no podia ser d'una altra manera però és va perdre tot, definitivament, quan el final de la segona guerra mundial no va representar per a Espanya cap canvi important, per motius estratègics i d'interessos internacionals. De fet, cal pensar que la república encara no l'hem pogut recuperar hores d'ara.\nA molts països pobres (i tan pobres com som! que deia el poeta) es dóna la mateixa paradoxa que es va donar a l'Espanya d'aquells anys, on hi havia unes classes mitjanes minoritàries però molt avançades i amb bones idees, però també unes grans bosses de pobresa, endarreriment, analfabetisme. Penso en alguns països hispanoamericans o asiàtics, en els quals les bones intencions de brillants intel·lectuals i de polítics honestos no han aconseguit en dècades millorar de forma profunda el país ni evitar violències diverses. Les lleis republicanes van anar molt per davant del que era aquella societat, amb uns contrastos immensos i unes diferències socials i econòmiques brutals. Avui les bones intencions sovint tampoc no responen a la realitat i el tema de fer lleis que després no es poden desenvolupar seriosament encara cueja, com ha passat amb la de la dependència. Per, tot, ai, fan falta diners. Afortunadament no ens trobem immergits en una societat com la d'aleshores, en la qual semblava que tan sols l'ús i abús de la violència podia arranjar les coses.\nEl tema del vot femení va fer molt de soroll i va excitar les gracietes masclistes dels senyors diputats de tots els colors que identificaven el debat entre Victòria Kent i Clara Campoamor amb una típica baralla dialèctica de senyores desvagades. L'esquerra, majoritàriament, com és sabut, era contrària a aquell dret ja que creia que les dones estaven molt influenciades pels capellans i que inclinarien la balança electoral cap a la dreta. Campoamor creia que un dret és un dret i que els interessos partidistes, per altra banda poc fonamentats, no el podien negat. Kent va perdre en aquell moment la partida, les dones van votar i el 1933 van sortir elegides les dretes cosa que va reblar el clau a l'entorn del vot femení conservador. Fins i tot alguns polítics de dretes liberals eren contraris al vot pel temor que si sortien elegits, com va passar el 33, s'afirmés que era gràcies a les beates, cosa que no es va poder evitar. Es van obviar durant anys altres temes, com ara que els anarquistes havien propiciat l'abstenció en aquelles eleccions, per exemple. El 1936 van triomfar les esquerres, amb el mateix vot femení, per cert. Els resultats de les eleccions d'aquella època mostren, de fet, un país ja profundament dividit.\nClara Campoamor va patir a l'exili el menyspreu d'altres exiliats que la culpaven encara de tot allò. Era una dona d'una esquerra moderada i va tenir intenció de tornar a Espanya, era gran i enyorava el seu país. Va estar a punt d'aconseguir el retorn a finals dels quaranta, tenia coneguts a l'interior que l'haurien avalat i protegit però un dels factors que ho va impedir va ser que havia format part d'una lògia maçònica. Va morir el 1972, sense haver pogut tornar, a Suïssa.\nLa seva opositora, Victòria Kent, va viure més anys i va fer un viatge a Espanya el 1977. Recordo que va sortir per televisió en el programa A fondo de Soler Serrano i va dir coses que aleshores ja sobtaven, continuava amb les seves idees sobre el que havia representat aquell vot i manifestava que una dona que es volia dedicar a la seva professió o a la política no havia de tenir fills, per exemple. Era ja una mena de record del passat, amb aquella manca de relació amb la realitat espanyola que tenien molts exiliats. A mi, en aquell moment, em va semblar una carca. Però jo era jove encara i jutjava les coses d'una forma molt menys matisada que en l'actualitat.\nLa sorollosa transició va passejar per Espanya dones com la Pasionaria, qui va obtenir encara aleshores un escó de diputada, més aviat simbòlic. El comunisme encara era important i actiu, al país. Avui tot ha canviat molt i els partits que havien estat comunistes han canviat la seva denominació d'origen sense manies. Campoamor va restar molt de temps mig oblidada, considerada excessivament conservadora, cuejant encara el tema de l'oportunitat del vot de les dones en aquell moment històric del passat, però en els darrers temps s'ha recuperat la seva figura i se l'ha valorat de forma més objectiva. A televisió es va passar un molt bon capítol de Mujeres en la historia sobre la seva vida i aquest mateix any, amb motiu del Dia de la Dona, es va estrenar una minisèrie biogràfica dirigida per Laura Mañà a la qual, pel meu gust, li faltava una mica de grapa i passió, tot i que els actors eren molt bons i la realització molt digna.\nTrobo molt bé que se celebrin aniversaris remarcables sobre assoliments històrics importants. Però penso que aquestes celebracions perden sovint la seva oportunitat educativa en no entrar a fons en el què, el perquè ni el com dels fets, sempre complexos i sovint molt menys romàntics i mítics del que ens agradaria recordar. Tot i amb això admeto que la personalitat de Clara Campoamor i la seva biografia formen part del meu imaginari íntim i personal. En tot cas resulta impossible, avui, no admirar aquelles dones del passat, minoria absoluta en un món d'homes prepotents, aguantant tota mena d'estúpides bromes i de comentaris absurds a tort i a dret.\nEtiquetes de comentaris: Clara Campoamor, història, política, Victòria Kent\nTrapiello, a "Las armas y las letras", li dedica unes pàgines plenes d'elogis: "...una de esas personas que lo perdieron todo en la guerra, hasta el prestigio de los perdedores..." Cita algún fragment del libre de Campoamor (del 1937!!!, va sortir traduït al francés, i no hi va haver traducció castellana fins al 2002!!!), "La revolución española vista por una republicana", d'una lucidesa impactant.\nLola, efectivament, la van tractar molt injustament durant anys. Això més l'oblit interessat o ignorant que rumbegem ha fet que sigui encara poc coneguda i mal valorada.\nTan maltractades i injustament oblidades, fins al punt que, per a la majoria de dones d'avui, fins i tot les que compten amb formació, no passen de ser una mera anècdota. :(\nCert, Clídice, tot s'esborra amb el temps, llàstima.\nsembla mentida que una questiò tan òbvia tardés tant en poder-se fer. Ara anem de moderns i demócrates, parlem d'igualtat i tot aixó, i tot plegat fa quatre dies que ens hewm posat al dia. Tot i així continúa havent-hi discrimació, per exemple en les retribucions d'homes i dones per la mateixa feina.\nFrancesc, cal dir que els homes 'normalets' tampoc fa tant de temps que poden votar. Les dones no van començar a poder-se 'alliberar' fins que no van poder controlar el tema dels parts d'alguna manera. Avui mateix mirava com es feien 'la foto' els d'esquerra republicana i pensava com podia ser que en aquest partit hi hagi tan poques senyores, per cert.\n...senyores en llocs decisius, vull dir.\nEls drets malauradament es van aconseguint de mica en mica i amb penes i dolors perquè el que avui considerem normal abans no ho era considerat.\nEn fi, benvinguda la commemoració dels 80 anys del dret de la dona al sufragi i a tots els que després han anat arribant, malgrat que la societat no estigués preparada!\nPer cert que avui he llegit un twit que deia: "m'agradaria no haver de ser feminista ni independentista, perquè voldria dir que ja no cal" :)\nCert, Galderich, i les mentalitats és el que més costa de canviar. Cal pensar que a molts països encara no voten i que a molts altres no vota ningú o vota allò que mana qui mana.\nClídice, segur que sempre hi haurà alguna cosa que no som i hem de ser i haurem de reivindicar.


RADIO SABADELL 01/02 - Creu Alta Sabadell Handbol\nRADIO SABADELL 01/02\n1 Febrer, 2018 14 Agost, 2018 Jaume Bosch\t0 Comments\nIsra Damont assegura que tindran un partit complicat a la pista del Manyanet\n31.01.2018 18:06 Joan Blanch\nEl Creu Alta Sabadell, a no despenjar-se de la zona alta contra el Manyanet\nSeguir lluitant per la zona alta de la Lliga Catalana d’handbol. Aquest és el repte que té el Creu Alta Sabadell Handbol en el partit d’aquest dissabte (19 h) a la pista del Manyanet de Barcelona. Els d’Isra Damont venen de no guanyar cap dels dos darrers compromisos i han baixat fins el sisè lloc de la classificació tot i que continuen a quatre punts del segon classificat. “Ha passat una jornada i seguim a la zona alta. Ningú se’ns ha escapat perquè estem a dos partits i encara queda molt lliga per davant”, ha afirmat el tècnic dels creualtencs, Isra Damont. Aquest dissabte visitaran el Pavelló de l’Illa Diagonal per enfrontar-se a un Manyanet que arriba en bona dinàmica i que a la primera volta ja va complicar força les coses als sabadellencs. “Sabem que serà un partit difícil com ja van demostrar a la primera volta i segurament serà molt complicat perquè en aquesta lliga ningú t’ho posa fàcil”, ha dit el tècnic dels arlequinats.\nA més, tot i aquesta bona ratxa de resultat que acumulen els barcelonins, el cert és que encara no poden respirar tranquils. No tenen la permanència garantida i això farà que el Manyanet surti a per totes. “Tenen la moral alta i això ens obligarà a fer un partit molt complet si volem tenir opcions de victòria”, ha assenyalat un Isra Damont que té clar quina és la clau del partit. “Hem de fer el nostre joc endavant i ser efectius. Mantenir la línia dels dos darrers compromisos en defensa que està funcionant i córrer una mica més i no perdre pilotes”, ha afirmat l’entrenador del Creu Alta Sabadell Handbol.\n← CATHANDBOL 29/01\nCATHANDBOL 12/02 →


Pla de l'Estany - 02/12/2019 - 21:26\nSe situa prop de 21 milions d'euros dels quals més de 2,6 milions d'euros es destinaran a inversions\nL'Ajuntament de Banyoles ha aprovat inicialment aquest vespre en la sessió ordinària del ple municipal el pressupost per a l'exercici 2020 del consistori. El pressupost preveu més de 2,6 milions d'euros d'inversions, entre les quals està prevista la finalització de la reforma del Museu Arqueològic, diverses millores al sanejament de la ciutat i al rec de Can Teixidor i els treballs de millora del carrer Joan XXIII.\nEl pressupost de l'Ajuntament de Banyoles per 2020 és de 20.643.760€, el que suposa un increment del 4'76% respecte 2019. La regidora d'Hisenda, Gemma Feixas, ha destacat que "aquest increment es deu principalment a l'augment de la despesa, tant pel que fa al personal municipal, per la revalorització dels llocs de treball i l'increment salarial previst, així com per l'increment de les despeses de béns i serveis".\nPel que fa al pressupost consolidat, és a dir, incloent-hi el Consorci de l'Estany i el Consorci Esportiu de l'Estany, el pressupost ascendeix a 20.971.736€, amb un augment en aquest cas del 4,57%.\nEl pressupost d'ingressos corrents de caràcter ordinari ascendeix a 18.295.660€, el que suposa un increment del 3,25% respecte a 2019. Aquest augment es deu, en part, als increments previstos a les Ordenances Fiscals, així com a l'augment de les transferències corrents, que està previst que s'incrementin en un 5,45%, i de la recaptació d'impostos indirectes com l'Impost sobre Construccions, Instal·lacions i Obres (ICIO) o les plusvàlues.\nPel que fa a les despeses corrents i amortitzacions financeres, ascendeixen a un total de 18.029.360€, el que significa un augment del 4,95% respecte a 2019. Aquest increment es deu principalment a l'augment del capítol I, de despeses de personal, que s'incrementarà durant el 2020 en un 6,44% motivat per la revalorització dels llocs de treball, que porta aplicant l'Ajuntament des de fa dos anys i que culminarà el 2021, i per l'increment salarial previst d'entre el 2 i el 3%. L'augment de la despesa també s'incrementa en el capítol II, de compra de béns i serveis, que engloba contractes de manteniment, assegurances o subministraments i que puja un 6,42% respecte a 2019.\nPel que fa a l'endeutament a llarg termini és de 1.675.000€, que correspon al deute amortitzat aquest any 2019. La ràtio d'endeutament (la diferència entre el deute viu i els ingressos corrents) per a finals de l'exercici 2020 es preveu del 46,23%, per sota del límit que es fixa en el 75% en el sector públic.\nPer vuitè any consecutiu, l'Ajuntament de Banyoles preveu un estalvi net significatiu (la diferència entre els ingressos ordinaris i les despeses ordinàries més l'amortització del deute) que ascendeix a 460.496,27€, el que representa un 18% menys que 2019, tot i que representa un 2,52% dels ingressos corrents previstos pel 2020.\nL'Alcalde de Banyoles, Miquel Noguer, ha remarcat que es tracta "d'un pressupost rigorós, que dona resposta a les necessitats de la ciutat, mantenint un bon nivell d'inversions, tot i la incertesa política a Catalunya i a l'Estat".\nPel que fa a les inversions, la inversió prevista per 2020 és de 2.614.400€, un 2,50% més respecte 2019, tant provinents de fons propis com d'altres administracions. La principal inversió serà la finalització de les obres de reforma del Museu Arqueològic, amb una inversió prevista de 490.000€. Entre altres, també es preveuen diferents obres de sanejament (421.500€), compres de patrimoni (273.500€), l'arranjament del carrer Joan XXIII (270.000€), millores a la via pública (150.000€), així com la redacció del projecte de la nova biblioteca (120.000€).\n#banyoles #ajuntament #pressupost #2020


Lo maset de Carmeta - La Casa\nLlocs d'interès i Activitats\n~ La Casa ~\n- CALENDARI DE DISPONIBILITAT -\nPLANTA BAIXA ■ PIS DE DALT ■ JARDÍ\n~ Una breu història del maset ~\nLo maset de Carmeta és una petita masia construïda a principis dels anys 40 al bell mig de l'horta de l'Assut, molt propet del coll de Som, tocant a la carretera que va de Tivenys a Benifallet, o si ho preferiu, de Tortosa a Móra.\nEn un principi era un maset que solament tenia dues estàncies. Una on hi havia la cuina, la llar de foc a terra i la cisterna, i l'altra dedicada al dormitori familiar. Al costat mateix del maset hi havia el corral dels animals.\nAl cap de pocs anys es pujaria un pis per ampliar la vivenda amb més habitacions.\nAra hem restaurat la masia conservant els murs exteriors de pedra, les bigues, la teulada i la cisterna. A més, hem ajuntat els corrals a la vivenda, on hi hem situat una sala d'estar - menjador, molt peculiar i acollidor.\nHem equipat l'habitatge amb totes les comoditats i hem cuidat els detalls fins al màxim per tal que els nostres clients es trobin com a casa seva.\nAcompanya a la casa un gran jardí que combina arbres quasi centenaris amb altres que s'han plantat de nou, tot envoltat d'una tanca que separa la propietat del Maset dels altres conreus veïns.\nUs ensenyem lo maset amb més detall a continuació:\nLo pis de dalt.\nAllotjament amb Nombre oficial de registre : PTE-000286-74\nVídeo d'imatges del Maset\nVídeo d'imatjes del Maset. Mireu-lo i veureu tot lo que us hem preparat.\nFeu clic al calendari i veureu la disponibilitat.\nBloc de notícies del Maset\nContinuament us estem millorant l'allotjament i us anirem informant en el BLOC DE NOTÍCIES del Maset.\nFeu "clic" a la imatge i ho veureu.\nVine a menjar la fruita de l'hort\nVeniu a l'hort del Maset de Carmeta i podreu menjar totes les mandarines i taronges que us vinguin de gust, son boníssimes i totalment ecològiques.\nMmmm, que bones son, quan te les menges recent collides de l'arbre !!\nTambé us les podreu emportar a casa, de regal.\nQue bo és lo menjar fet a la brasa. A més, ja teniu la llenya preparada.\nActivitats del Maset\n~ Activitats recomanades ~\nSi veniu al Maset, no us podeu avorrir mai.\nEntreu al nostre apartat de LLOCS D'INTERÉS I ACTIVITATS i veureu que podeu fer un munt de coses.\nTambé, per ser clients nostres, podreu gaudir d'importants descomptes en les activitats que organitza l'empresa BENIEMOCIONS. Els tenim molt prop, són simpàtics, divertits y molt professionals.\nUs poden oferir:\nDescensos amb piragua o canoa per l'Ebre.\nRutes amb bot a motor.\nRutes amb Segway.\nLloguer de bicis (Via Verda).\nLo Maset de Carmeta © 2017 - Legal - Principal - Contacte


La bonificació dels peatges a camions en el tram gironí d'AP-7 costa 2,4 milions - Diari de Girona\nEls Pressupostos Generals de l'Estat per al 2018 inclouen una partida d'1,8 milions, la més quantiosa des del 2014\npep taberner girona 07.05.2018 | 06:33\nEl trajecte d´autopista que comença a Maçanet de la Selva és obligatori per als camions de gran tonatge (de quatre eixos). aniol resclosa/arxiu\nPressupostos Generals de l'Estat per al 2014. En el capítol de «despeses» del tom que correspon al Ministeri de Foment, en el Programa 441M de Subvencions i suport al transport terrestre hi figura la partida 479, que puja a 100.000 euros i que es disposa per «compensar a Autopistas, Concesionaria Española SA, per les reduccions de peatge a l'autopista AP-7 al seu pas per Girona, segons conveni a desenvolupar».\nEn els comptes dels tres exercicis posteriors (2015, 2016 i 2017), el Ministeri assigna sengles partides de 150.000 euros. El concepte, el mateix: compensar Autopistas per les «reduccions de peatges» als vehicles pesants. En els Pressupostos d'aquest 2018, la despesa prevista pel Ministeri en aquest capítol és dispara fins a 1.880.000 euros, ja que pertoca saldar amb la concessionària «obligacions d'exercicis anteriors» i fer front a «les reduccions de peatge» de l'any en curs. En conjunt, Foment es compromet a abonar 2.430.000 euros per les bonificacions que Autopistas aplica als camions que circulen entre els peatges de la Jonquera i Maçanet de la Selva, del 35% per als que cobreixen el tram complet i del 50% per als que fan trajectes locals i entren i surten per fer repartiments (el recorregut té un preu de14,65 euros, segons la tarifa vigent).\nObligatori des del 2014\nEn la justificació de la despesa, el Ministeri, que fins aquest any havia previst partides gairebé simbòliques, assenyala que l'«experiència» que s'està aplicant «en el corredor viari de l'AP-7» és «positiva», ja que ha suposat «un increment notable de seguretat viària a la carretera N-II» (segons dades del Departament de Territori i Sostenibilitat els accidents s'han reduït un 60% des que els camions de gran tonatge han de circular obligatòriament per l'autopista, mesura que es va implantar l'abril del 2013). Recorda el Ministeri que la mesura, proposada per la Generalitat davant l'alentiment de les obres de desdoblament de la carretera Nacional II entre Tordera i la Jonquera, «ha permès retirar de la circulació» per aquesta via «una mitjana de 3.000 vehicles pesants al dia» (concretament 3.283, segons Territori i Sostenibilitat). El Programa 411M de Foment, pensat per «potenciar l'ús de les autopistes de peatge», disposa d'una partida global per a aquest any de 44.897.980 euros que es destinaran íntegrament a compensar empreses concessionàries per la rebaixa de peatges.\n6,4 milions a Galícia\nDe totes, la partida més alta, de 6.460.000 euros, correspon a la «supressió del peatge» entre O Morrazo i Vigo i entre la Corunya i la Barcala, a Galícia (la concessionària és Autopistas del Atlántico). De la seva banda, Autopista Vasco-Aragonesa, l'empresa que gestiona la via ràpida de pagament que uneix Saragossa i Bilbao, rebrà 4.300.000 euros per l'«exempció de peatge dels moviments amb origen i destí a la Rioja». A l'autopista de León-Campomanes, la despesa prevista és de 4 milions d'euros.


El Prebenjamí de l'Altafulla guanya al Torredembarra i suma la segona victòria del curs (0-1)\nEl Benjamí ‘A’ també guanya al Calafell ‘D’ en el segon partit de lliga, mentre que l’Aleví ‘A’ cau contra el Nàstic ‘C’\nEl Prebenjamí de l’Escola de Futbol del CE Altafulla ha sumat aquest diumenge la segona victòria a la lliga al vèncer el Torredembarra amb un solitari gol de Jon Marín. L’equip de Dani García, actual campió de lliga, és 3r empatat a 6 punts amb el Marc Bartra ‘B’ i el Calafell ‘C’.\nQui també ha aconseguit el segon triomf és el Benjamí ‘A’, que s’ha imposat a l’EFB Calafell ‘D’ per 1-2. Els gols d’Eneko Chavarri i Arnau Domínguez han estat un avantatge, que els locals no han pogut capgirar, només reduir. Els groc-i-negre són un dels quatre equips, entre ells el Torredembarra, que han guanyat el primer i el segon partit.\nPer la seva part, l’Aleví ‘A’ ha perdut davant el Nàstic ‘C’ per 2-4. Els altafullencs tenien un avantatge de 2-0 amb la dobleta d’Enric Crespo, que han perdut en la segona part. Tot i la derrota, la lectura del cos tècnic és positiva perquè els demostra que tenen la capacitat per competir contra els equips més destacats de la lliga.\nEl pròxim dissabte, el Prebenjamí visita al Nàstic ‘C’ a les 9h, a la mateixa hora que el l’Aleví ‘B’ visita al Roda de Berà ‘B’. Mitja hora després, el Benjamí ‘B’ rep l’EF Pla de Santa Maria, mentre que el Benjamí ‘A’ juga davant el Nàstic ‘F’, també al Joan Pijuan, a partir de les 10h. Quant a l’Aleví ‘A’, visita al Santa Oliva el diumenge a les 10.30h.


S’estudia per primer cop a Espanya una estratègia per tractar els trastorns cognitius associats al VIH | Fundació Lluita contra la Sida\nL'Estudi TRIANT-TE ha estat el primer realitzat a l’estat espanyol per estudiar l’eficàcia i seguretat d’un tractament farmacològic per als trastorns cognitius associats al VIH.\nHa estat també el primer al món a estudiar els possibles beneficis d'una estratègia farmacològica amb rivastigmina transdermal (medicament utilitzat en malalties com l’Alzheimer o el Parkinson) davant dels trastorns del sistema nerviós central en pacients que conviuen amb el VIH des de fa anys.\nEn les persones que han estat tractades amb el fàrmac, els resultats mostren una tendència a la millora de determinats aspectes cognitius, com ara la velocitat del procés de la informació o el funcionament executiu. Tot i això, seran necessaris estudis més amplis en aquest camp.\nAmb el desenvolupament de les teràpies antiretrovirals i l’augment de l’esperança de vida de les persones amb VIH s’han produït avenços molt\nimportants en el coneixement de les afectacions que el propi virus i la medicació poden tenir sobre el sistema nerviós central. Ja en els primers dies després de la infecció, el VIH penetra en el sistema nerviós central i arriba al cervell, podent provocar alteracions en el funcionament cognitiu i motriu, i influint negativament en la qualitat de vida i el funcionament diari de les persones afectades.\nSi bé és cert que en les persones que s’infecten amb el VIH actualment els trastorns cognitius són cada vegada menys freqüents (gràcies al diagnòstic i tractament precoç), aquest tipus d’alteracions afecten a entre un 30% i un 60% de les persones amb la infecció, i que van viure els anys en que el tractament antiretroviral no era tan efectiu com avui dia ni es prescrivia de manera tan precoç. Un dels reptes més importants per als clínics que atenen a persones amb VIH és el de diagnosticar el més aviat possible\naquests dèficits a nivell del sistema nerviós central, havent-se publicat fins al moment diversos estudis que mostren el resultats beneficiosos d'actuar en aquest sentit.\nAra, però, gràcies al lideratge de la Fundació Lluita contra la Sida, s’ha dut a terme per primer cop a Espanya un assaig clínic que ha anat un pas més enllà, i no s’ha centrat únicament en trobar un mètode de cribratge o diagnòstic, sinó en provar una estratègia d’intervenció terapèutica. Aquest assaig, amb el nom d'Estudi TRIANT-TE, ha resultat ser el primer a tot el món en testar el tractament dels trastorns neurocognitius associats al VIH amb un fàrmac anomenat rivastigmina transdermal.\nLa rivastigmina pertany a la família dels inhibidors de la colinesterasa i s’utilitza per tractar els trastorns cognitius que es donen en malalties com l’Alzheimer o el Parkinson. Fins el moment, només havia estat utilitzat en persones amb VIH en la seva formulació oral en un únic assaig previ, però no amb el sistema transdermal (mitjançant pegats).\nL’Estudi TRIANT-TE ha consistit en un assaig clínic amb 29 participants classificats en 3 grups: el primer va iniciar tractament amb rivastigmina transdermal; el segon grup va rebre teràpia amb liti; i el tercer grup es va mantenir com a grup control, sense rebre nova medicació. Tots aquests participants estaven en teràpia antiretroviral estable des de feia més de 6 mesos i presentaven trastorn cognitiu associat al VIH. A tots els participants, a banda, se’ls va sotmetre a una avaluació exhaustiva tenint en compte\nvariables emocionals, de qualitat de vida i factors de la seva activitat diària. L’estudi va durar 48 setmanes en total, amb controls previs a les setmanes 4, 12, 24 i 36.\nEls resultats, que han estat publicats a la revista científica PLOS ONE, mostren tendències de millora en el grup que prenia rivastigmina transdermal pel que fa a 2 funcions cerebrals alterades pel VIH: la velocitat de processament de la informació i el funcionament executiu. La velocitat de processament fa referència a la rapidesa o lentitud amb la qual la persona capta la informació, l’entén i efectua una resposta. Pot tractar-se d’informació visual, com ara lletres o números, o també auditiva, com el\nllenguatge parlat. Quan parlem de funcionament executiu ens referim a l’habilitat per planificar, prioritzar, començar i acabar activitats, canviar d’una activitat a una altra i supervisar el nostre propi comportament.\nDe l’estudi es conclou que, molt probablement, la intervenció exclusivament a nivell farmacològic no és suficient per a la millora de l’alteració neurològica associada al VIH. En aquest sentit, les intervencions no farmacològiques, com l'estimulació cognitiva, l'exercici físic, o la millora de l'estat emocional, poden tenir un rol beneficiós tal i com s'ha observat extensament en patologies similars.\nEl TRIANT-TE ha estat un estudi pilot, amb una mostra limitada de pacients i amb una taxa elevada d'abandonaments (40%). Calen, doncs, estudis més amplis per determinar els efectes positius d’aquesta intervenció terapèutica en l’estat cognitiu en general, i poder conèixer millor els seus possibles avantatges clínics.\nEtiquetes : PublicacionsAssaigs clínicsTractament


FigueresAntic: Vivendes Sant Josep\nFons fotogràfic: Narcis Sans\nINAUGURACIÓ DE 100 VIVENDES\nEl divendres, dia 24 de juliol de 1969 a primeres hores de la tarda va tenir lloc a la nostra ciutat la inauguració de cent vivendes socials.\nEl Governador Civil de la Provincia i Cap Provincial del Moviment, es traslladà a la nostra ciutat per inaugurar i fer lliuració de les claus, de les cent vivendes construïdes per l'Obra Sindical de la Llar, sota les directrius de l'Institut Nacional de la Vivenda.\nl'Acompanyaven a la nostra primera autoritat civil de la provincia, la senyoreta delegada provincial de la secció femenina, Maria Corbasi, els delegats provincials de la Vivenda i Sindicats, Esteban Ascensión i Núñez de Castro i el vicesecretari provincial d'Obres Sindicals, senyor Oliver, essent rebudes, les esmentades autoritats, pel senyor Batlle de la nostra ciutat i membres de l'actual consistori municipal.\nFeren parlaments glossant el sentit i la projecció de l'acte el batlle de la ciutat Ramon Guardiola i l'Exm. Governador Civil Victorino Anguera Samsó.\nForen, seguidament, lliurades les claus a les famílies que han d'ocupar les noves vivendes i començà l'operació de desmuntatge dels albergs provisionals que han deixat lliures aquests veins per passar a disfrutar d'una llar digna.\nEl cosí total de les obres inaugurades s'eleva als quasi 16 milions de pessetes i la quota mensual\nno pot ser més econòmica: 400 pessetes al mes i una entrada inicial que supera en poc les\nPublicat per FIGUERESANTIC a diumenge, de gener 15, 2017


Permisos navegació i pesca en aigua dolça\nDani el Dj 02 Jun 2011, 22:37\nPel tema del kayak, he vist que tinc que demanar un permís de navegació, especificar a quin tram i de quins rius es tracta, anar a l'aca amb el formulari emplenat, fotocopia del dni compulsada, i esperar suposo (de taxes no posa res, ja m'extranya....) el problema es que no es pot fer per internet, has d'anar-hi personalment....\nA sobre he llegit que en trams específics, hi ha normativa complementaria, per exemple a algun tram del ter quan crien els ocells no pots passar en kayak per no alterar el medi.... perque es tan complicat i està tan mal explicat?? Es més dificil anar de legal que passar de tot i tirar milles, intento fer-ho bé, però es que ho compliquen tant !!\nPer pescar a aigua dolça, he vist que encara es més complicat, ja que a part d'especificar el tram del riu on vols anar, alguns depenen de la generalitat, altres son com cotos privats i estan assignats a alguna associació de pesca, a més alguns son de pesca sense mort, altres es pot pescar amb mort, però només a certes espècies, mides mínimes, i amb una quota que t'assignen de màxim de captures, novament, complicadissim, super mal explicat, i encara no n'he tret l'aigua clara..... i a sobre per fer el tràmit has d'anar a buscar el tio que el coto segons on sigui.... ja te collons...\nLa meva intenció es demanar el certificat de navegació pel delta del fluvià, muga i ter, per entrar i sortir a mar, i ja posar demanaré el de pesca per si entro o surto fent el curri que no em caigui un paquet, quan esbrini com es fa, que tinc que emplenar, a on portar-ho, i el que s'ha de pagar, faré una crònica.... perque us asseguro que s'ho val.........\nah, i no truqueu al 012 d'informació, es de pagament, he estat 17 minuts de rellotge, i al final m'han dit que tinc que trucar a l'ACA que allà ningú sap de que va.... i els 17 minuts de la trucada ja els han cobrat es clar....... el problema es que amb l'ACA solucionaré el tema de la navegació, però el de pesca, no se ni com ni on posar-m'hi.....\nTanta BURROcracia em posa dels nervis.... paciència Dani !\nRe: Permisos navegació i pesca en aigua dolça\nkruskis el Dv 03 Jun 2011, 01:11\nJeje veig que ja t'ho dius tu sol... "paciència Dani"\njoemosqueroles el Ds 24 Set 2011, 13:39\nDani, has aconseguit alguna informacio sobre aquest tema?. Al meu poble, quan ho foten tant difícil, diem que és millor demanar perdó que permís.\nDani el Ds 24 Set 2011, 19:28\njoemosqueroles escrigué: Dani, has aconseguit alguna informacio sobre aquest tema?. Al meu poble, quan ho foten tant difícil, diem que és millor demanar perdó que permís.\nJoe, sincerament, espero que no hagis de demanar mai perdó, entre d'altres coses, perque navegar per aigües interiores (rius, pantans, etc..) sense el permís de navegació, suposa una sanció màxima de 6000€, el mínim no se quin es, però en tot cas segur que hi ha gent que hi va 50 vegades i no els pasa mai res, però com jo ja he ensopegat algun cop amb el puto murphy i les seves lleis, no me la jugo, no he anat encara a esbrinar com va el tema a veure si una estona i puc anar...\nQuan vulguis fer una escapadeta ja diràs Joe, felicitats pel kayak :-)\njoemosqueroles el Dg 25 Set 2011, 21:34\nJoe, sincerament, espero que no hagis de demanar mai perdó, entre d'altres coses, perque navegar per aigües interiores (rius, pantans, etc..) sense el permís de navegació, suposa una sanció màxima de 6000€\nDani no m'ho pensava que la broma podés sortir tan cara. Només arribar amb el kayak vaig anar al pantano que hi ha al poble i el vaig fotre a l'aigua per probar-lo. Imaginat que venen els forestals i em foten 6000 euros!!! Tant buscar ofertes per poder estalviar una mica i a la primera ja em costa un quilo en "extres".\nPer sortir amb el kayak me'n moro de ganes, però sortiu a unes hores indecents!!! Probaré de venir una d'aquestes quedades que feu, si em puc aixecar.\nDani el Dg 25 Set 2011, 21:45\nEl tema de les hores i el lloc son negociables jaja. Ja quedarem joe cap problema\nsobre la navegacio a estuaris\nanxovetasv el Dv 18 Maig 2012, 09:33\nHola Dani, et contesto tart perque m'he incorporat tart en aquest forum. Jo tinc entes que el permis per navegar en aigues continentals no abarca els estuaris, es a dir, queper exemple, desde Snt Pere P. fins el mar, no es nesesari, si no que es nesesari cap l'interios, I un altre, per pescar a estuaris, nomes cal la llicencia de pesca esportiva, no cal treure tickets ni osties com a aigues continentals: rius amunt, escluses, llacs pantanos. Hi un altre, normativa catalana, tots els peixos aloctons exepte la carpa, s'han de sacrificar cuan es pesquen, cas del black bass, perca, lluci,etc Encara que jo, els torno a l'aigua.(els romanesos, xinesos, algun gabatxo, s'els emporten), a llocs com a extremadura, ta veuen sacrificar un peix d'aquets, i tu vas darrera, jejejeje...be espero que t'hagi servit, salut.\nData de registre : 17/05/2012\nteixi el Dv 18 Maig 2012, 11:29\nbe per lo que se per pescar la llicencia es la mateixa, lo que i vas en algun lloc on esta acotat t'has de treure el pase que aixo si o pots fer per internet o trucant al 012 t'el fan al moment, per navegar p'els rius pantans, llacs, et tens que treure una matricula i lo que no se de segur es si la matricula et serveix nomes per el panta o el lloc on la demanes , o pots anar a tot arreu\nRe:Permisos navegació i pesca en aigua dolça.\nBECADER el Dv 18 Maig 2012, 16:39\nLa matricula que t'envia l'ACA,nomes la podem fer servir per el lloc on volem navegar,sigui caiac,vela,o inflable amb rems...o sigui cada riu o embassament,te el seu numero de matricula,a part que hi ha llocs on estan declarats confinats.\nPer exemple de Sant Pere Pescador a la desembocadura:\nRem:Navegacio condicionada a la neteja.\nNavegació confinada: a) zones on la susceptibilitat a la invasio duta a terme pel musclo zebrat es elevada i la invasio potencial causaria impacte a abastaments de poblacions o espais d'especial interes ecologic,com ara zones PEIN o zones de proteccio especial.\nb) zones afectades pel musclo zebrat.\nDe Torroella de Montgri a la desembocadura:\nRem:condicionada a la neteja.\nMotor: navegacio confinada.\nTotal que si voleu navegar per aigues continentals,toca pagar i solicitar matricula de cada lloc....a part de fer la neteja corresponent dels caiacs o embarcacions,per tal de no contaminar amb el zebrat llocs que estiguin lliures d'aquesta plaga letal.\nDe totes maneras,aquestas lleis nomes serveixen p'els del pais...per els forasters ara que b el estiu,no son compatibles...\nTola el Dv 18 Maig 2012, 18:52\nHi ha tants forats negres a la normativa...\nL'any passat al saló nàutic vaig veure un stand de la Generalitat i se'm va encendre la llumeta i jo que me n'hi vaig amb la intenció de clarificar d'una vegada per totes un munt de preguntes sobre normatives de caiacs i altres com les que aquí es plantegen.\nUn tio que representava la Generalitat, el orden i la lei i ell per a mi tot sol! això era un regal dels Déus que no podia desaprofitar de cap de les maneres!!\nJo tot satisfet, que per fi havia trobat l'esberla que em permetia esmunyir-me fora del pou de la ignorància en el que em trobava summit fins a la data i va, i a mesura que anava disparant preguntes, al tio aquell d'informació (?) se li anava obrint la boca un pam. Més perdut que un fill de puta en el dia del pare, em va respondre balbucejant que si volia, em podia donar un trítpic sobre piscifactories i un altre del museu de pesca de Palamós. No te jode??!!! què cony hi tenia a veure tot allò amb les piscifactories???!! només li faltava afegir: "-Su tabaco, gracias.".\nI me'n vaig girar cua amb un tríptic que no m'interessava i igual d'ignorant com hi havia arribat.\nMenys mal que hi ha per aquí alguns eixerits que sí que coneixen el tema...


Share This : El vinyataire Noah Gordon\nQuè és això? Amb aquesta pàgina pots utilitzar els enllaços cap a la Web Social per guardar El vinyataire Noah Gordon en un lloc social de favorits, o bé utilitzar el formulari E-mail per enviar un enllaç per e-mail.\nEl vinyataire Noah Gordon\nL’escriptor Noah Gordon, en el seu darrer llibre El Celler, relata amb una trama intrigant les experiències d’un pagès del Penedès i el seu afany de fer vi de qualitat. Seguint la mateixa línia que l’ha fet ser número 1 de vendes explica detalladament els processos de transformació que pateix la vinya i com el protagonista en té cura.\nÉs sorprenent que aconsegueixi fer un vi excel.lent sense podar les vinyes en cap moment. A la primavera les esporga i a l’hivern… també! I no només des de la primera pàgina sinó que practica aquesta tècnica durant tot el llibre. Em pregunto quin bon viticultor l’ha assessorat en aquesta novel.la que porta més de 15.000 exemplars venuts. Per si hi ha dubtes què s’ha de fer, a continuació deixo els consells del Francesc Pascual, pagès gelidenc nomenat recentment President de la DO Penedès, els quals van ser publicats al Llibre de Festa Major de Gelida 2007.\nTechnorati Tags: Noah Gordon, El Celler, bestseller, Penedès, Francesc Pascual, viticultura, pagesia\nTornar a: El vinyataire Noah Gordon


agosto 2013 – Foixblog\nAquesta nit ha caigut un bon xàfec. El ram generalitzat espetegava sobre les grosses fulles de teca que tinc al davant de la finestra. Semblava que no pararia en tot el dia. Descarregava, em diuen, el calor que ahir s’acumulava en una atmosfera que desprenia aquella humitat de les olles que bullen l’aigua tèbia. En…\nÉs habitual despertar-se amb una simfonia de galls que canten. Molts els sentirem des dels corrals dels nostres pobles. Eren i són l’anunci de l’alba i d’unes clarors encara difoses. A l’Àfrica rural i profunda encara són el principal despertador. Fora de les ciutats n’hi ha molts que competeixen de bon matí. En sento a…\nRumors, mentides, mitges veritats\npor Lluís Foix • 13/08/2013 • 15 Comentarios\nEls alemanys estaven convençuts que una causa principal d’haver perdut la Gran Guerra va ser el seu fracàs en controlar eficaçment la propaganda. La propaganda, tothom hi pot estar d’acord, es bàsica en qualsevol conflicte armat. En el llibre Rumors en guerra, Marc Argemí estudia el rumor com arma decisiva per confondre l’enemic. Els britànics…


Safranier Townhouse Antíbol França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n17 Rue Du Bas Castelet, Antibes City Center, Antíbol, França, 06600 - Veure al mapa\nBen posicionat a Barris, Safranier Townhouse és un lloc ideal d'inici d'excursions a Antibes. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nSafranier Townhouse també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Antibes. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos habitació familiar.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com camp de golf (a 3 km), esports d'aigua (no motoritzats). Si buscau un allotjament còmode i adequat a Antibes, faci de Safranier Townhouse la vostra llar.\nCal que informeu el Safranier Townhouse de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 500 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.\nTots els tipus de viatgers (17) Parelles (5) Famílies amb infants petits (5) Famílies amb infants grans (5) Grups (2)


Paleoecologia - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nZygospira modesta, braquiòpodes conservats en la seva posició original en l'Ordovicià d'Indiana.\nLa paleoecologia és una especialització de la paleontologia que utilitza dades de fòssils i subfòssils per a reconstruir els ecosistemes del passat. Inclou l'estudi d'organismes fòssils i els seus bromalits (menjar fossilitzat) i altres fòssils indicatius dels seus cicles biològics, les seves interaccions quan estaven vius amb el medi ambient natural, la manera com van morir i com van quedar enterrats. La paleoecologia vol construir el model més detallat possible de l'ambient ecològic d'aquests organismes vius que actualment es presenten com a fòssils; aquesta reconstrucció implica complexes interaccions entre factors ambientals (temperatura, aliments, grau d'il·luminació solar, etc.). Naturalment moltes d'aquestes dades complexes s'han modificat o destruït pel procés de fossilització afegint un altre nivell de complexitat a aquesta ciència.\nEls factors mediambientals s'elaboren amb anàlisi estadística sobre les dades numèriques disponibles i l'estudi del procés postmortem pertany al camp de la tafonomia.\nMolts estudis paleoecològics se centren en els passats dos milions d'anys (el període Quaternari), ja que els períodes més antics estan menys representats com a fòssils. Molts estudis es concentren en l'Holocè (els darrers 11.000 anys) o en el darrer estadi del Plistocè (entre 50.000 i 10.000 anys enrere). Aquests estudis són útils per entendre la dinàmica dels canvis en els ecosistemes i per a la reconstrucció dels ecosistemes preindustrials. Moltes polítiques públiques prenen com a base la paleoecologia per tal de prendre decisions en programes de conservació mediambiental.\nFox, D. Dig Deeper Arxivat 2007-02-10 a Wayback Machine.. Conservation in Practice 7(3):15-21.\nTaylor, P.D. and Wilson, M.A., 2003. Paleoecologia i evolució en comunitats sobre substrats marins durs Arxivat 2009-03-25 a Wayback Machine.. Earth-Science Reviews 62: 1-103\nGrup d'Estudis Paleoecològics i Geoarqueològics Arxivat 2013-10-08 a Wayback Machine.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Paleoecologia&oldid=27223384»


Planxa de vapor Atlas - Taurus - Taurus\nReferència - 918687000\nquantitat de Atlas 2400\nPlanxa de vapor de 2400W. Aconsegueix uns resultats excel·lents amb la nova planxa Atlas, de Taurus. Gràcies al seu mode ECO podràs gaudir d’un planxat òptim amb un consum energètic mínim. Amb un gran cop de vapor de 150 g/min, cap peça de roba es resistirà a la gran potència de la nova planxa de vapor de Taurus.\nPlanxa de vapor de 2400W. Aconsegueix uns resultats excel·lents amb la nova planxa Atlas, de Taurus. Gràcies al seu mode ECO podràs gaudir d'un planxat òptim amb un consum energètic mínim. Amb un gran cop de vapor de 150 g/min, cap peça de roba es resistirà a la gran potència de la nova planxa de vapor de Taurus.\nLa planxa Atlas inclou un mode ECO, amb el qual, la despesa energètica durant el planxat és mínim, garantint uns resultats òptims amb un consum responsable.\nLa planxa de Taurus Atlas garanteix un lliscament perfecte en qualsevol tipus de roba gràcies a la seva sola amb recobriment ceràmic. Converteix el planxat en una activitat còmoda i agradable, sense cap esforç afegit.\nGran potència de 2400W que proporciona un gran cop de vapor de 150 g/min amb el que cap teixit es resistirà. Gràcies al potent cop de vapor, podràs també planzar en posició vertical i planxar les peces més delicades fins i tot quan estiguin esteses.\nAtlas inclou sistema d’anti calç i sistema d’auto neteja que ajuden a depurar l’aigua que entra a l’interior de la planxa i protegeixen els seus mecanismes per allargar la seva vida útil.\nPlanxa tots els racons de difícil accés de les teves camises i pantalons amb botons i cremalleres. Gràcies a la punta de precisió d’Atlas, podràs planxar sense cap mena de problema.\nEconomia y ecologia: planxa de vapor ideal per als que busquen resultats òptims, eficiència i simplicitat\nSola ceràmica ultra lliscant\nCop màxim de vapor de 150 g/min\nSistema anti calç i auto neteja


Wikiloc - ruta Cànoves-Plà de La Batalla-Roca Centella-Pantà de Vallforners-Ermita de Sant Salvador-Cànoves - Cànoves i Samalús, Catalunya (España)- GPS track\nCànoves-Plà de La Batalla-Roca Centella-Pantà de Vallforners-Ermita de Sant Salvador-Cànoves\n355 13 94\nVallès Oriental: Circular per la Riera de Vallforners desde Cànoves (senderisme)\nFranba Tots els drets reservats\nSortint de Cànoves es puja per carretera fins al punt “Inici Pista” en que prenem una pista, a cops dura, que ens va remuntant cap al Plà de La Batalla. Arribem al Plà de la Batalla i baixem en fort pendent fins a trobar la pista que vé pujant des de l’Ermita de Sant Cristòfol. La seguim a la dreta, en direcció ascendent, fins arribar al punt més alt. Poc després veiem el corriol que ens duria fins al vèrtix geodèsic de Roca Centella.\nContinuem, ara de baixada, passant per El Vilar fins a trobar el camí de pujada a Vallforners i La Calma. El seguim de baixada fins al pantà i un cop allà prenem el camí a l’esquerra, en dur ascens, cap al Castanyer de’n Cuc. Molt poc abans d’arribar-hi tombem a la dreta i anem planejant cap a ca’n Cuc, que ara és un hotel. A continuació el camí baixa lleugerament fins el trencall de l’ermita de Sant Salvador. Des dallà la pista segueix en descens, cada cop més pendent, fins a trobar de nou el camí de Vallforners i arribar a Cànoves en un moment.\nCom a comentari general dir que la sortida ha estat per uns paratges molt bonics que es valen l’esforç. Cal fer esment de les extraordinaries vistes del Sui,del Pantà i dels voltants.\nA Roca Centella\nCamí de Vallforners\nCastanyer de'n Cuc a l'esquerra\nPista de Vallforners\nPlà de Batalla\nTrobada pista de l'Ermita de Sant Cristòfol\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta Cànoves-Plà de La Batalla-Roca Centella-Pantà de Vallforners-Ermita de Sant Salvador-Cànoves https://ca.wikiloc.com/rutes-btt/canoves-pla-de-la-batalla-roca-centella-panta-de-vallforners-ermita-de-sant-salvador-canoves-9489829 Salutacions, Wikiloc - Rutes i punts d'interès GPS del Món\nLa vaig fer juntament amb Franba\nDemana a Franba que t'afegeixi com a company a aquesta ruta\nSegueix a Franba i descobreix noves rutes!


El centredreta revalida la majoria absoluta a Andorra per 17 vots | Internacional | EL PAÍS Catalunya\nEl centredreta revalida la majoria absoluta a Andorra per 17 vots\nDemòcrates per Andorra s’imposa a les eleccions davant Liberals i Socialdemòcracia\nBarcelona 2 MAR 2015 - 00:32\tCET\nAndorra ha renovat la confiança en el seu cap de Govern, Antoni Martí, per seguir endavant amb les reformes que han de portar el país a associar-se amb la Unió Europea i normalitzar les relacions fiscals amb Espanya i França. El candidat de Demòcrates per Andorra ha revalidat aquest diumenge la majoria absoluta per un estret marge de vots: els 17 sufragis de diferència amb què ha obtingut els dos candidats que es repartien a la població d’Ordino li han permès assolir 15 dels 28 consellers que formen el Consell General.\nTot i la victòria, Demòcrates ha patit una davallada de vots respecte de fa quatre anys: n’ha obtingut el 37,03%, quan el 2011 Martí va assolir la victòria amb el 55%. El descens és culpa del que s’ha convertit en principal partit de l’oposició: Liberals d’Andorra, el partit més conservador dels quatre que es presentaven, i que va concórrer fa quatre anys en coalició amb la formació de Martí. Per separat, els Liberals han guanyat a les parròquies de tradició més conservadora i han obtingut el 27,68% dels vots, 8 consellers.\nL’esquerra ha tingut una forta davallada: el Partit Socialdemòcrata, que es presentava a les eleccions amb tres petites marques progressistes andorranes, ha perdut la meitat dels seus consellers (de 6 a 3), la majoria dels quals han anat a parar a una escissió dels socialistes sorgida a mitja legislatura: Socialdemòcracia i Progrés, que s’ha quedat amb dos diputats. La participació a les eleccions ha estat baixa: el 65,6%, vuit punts per sota que fa quatre anys.\nL’estret marge de vots pel qual Demòcrates per Andorra s’ha endut les eleccions s’explica pel doble sistema de vot andorrà. Els habitants del Principat dipositen dues paperetes: en una, dins l'àmbit nacional, es reparteixen per un sistema proporcional de vots 14 consellers: Demòcrates se n’ha endut 7; els Liberals, 4; el PS, 3, i SDP, 2. Els altres 14 es reparteixen entre les parròquies, la divisió territorial en què es divideix Andorra. A cada una li pertoquen dos consellers, que s’endú el partit més votat: la diferència al segon municipi més petit del Principat, Ordino, ha decantat la balança.\nEl proper 23 de març els consellers juraran el seu càrrec i s’iniciarà una legislatura clau per a Andorra. Espanya i França estan pendents de ratificar els convenis de no doble imposició que permetran a les empreses situades a Andorra facturar sense càstig fiscal als països veïns; la Comissió Europea ha donat el vistiplau a negociar un acord d’associació amb la UE que respecti les vicissituds andorranes. I els bancs del país hauran de completar els seus passos cap a la transparència amb la transferència de dades automàtica, prevista per a 2018. Tots aquests reptes estaran sobre la taula del president Antoni Martí, a qui els andorrans han donat quatre anys més de majoria absoluta.


Hotel-Restaurant Entrada Bielefeld Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nWalther-Rathenau-Str. 28, Mitte, Bielefeld, Alemanya, 33602 - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel-Restaurant Entrada\nAl visitar Bielefeld, vosté es sentirà com a casa a Hotel-Restaurant Entrada, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Hotel-Restaurant Entrada, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, restaurant, premsa.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, mini bar, escriptori, insonorització, telèfon per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Hotel-Restaurant Entrada és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Bielefeld.\nEls clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Cal que informeu Hotel-Restaurant Entrada de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


'Les empreses poden tenir les llicències al dia i que el motiu de l'incendi sigui un error humà' - somMollet\n'Les empreses poden tenir les llicències al dia i que el motiu de l'incendi sigui un error humà'\nL'alcalde de Montornès, José A. Montero, apunta que estan revisant els expedients de les empreses on es va produir el foc divendres\nDilluns, 21 de març de 2022 | 16:42h\n'Les empreses poden tenir les llicències al dia i que el motiu de l'incendi sigui una mala praxi' | Bombers\nEls tècnics de l'Ajuntament de Montornès estan duent a terme tasques per valorar els danys provocats per l'incendi a la via pública, a l'enllumenat i al clavegueram. Un cop ho hagin avaluat, el consistori iniciarà "les tasques de reclamació dels sinistres que corresponguin", deia el batlle, José A. Montero.\nEls tècnics també han revisat les naus de l'entorn de les que van ser directament afectades per l'incendi, per veure quina afectació estructural hi podria haver. Sobre les naus que es van cremar, l'alcalde considera que "s'hauran d'enderrocar, perquè la zona estava absolutament destruïda".\nValorant les llicències de les empreses afectades\nParal·lelament, el consistori també treballa per revisar els expedients i les llicències de les empreses que van cremar.\nDe fet, Montero ha apuntat que després de l'incendi de Ditecsa ja es va "generar una pressió" perquè la Generalitat reforcés les inspeccions a les fàbriques. "S'hi han d'esmerçar més recursos", ha assenyalat, a l'hora que considera que el Govern català ja fa aquesta tasca.\nTot i el control que es fa, l'alcalde ha dit que "això no vol dir que es puguin evitar aquests incidents". En aquest sentit, Montero, que no ha revelat la causa del foc –assegurant que no en tenia la informació–, també ha apuntat que un "mala praxi" pot causar situacions tan greus com la de divendres. "Les empreses poden tenir la documentació en regla i les llicències al dia, que ho hem de comprovar, i que el motiu sigui un error humà", hi ha afegit.\nL'actuació de divendres\nMontero ha aprofitat l'ocasió per agrair el suport dels ajuntaments del voltant que hi van donar suport amb efectius dels cossos policials locals i municipals (Mollet, Granollers, Montmeló, Martorelles i Vilanova).\nUna de les poques coses positives de l'incendi és que no hi ha hagut cap persona ferida i el batlle també ha explicat que no hi va haver "una situació d'afectació respiratòria a l'entorn". Sobre això ha especificat que es va recomanar a la població de l'entorn que es tanqués a casa amb les finestres tancades i que, tot i que evidentment el fum era tòxic, "no hi va haver un risc per a la població per toxicitat".


Drenatge limfàtic post-quirúrgic - La Cabina\nDrenatge limfàtic post-quirúrgic\nQuan estem sotmesos a una operació nostre cos ha de fer un gran esforç per poder recuperar-se, tant de les ferides per la cirurgia i de les seves possibles infeccions, com per la pèrdua de sang i fins i tot per a poder eliminar restes d’anestèsia o de medicaments. I per això el nostre cos necessita estar al 100% del seu funcionament.\nL’encarregat de tot aquest treball és el Sistema Limfàtic, i el drenatge limfàtic manual en el postoperatori és un gran aliat per a les persones en estat de recuperació quirúrgica. Aquesta tècnica manual està indicada per reduir la retenció de líquids, ja que després d’una intervenció quirúrgica, el nostre cos comença a retenir una major quantitat. L’aplicació d’aquesta tècnica, no només redueix aquesta retenció, sinò que també accelera la recuperació dels teixits, alleuja el dolor, accelera la desaparició dels hematomes, redueix la fibrosi i accelera el procés de cicatrització i recuperació.\nLa tècnica es considera indispensable en els casos de abdominoplàstia, liposucció, mamoplàstia, hidroliposucció, blefaroplàstia, rinoplàstia, ritidoplastia, mastectomia total o parcial i cirurgies d’implantació de pròtesis de silicona.\nEl Drenatge Limfàtic Manual (DLM) és una tècnica de massatge que a través de moviments suaus, rítmics i repetitius aconsegueixen activar el Sistema Limfàtic. És una tècnica manual que es realitza únicament amb les mans i que no utilitza ni maquines ni cremes. No ha de produir mai dolor.\nEls professionals que apliquen la tècnica han de tenir cura a la zona operada, els moviments han de ser més delicats, amb la cura necessària i l’objectiu de disminuir la inflamació.\nAquesta tècnica requereix d’una bona formació i pràctica professional ja que els resultats del massatge dependran d’un bon coneixement de l’anatomia del sistema limfàtic, d’una certa dosi d’intuïció i molta precisió per part del terapeuta ja que cada persona requereix de cures i manipulacions diferents i específiques.\nRedueix notablement la retenció de líquids\nAccelera la recuperació dels teixits, reduint la durada del post operatori\nAccelera la recuperació de la sensibilitat de la pell.\nDisminueix les molèsties i el dolor al reduir la inflamació\nAccelera la reabsorció de l’edema i els hematomes\nRedueix l’aparició de possibles complicacions com els seromes, la fibrosi\nElimina restes de medicació i anestèsia\nAccelera el procés de cicatrització\nMillora la pell i la seva capacitat d’absorció\nAfavoreix el funcionament del sistema inmunològic\nAporta relaxació física general\nReserva cita per a fer-te una valoració totalment gratuïta i sense compromís.


Garrido inaugura la jornada per explicar el Pla d’Intervenció en Àmbits Turístics\nConsell de MallorcaMercedes GarridoPIAT\nLa consellera insular de Territori i Infraestructures del Consell, Mercedes Garrido, ha inaugurat la primera jornada tècnica del Pla d'Intervenció en Àmbits Turístics de Mallorca (PIAT), dirigida a ajuntaments, mancomunitats, grups polítics i personal tècnic del Govern i del Consell.\nSegons ha informat la consellera, el període per presentar al·legacions al document finalitza l'1 d'octubre i, per això, volen «explicar el pla de manera profunda, i recollir tots els dubtes que les diferents administracions tenguin», perquè, tal com ha dit, «en definitiva, són ells els que han d'aplicar».\nEl director insular de Territori i Paisatge, Miquel Vadell, ha plantejat que «el moment de transició i canvi per l'increment de places turístiques ha fet que el PIAT s'hagués de plantejar de forma urgent, amb l'objectiu de no quedar-nos sense eines de planificació territorial».\nEn la sessió duta a terme a la sala d'actes de Tirme, de 9.30 hores a 14.00 hores, s'han desenvolupat intervencions sobre el marc jurídic, anàlisi prèvia i procés de participació ciutadana i estructura general del PIAT, entre altres.\nAquestes sessions informatives es duran a terme fins que acabi el període d'al·legacions, el pròxim 1 d'octubre. Així, el dijous, 23 de setembre, es farà una jornada informativa oberta als agents socials, així com a tota la ciutadania interessada a conèixer de primera mà el Pla nou. La sessió serà de 16.30 hores a 20.00 hores, a la seu de la Felib.


Rollator R-4100N Junior Ajuda per a la marxa extra estreta\nEl Rollman Narrow Series de Karman R-4100 és un dispositiu de prevenció de caigudes molt maniobrabil dissenyat amb un seient inferior per a persones que necessiten una ajuda de mobilitat personal compacta i lleugera. Més lleuger que la majoria de caminadors de dues rodes amb només 11 lliures, aquest rotador durador i fiable ofereix la comoditat que desitgeu a un preu que no podeu deixar passar. Aquest estret Rollator de 4 rodes compta amb rodes de 6 ″ per a un control immillorable sobre superfícies irregulars, cosa que el converteix en un rollator quotidià ideal per utilitzar-lo tant a l'interior com a l'exterior. Els mànecs ergonòmics i els trencaments del bucle s’inclouen de sèrie, proporcionant comoditat i comoditat addicionals per als usuaris amb adherència feble o artritis.\nR-4100N - quantitat de 11 lliures\nSKU: R-4100N Localització: Rodadors etiquetes: Rodes 4, 4100n, r-4100n\nLa sèrie Karman R-4100 caminador Caminador és un dispositiu de prevenció de caigudes molt maniobrabil dissenyat amb un seient inferior per a persones que necessiten un personal compacte i lleuger mobilitat ajuda. Més lleuger que la majoria de dues rodes caminants amb només 11 lliures, és durador i fiable caminador ofereix la comoditat que desitgeu a un preu que no podeu deixar passar.\nInclou mànecs amb frens de llaç de bloqueig\nBastidor d'alumini lleuger que pesa 11 lliures.\nPneumàtics de poliuretà\nSeient inferior encoixinat i estret\nAmplada del seient 15 polzades.\nAmplada del coixinet 12 polzades.\nAlçada del respatller 10 polzades.\nAlçada total 32-35 polzades.\nAmplada oberta total 23 polzades.\nPes del producte 11 lliures.\nDimensions d'enviament 31.25 "L x 22" H x 10 "W\nR-4100 - Junior caminador # UPC


Castelló consolida la "Escola de Segona Oportunitat' per a orientar i formar a joves\nLa Regidoria de Joventut renova el conveni amb Creu Roja que contribueix a millorar l'ocupabilitat de les i els participants\nL'Ajuntament de Castelló consolida el projecte Escola de Segona Oportunitat, que en les seues tres edicions ha format, orientat i capacitat laboralment a més de 150 joves de la ciutat (uns 50 cada any), oferint-los ajudes formatives i professionals. Una iniciativa que impulsa la Regidoria de Joventut amb un conveni amb Creu Roja, que per a aquest 2020 es preveu aprovar en la pròxima Junta de Govern Local, per 48.000 euros.\nEl projecte té com a objectiu ser un espai dedicat a la formació, apoderament i motivació per a aquells i aquelles joves que en el seu moment van abandonar els estudis de manera prematura. "L'administració ha de saber escoltar i detectar les necessitats dels joves i impulsar el seu potencial, i això és el que es fa a través d'aquesta Escola de Segona Oportunitat", ha explicat el regidor de Joventut, Jorge Ribes.\nCal recordar que durant els mesos de confinament es va activar la modalitat online, perquè els joves pogueren continuar formant-se des de casa i acabar uns estudis que els permeten generar noves oportunitats de futur. Ara, des de fa unes setmanes, la formació és semipresencial, amb sessions en el Casal Jove i online.\nLa iniciativa, gestionada per personal de Creu Roja, contribueix a reforçar les capacitats per a l'aprenentatge de joves en dificultat, a través de l'acompanyament en la preparació per a proves lliures per a l'obtenció de l'Educació Secundària Obligatòria (ESO) i/o l'accés a Grau Mitjà, i servir de motivació vocacional cap a una qualificació tècnic-professional futura. Les persones destinatàries de l'Escola de Segona Oportunitat són joves de 16 a 29 anys, en situació de desocupació, que van abandonar de manera precoç el sistema educatiu formal i/o no van acabar l'ensenyament obligatori i inscrits en el Sistema de Garantia Juvenil. També es realitzen accions de sensibilització i informació amb l'entorn (diferents agents socioeducatius de la comunitat realitzen xarrades i tallers amb l'alumnat).\nEn suma, l'escola s'ha aconseguit posicionar com una referència per a les persones que busquen millorar els seus nivells d'ocupabilitat. Així, el centre ha promogut habilitats per a millorar la capacitat d'aprenentatge entre les persones en dificultat social, ha facilitat l'obtenció de la titulació en ESO a través de proves lliures i ha ajudat els i les joves a afermar el seu interés vocacional per a definir quin serà el seu futur professional i poder posteriorment accedir a una qualificació des del sistema de formació reglada o formació professional per a l'ocupació.


Els dies previs al Nadal del 1962 res feia preveure la nevada que s'esdevindria. Una setmana abans, l'anticicló de les Açores estava molt reforçat amb pressions en el seu centre de 1030 hPa i amb una falca anticiclònica que s'estenia sobre la península Ibèrica. En aquest marc sinòptic, les temperatures varen pujar de manera notable i assoliren valors superiors als normals per a l'època de l'any. Ara bé, el dia 22 l'anticicló s'afeblí a les nostres altituds i se'n formà un de nou al nord d'Europa, que arribà a pressions de més de 1040 hPa, amb una massa molt freda a nivells baixos a aquelles latituds. Amb aquesta configuració sinòptica, el flux de vent sobre Catalunya passà a ser del nord afavorint l'arribada de la massa freda continental. A partir del dia 23, l'anticicló es va anar estenent cap als països més occidentals, el vent va girar a component nord i est, i l'advecció freda es feu més notable. A 1400 metres la temperatura es va mantenir al voltant del -8 °C, 12 °C per sota del valor mitjà, entre els dies 24 i 25. A la zona de la Mediterrània occidental es formà una baixa que acabà per aprofundir-se entre Catalunya i les illes Balears, amb pressions de 1012 hPa. Aquesta baixa va reforçar el vent de component nord i est a superfície i afavorí l'entrada d'una massa molt humida, principalment al litoral i prelitoral centrals, on les nevades varen ser més importants. Al mateix temps, a nivells alts la baixa situada al nord-oest d'Itàlia es va traslladar cap a les nostres longituds i es va situar sobre Catalunya. El dia 25, tant la baixa com l'anticicló, començaren a afeblir-se i a retirar-se cap a l'est i una baixa situada a l'oest de Portugal va reforçar els vents de component sud, que van fer pujar les temperatures que en dies posteriors van tornar a situar-se per damunt de la mitjana d'un mes de desembre.\nExtensió i intensitat de la nevada[modifica]\nLa situació sinòptica descrita va generar unes excepcionals condicions meteorològiques. Si bé bona part del Principat va rebre la visita de la neu aquell dia de Nadal, la configuració dels centres d'acció va afavorir que la caiguda de temperatura i els majors gruixos de neu es concentressin a la part del litoral i prelitoral centrals. Les comarques del Vallès Oriental, el Vallès Occidental, el Maresme, el Barcelonès i el Baix Llobregat varen concentrar les acumulacions més destacades, superiors als 80 cm en molts casos. Entre aquests destaquen els 110 cm de [|Martorell]]es,102 cm a Vilanova del Vallès, i 100 cm a Castellterçol, Granollers, Llinars del Vallès i el Turó de l'Home (Vallès Oriental). També les comarques de la Selva, el Baix Empordà, el sud d'Osona i del Gironès, el Bages i la part oriental de l'Alt Penedès i l'Anoia van acumular gruixos que voltaren els 40 o 50 cm, mentre que els gruixos varen anar disminuint cap al Pirineu, i cap a les comarques de Ponent i del sud. De fet, a les comarques del Montsià i del Baix Ebre no hi ha constància que s'enregistrés el fenomen de la neu a terra. Tot seguit, es mostra el mapa amb la distribució espacial de l'extensió dels gruixos de neu, mentre que a l'annex 1 s'especifiquen els gruixos assolits a més d'un centenar de poblacions.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Nevada_a_Catalunya_del_1962&oldid=28684185»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 26 nov 2021 a les 22:27.


IES REI EN JAUME D'ALZIRA. RELATS SELECCIONATS:\nA la fi dels meus dies em trobe lligada a màquines que no tinc ben clar si m’estan donant la vida o absorbint-me-la, mentre un vell rector m’intenta convèncer de la perfecció del camí cap al cel que començaré quan deixe de bategar el meu cor. Acaba l’explicació totalment convençut del que em diu i pren la seua medicació, aquella que el manté viu. Pau Hernàndez, 2n batx A\nAcí estic. No sé com he arribat fins ací però em trobe al costat d’ella mentre condueix. És una xica molt atractiva i jove. Asseguda al seu costat li demane que baixe el volum de la música. Però no em fa cas. Encara no sé perquè estic en aquest lloc però comence a pressentir un mal pensament, una tragèdia i de sobte li ho dic: -Tindràs un accident, no sé com, així que cal que frenes. Però no em fa cas. Deu ser la música tan elevada que impedeix la possibilitat de mantindre una conversació. De sobte es creua un cotxe i xoquen de manera que ella ix disparada pel cristall i no puc dentindre-la, no puc fer res per ella. No puc menejar-me. Per fí baixe del cotxe i arribe al seu cos desmembrat al mateix temps que li recorde les meues paraules: -T’ho vaig dir i no me feres cas. Ara comença a sentir-me. Carol Lázaro, 2n batxA\n"T'estime" li vaig murmurar a l'orella. Recorde del dia que et vaig conèixer com si ho haguera vist a la televisió. "No hi ha cosa que més odie que la calor. I l'avorriment. I les males adaptacions dels llibres al cine. Però això és un altra cosa." Le vist. Le trobat. Té el somriure més bonic que jo haja vist mai. Malèfic. Com si amagara un secret inconfessable que sap que et pots morir per saber-lo. Mors. Em mira als ulls i agafa el llibre que jo volia. Què mal educat! Ja no el veig més. Segurament se n'ha anat. I jo, ja trobe a faltar el seu somriure. El dependent m'entrega el llibre. Diu que ja està pagat i se'n va a fer les seues coses de dependent. Obre el llibre. Dins, en la primera fulla, hi ha un número de telèfon acompanyat d'una sola lletra: A. És novembre. Ho tinc clar. Hem fixe que el llibre està a l'aparador. Per què? No hi deuria de estar. Et vaig tocar i després d'allò... Ara que es coneix la nostra història R. J. Cutler o Michael Sucsy es maten per portar-la als cines. Maten. Me'n vaig d'ací desitjant poder dormir durant tota una vida. Perquè, es pot murmurar en una tomba, no? Alexandra Dindiligan, 2n batx B\nEstem sols a l’habitació. T’observe. Tu gitada i nua, jo de peu. T’observe. Les mans em suen, em costa lligar la corda. El silenci s’apodera de l’estància. T’observe. Una llàgrima comença a lliscar-me per la galta mentre una gota de sang ho fa per la teua. Tens els ulls tancats, però m’observes. Et demane disculpes però no obtinc resposta. T’observe, i plore. No puc suportar que em deixes. T’estime. T’estime amb bogeria. Aprete fort el puny esquerre. Dins d’ell la nostra primera foto, arrugada. T’observe. Em costa respirar, em costa veure el teu cos inèrt, tacat. Però ha valgut la pena. Li pegue una patada a la cadira des de la qual t’observe i em quede en l’aire, amb els peus a escassos centímetres del terra. Agonitze, però així i tot, t’observe.\nMarcel Verdú, 2n batx A\nSembla fort, és intel•ligent, aparentment autosuficient. És tot el que pensem que hem de ser per a viure. Mai perd els nervis, viu al compàs d’allò que li ocorre cada dia, fa de la vida una ximplesa. No es torba, almenys no ho demostra i això el fa aparentment superior. Però, no val, no brilla, els seus ulls no brillen, estan apagats, no senten. Ell no plora, no patix, però tampoc brilla. No pot sentir perquè embrutaria la seua perfecció. Creu que mor i no deixa pas als sentiments. No sap que no viu, no sap que així, és com està mort…\nIrene Garcia Blanco, 2n batx B\nEts un dia com qualsevol altre; em dispose a eixir de casa per estirar les cames i comprar loteria. Puc considerar-me un poc ludòpata, tot he de dir-ho, però amb huitanta-nou anys tinc poc a fer. Torne a casa observant com tothom em mira; em sent una mica estrany, ho he fet res a ningú- També, I com si fos una espècie d’acomiadament, trobe alguns amics d’aquests que no veus en anys i ara pareix que són més que germans de sang. Quin fàstic em fa conéixer gent així! Per fi estic a casa. Vaig a encendre la televisió i com que no tinc res a fer, prepare el sopar. Faig alguna cosa ràpida i prou, no tinc massa gana de menjar. De sobte sent unes veus de xiquets anunciant un número. Ostres! És el meu! Demà matí veuré si el puc cobrar. Ara em gite, no m’ha sentat massa bé el sopar. Són les tres de la matinada… He dormit poc. Hi ha alguna cosa estranya, sent soroll. Hi ha algú més a casa. M’agafen el pols. Les 03:02.\nMònica Blas, 2n batx B\nÉs juliol i de nit i a la família Montaner els toca treballar com fan sempre que és estiu. El seu treball és esgotador, requerix molta pràctica i astúcia. Han de ser ràpids, com si fóra que els acaçaren contínuament, deuen actuar en qüestions de minuts, i han de treballar silenciosament per que no els descobrisquen, perquè del contrari, poden rebre danys considerables, com la mort. Però, és l’únic que els pot mantindre en vida. Com bona família, actuen tots junts , els anys el ha portat a ser millors en la seua feina i a millorar les seues tècniques. Hui, sobre les cinc del matí han anat a casa d’Elisa, concretament a la seua habitació, i no és la primera vegada que ho fan. Ella molt enfadada decideix trencar la relació amb ells d’un cop i no tornar-los a veure. Són molt dies els que entren i no la deixen tranquil•la. Amb el flit els ha matat.\nCarla Bernia, 2n batx C\nEm desperte com un dia més. Però... que estrany! No puc obrir els ulls, ni moure’m del llit. Escolte veus de fons; supose que la meua família ja s’haurà despertat. Després d’una llarga estona senc entrar a dues persones en la meua habitació. Una d’elles em pren el pols i li diu a l’altra alguna cosa intel•ligible. Pot ser que acaben d’adonar-se del fet de que no em puc moure. Espere que criden a l’hospital. Note com entre els dos m’agafen i em fiquen en un altre llit. Em porten per els corredors dels que dubte que siguen de la meua casa, i em deixen en una habitació en la que fa olor a cremat. Uns minuts després sent el soroll del que pareix un foguer, i note com em desplace molt lentament. En notar el calor que comença a recórrer-me els peus, intente cridar però no puc. Em desmaie i als pocs segons desperte. Sols puc veure obscuritat i, al fons, una llum.\nJose Gómez, 2n batx B\nConversen i es miren, ambdós, als ulls, com si tingueren por de perdre’s de vista. Van saborejant les paraules un de l’altre, i arriben a la conclusió de dir el mateix, repetint els sons, la pronunciació. Tenen les cares llargues, els ulls quasi per terra, la viva imatge de decadència, de resignació. No saben com han arribat fins a aquest punt, ni perquè els ha hagut de tocar a ells. Sols saben que la vida els ha jugat una mala passada, que el destí, per molt que intentes canviar-lo sempre et torna a posar pel mateix camí, i si fa falta, afegint més pedres. Alguna cosa els fa aturar-se. S’obri la porta del bany i apareix, tan bonica com sempre, la seua perdició. Ella, amb els ulls plorosos, el reconeix allí, mirant-se a l’espill, i esclata a plorar. L’última vegada que el va veure, la mort ja havia fet el seu treball.\nCarla Rodríguez, 2n batx C\nM’alce pel matí, vull veure’t però no ix el sol. De sobte, retrocedisc i me tope amb una paret, més en davant una altra i així infinitament. M’alce i les veig i et veig reflectit en cada una d’elles. Còrrec, còrrec per a anyunyar-me d’eixa imatge teua tan aterradora però que alhora m’atrau cada vegada més fins que caic i et perc. En eixe moment apareix davant meu un rellotge imponent, marca les dotze en tres, dos, un… zero. M’alce per la nit, me mires, somric. T’apropes, però els teus ulls ja no me miren, mires cap a l’infinit on tot és diferent. T’has convertit en una aràcnida I jo en la teua pressa embolicada a les teues xarxes, la teua teranyina i el destí. Em menges poc a poc. M’alce pel matí, a l’altre costat si que ix el sol el qual projecta una ombra gegant, la mort i junt a ella, la de les nostres vides anteriors…\nZaida Soler, 2n batx A\nTinc una sensació al cos que no em deixa continuar. Tinc una veu que em diu que no puc més. Com la puc parar? Què he de fer? Ho tinc clar, tinc clar que a més de no poder, no vull. No vull continuar amb açò. És la batalla més difícil a la que m’he enfrontat. La vida és la meua enemiga. Ja tinc la solució, me’n vaig d’ella. Adéu família, amics i amigues, encara que no en tinga. Algú he d’adreçar-me en la meua carta de comiat.\nÀngela López, 2n batx C\nCompte els dies. Compte les nits. Compte els minuts al llit abans d’alçar-me al matí. Compte els segons que tarda en eixir el cafè. Compte les bones notícies al telediari durant el desdejuni... Vaja, fins ara el nombre més baix. Compte les roïnes... Vaja, fins ara el nombre més alt. Compte les voltes que duc la mateixa samarreta en un mes: onze. Compte la gent que em diu “bon dia” de camí al treball: dotze. Compte els somriures que veig a l’oficina... Vaja, encara més baix. Doncs ara és quan toca superar el més alt. Ja vaig. Ja vens. Compte les vegades que et veig passar. Un, dos, tres, quatre, cinc. Compte les vegades que sona el telèfon de la teua taula: zero. Compte els botons que hi ha a l’ascensor: onze, i el prenc. Compte quan tarda en pujar-hi: dotze segons. Compte les vegades que em pregunte qué fas ací. I ara, ara ja no compte res.\nAndrea Ruiz, 2n batx C\n“En el moment en el que naixem comencem un dels camins més llargs i costosos, la vida. Encara que rebem molta ajuda dels nostres pares l’aprenentatge és sempre nostre. Mai ens plantegem on està el final d’aquest camí quan som xicotets”. Aquestos primers paràgrafs que escric al meu blog a Internet no ajuden a millorar el meu estat d’ànim. “Sols a casa, sense cap vida social… bueno, sense cap vida” dic mirant-me al espill. Odie la vida, la desprècie. Estic cansat d’ella. Espere eixe canvi radical que canvie per sempre la meua manera de veure el món. Però, on estan eixes persones que vull? Estan mortes? O sóc jo el que estic mort? Sempre em queixe que no estiguen però, i sóc jo el que desapareix? Me n’adone i vull tornar al passat. És impossible. Ho perd tot i ja no puc fer res. Em ve al cap l'opció del suïcidi… “Dormir per a sempre, deixar de patir, retrobar-me amb els meus pares, familiars, amics, ídols i somnis morts, tot allò en el que crec i suporte”. Però no pot acabar així. Recorde totes eixes frases filosòfiques que tant m’agradaven que suportaven el vitalisme, el Carpe Diem. Reflexione i reflexione fins que desidisc eixir. Observe el paisatge, els arbres, el carrer… Sense adonar-me estic somrient i totes eixes penes desapareixen… Sent de sobte un objecte que ve a tota velocitat, un cotxe. Sols puc tancar els ulls i deixar a la vida decicir sobre el meu destí.\nCesc Llopis, 2n batx A\nJo. Ací. Ara. 7:30 del matí. És un dia qualsevol en el qual m’alce, desdejune, em raspalle les dents, faig el llit, em vist… Tot com sempre. Fins que desidisc eixir de casa per anar a l’institut. Al carrer note que no hi ha res igual, no sent soroll, ni tampoc no veig ningú, ni tan sols la meua veïna Maria amb la que em creue tots els matins. Seguisc el camí a l’institut, em costa caminar, al terra hi ha un forat que cada vegada es fa més gran, fins que se m’endú. Ara si, he sentit una veu, la del meu pare dient-me: “ Fill meu, el papi estarà sempre amb tu”. Des de les altures.\nIvan Garcia, 2n batx C\nVisc a la Terra des de fa alguns centenars d’anys i tots els dies des que estic ací veig com l’ésser humà es destrueix a sí mateix. Veig com esclaten guerres entre ells i entren en combat “en nom de la pàtria”, o defenent algun ideal extremista. Observe com es cataloga com a salvatges als qui viuen en aquest bosc, quan ells són els més civilitzats. Quina ironia! Mire com desatenen els seus iguals mentre aquests moren de fam. Contemple, impotent, com l’Amazones, el pulmó del món, perd habitants dia a dia, germans meus cauen constantment de la mà de l’home. Veig com el planeta crida i envia senyals d’auxili que ningú vol interpretar. Però també veig com, en alguna part d’aquest planeta, en alguna escola, una alumne just ara escriu la meua reflexió en una làmina d’alguna de les meues branques arrancades, i això no està malament del tot.\nPablo Albelda, 2n Batx B\nDes de fa uns dies mire i tan sols veig una cosa, foscor. La foscor em resulta familiar, pot ser de somnis, de tancar els ulls, de l’anestesia abans d’una operació… no ho sé certament però la reconec. Tinc sensacions diferents, estranyes. Aquesta nova sensació em ve des de fa uns dies, després de l’accident de cotxe quan anava amb la meua dona cap a casa. No sé que em passa, tan sols sé que estic pensant. No sé si tan sols pense i estic en un llit a l’hospital a punt d’operar-me, o tan sols l’accident ha sigut un mal somni o inclús he arribat a pensar que estic mort i açò és el meu cel o el meu infern. Cert en aquesta vida no hi ha res, així que tan sols sé que estic pensant.\nAsier Roca, 2n batx B\nHe mort, i tic un problema amb el meu cap. Se me’n va, no vol estar amb mi perquè sols sé seguir pensant amb la mort, i tot perquè és un tema que encara em fa por. He entrar a l’habitació i trobe el meu llit diferent, com si no fora el meu. Me n’adone que tampoc és la meua habitació i obri la porta per eixir però aquesta tampoc és ma casa. Em fa por no saber on estic. Estic intentant baixar però sent molts sorolls i pense que el millor és no eixir. Una estona després, sent com criden a la porta i sense que jo done permís entra un home per a mi desconegut però jo per a ell sembla que no ho sóc. I em diu que li faça lloc al meu company d’habitació nou, que com jo, acabava de morir.\nCarme Serra, 2n batx C\nCórrec, escolte una advertència però no m'ature, avance. Encara està lluny, però no em desespere. Sent les bombes, i els projectils. Les ruïnes del poble que cobreixen el sòl ferm m'impideixen avançar amb rapidesa, i les cames comencen a fallir-me. Altra bomba. Recorde el meu iaio, cap d'un gran exèrcit invicte, i em ve set de venjança. Ja és a prop. Clave la mà a la butxaca i palpe la seua forma arredonida, l'apunte i abans de prémer el gallet m'invadeix un sentiment de desconcert. Ja no hi és. En lloc seu hi ha una porta. Sí, és una porta. Avance sorprés i l'obric. Una festa. Masses de persones es mouen animadament pels racons de la gran estança. Hi ha rostres coneguts i d'altres no tant. Em pareix divertit, pense que per una estona no passa res i decidisc unir-me a la festa i, mentrestant, el so de les bombes barrejat amb un plor insistent se sent a l'altra banda de la porta.\nMireya Soler Luque 2º Batxillerat A\nEstic al cementeri, fa molt de vent, les fullles van d’un costat a un altre. Està molt obscur, fa fred i tinc molta por. Ja porte cinc hores i encara no tinc res gravat. Avorrida, recorde el dia que enterraren la meua iaia. Recorde les seues mans de dona treballadora i els seus ulls vidriosos. La tire molt a faltar. Recorde quant m’ajudava a fer-li rabiar la meua germana. No sé com, ara només recorde les anècdotes que vaig viure al seu costat. Al cementeri buit soles s’escolten les meues llàgrimes caient a terra i una veu. Em calle per a poder sentir-la millor, però desidisc ficar-me els auriculars. És la veu de la meua iaia i la note cada vegada més prop de mi. Note el seus braços al voltant de mi, como si m’abraçara, la seua mà torcant-me les llàgrimes. Vull veure-la, vull que em porte amb ella, vull dir-li quant l’estime, però no vol sentir-me i m’apreta, m’apreta cada vegada més.\nLaura Clari Torres 2ºBat - B\nL’arbre està muntat, la taula parada, la cuina plena i jo apunt. Aquest és el meu any, em toca a mi i he de lluir-me. Són les dotze, queda poc perquè vinguen i no estic preparada. La trobe a faltar, no puc amb açò, i, en aquests moments, la recorde. Hauria de buscar el llibre de receptes, hauria de mirar a internet, però vull que tot siga natural i com sempre. Ja he fet el dinar, em falta el més important, la seua especialitat, i, espere fer-ho perfecte. Avui és l’aniversari de la seua mort, la veig enllà on vaig, cuidant-me sempre. Se que ens reunim per ella, per fer-la feliç, però, res em fa més feliç que estar a la seua altura, encara que no es pot. Acabe d’organitzar els últims detalls, pose la televisió com vol l’avi i veig els programes de tots els vint-i-cinc de desembre. Espere i espere, netege altra volta, calfe el dinar altra vegada, però, no valdrà de res. Són les quatre. Massa tard. Aleshores me n’adone. Ningú no vindrà. Ningú recorda l’àvia, excepte jo.\nAndrea López, 2n batx C\nÒbric la tapa una miqueta, prou per poder contemplar amb claredat el món de fora. Puc veure els meus cosins jugant al carrer amb mi, tenim huit anys i l’únic que ens preocupa és que el baló no caiga al riu. Gire un poc més el cap i em veig, com qualsevol altre matí, entrant per la porta de la facultat, agobiat pels exàmens. Observe atentament com de bé ho passem els meus amics i jo per la costa mallorquina. Tanque els ulls dos segons i en obrir-los, estic passejant pel passeig marítim de Gandia amb ella, com cada diumenge d’estiu. Després, mire més a prop i reconec els meus dos fills, un agarrat a la meua mà i l’altre a la de sa mare, que com no podia ser d’altra manera, és ella. Note una llàgrima caient-me, la nostàlgia m’invadix. Però continue observant: estem a París, el nostre somni s’ha fet realitat i assegure que som la família més feliç del món. Em fa por tornar a mirar, ja estic massa vell. Tanque la tapa i qui sap quan tornaré a mirar des de fora d’aquesta caixa.\nSergio Pau, 2n batx B\nEm desperte sobresaltat, suat. Aquell somni altra vegada. Fa cinc mesos que se repetix una i altra vegada, sempre que tanque els ulls. M'alce, vaig a la cuina a beure un gotet d'aigua. Sona el rellotge, les dotze en punt de la nit. Em dirigisc cap al menjador. Sec a l'engrunsadora tranqui•.lament. De sobte sona el timbre. Estranyat, ja que no espere cap visita, vaig cap a la porta per veure qui és. Pose la mà al pany per obrir i just en aquest moment sent una sensació estranya, tot és molt obscur, les llums parpallegen, i per fi obric la porta. La silueta d'un home llarguerut, i pàl•lid es troba davant de mi. L'home em mira fixament als ulls i just en aquest moment, sense necessitat de cap paraula se qui és, que busca i el que va a passar. Recorde aquell moment, com si l'haguera viscut dia a dia durant els últims cinc mesos. Tot és igual que en el meu somni, l'home, la sensació, la llum pàl•lida, tot. Ha arribat la meua hora. No tinc por, em sent tranquil. L'home allarga la mà lentament cap a mi. Jo tanque els ulls i em deixe portar. Tot es queda blanc, sent tranquil•litat, pau, llum, claror, silenci... Tot acaba.\nPau Ferrer, 2n batx B\nSempre hem de donar un somriure a la persona que més el necessita.´´ Aquesta és la frase que jo utilitze per enfrontar-me a tots els meus problemes i, especialment, per animar la gent. Visc a un poble on no hi ha cap esperança. En èpoques de sequera no hi ha ni menjar. A més a més, l´exèrcit ens obliga a donar-li una part de les nostres terres i a pagar-les com si foren impostos. Cada dia veig molta gent morir per no pagar les seues terres. Els meus pares, que en pau descansen, han treballat prou per aconseguir les nostres terres i jo no puc deixar que l´exèrcit ens les furte d´aquesta manera. Val més un intent de rebel.lió que seguir sent maltratat. El poble i jo volem rebel.lar-nos-en encara que tenim por a lluitar. Nosaltres ens enfrontàrem a l´exèrcit i, ja sabeu el resultat. La derrota i la mort de la gran majoria de nosaltres i jo a la presó encara mantenint un somriure i una esperança. José Manuel Folgado Di Naro 2º BAT A\nEstic? No estic? On estic? I si sóc a algun lloc és a l'infern, o tal vegada al cel? Sí, al cel. Aquest lloc està envaït de núvols blancs i grisos. Somie? Sent una frescor per tot el cos que em gela la pell, tinc calfreds. Dec d'estar a l'hivern, en el que la neu inunda els carrers. Tal vegada estic inconscient. Sempre m'imagine que em caic del llit i em trenque l'esquena. I si no puc moure'm? I si estic tetraplègic? Encara que, ara que recorde, l'última imatge que m'apareix al cap és endins d'un tren llegint la premsa de l’11 de març.\nNéstor Bermell, 2n batx C\nNo sabia que tindria una vida tan roín quan vaig eixir de l’ou. Tenia espectatives ja que molta gent havia vingut a veure’m a la tenda, però sempre m’havia escapat o se n’anaven cansats de mirar-me. Mai no havien aconseguit agafar-me fins hui. M’han ficat dins d’una bossa de plàstic amb aigua i m’han portat per llocs desconeguts abans d’arribar a casa. Creia que seria el millor lloc on aniria però quan m’han tirat dins l’aquari ha vingut un peix molt gran a mossegar-me la cua. M’he intentat defendre però han vingut més peixos a per mi i no m’han deixat ni menjar. Me veig mort mentre els caragols d’aigua mengen el que han deixat els peixos de mi.\nClara Esplugues, 2n batx A\nAllà està ella, enmig de la foscor, amb els seus cabells platejats al vent. Està preciosa. És una xicoteta lluna al carrer de les tenebres. El color roig contrasta amb la seua pell. És preciosa. Tanmateix, tots li tenen por. Pensen que és el final del viatge. Jo no ho crec així. Per què? Perquè està sola, a l'altra part. Només vol algú, per això ho fa, però tots se'n van. Jo vull estar amb ella, però no em deixen. Creuen que som diferents, tot i que no som contraris. Jo no m'opose a ella, jo la vull. Ningú no ho entén.Pense trobar-me amb ella, però si ho faig... Ho tinc decidit. Ja va sent hora de fer el que de veritat vull fer, i això és el que vull: estar amb ella.La vida i la mort es necessiten. Jo la necessite. Ella em necessita.M'aprope a ella. Em delecta amb un somriure meravellós. Està preciosa. La sang de la seua última víctima engrandeix la seua bellesa. Arranca el meu cor i jo el d'ella. Els mosseguem. Alberto Llàcer Montalvà 2n Batxillerat B\nPublicado por Pura Santacreu en 2:48\nEtiquetas: IES Rei En Jaume\nPura Santacreu 1 de març de 2015, a les 2:52\nEspere que disfruteu amb la lectura dels relats del centre Rei en Jaume. Com diu Rosa, també he respectat els textos i en tot cas alguna errada serà meua. Agraïda pel treball i la col·laboració.


Guillem Frontera, un gran lector de Balzac – Llibres – Time Out Barcelona\n©Tanit F. Genovard\nGuillem Frontera, un gran lector de Balzac\n'L'adéu al mestre' ens parla del món de l'art a les illes\nHi va haver un pintor alemany -en Guillem no recorda el seu nom- que es va passar mitja vida predicant en contra dels seus coŀlegues expressionistes. Era, òbviament, un acadèmic convençut, llepat i conservador, i no es volia moure de la doctrina del bodegó. Fins que un dia se li va declarar un Parkinson, i els contorns de pinzellada fina van deixar d'estar al seu abast. Al final, el pols li tremolava tant que no va tenir més remei que passar-se a les línies enemigues i abandonar-se a la pintura de traç dens i gruixut. Paradoxes de la vida, en aquell moment van deixar de considerar-lo un pintor mediocre. "Així de fútil és l'èxit", es pronuncia Guillem Frontera. Com qui no vol la cosa, hem tocat el moll de l'os.\nAquesta història, amb final moral inclòs, li ha rondat pel cap durant molts anys. La va llegir fa temps no sap on, i no s'ha tret l'espina fins que ha escrit 'L'adéu al mestre', una novel·la ambientada entre aquella part de la societat balear que mou terres i quartos, i que en els últims temps s'ha aficionat a la compra-venda d'art. "En el meu primer llibre, 'Els carnissers', feia un retrat dels mallorquins que van començar l'explotació turística de l'illa i van fer fortuna -diu Frontera-. El vaig escriure a principis dels 60, moltes coses han canviat. Ara són els fills d'aquells carnissers els que s'estan en un despatx fent diners". Avui dia qualsevol dels seus talonaris pot garantir a l'artista la consagració absoluta o un estrepitós fracàs.\nQuè va passar entre Miquel Barceló i Biel Porto? "El primer va triomfar i el segon no -explica Frontera-. I no perquè tingués menys vocació. La història en va plena d'aquests casos. Barceló i Porto són com Joan Miró i Joan Prats o Picasso i Casagemas, dues cares d'una mateixa moneda que han corregut sorts molt diferents". La futilitat de l'èxit és això: trobar-te amb una cartera d'inversions a punt de rebentar o el diagnòstic d'un Parkinson estranyament oportú. Fa molts anys que Guillem Frontera es dedica a estudiar la vida artística de Mallorca, amb els seus expedients de mecenatge i arribisme incorporats. I es nota.\nL'home que diu adéu és Néstor Salvatori, un pintor en hores baixes recent arribat de Roma que sobreviu amb els diners que li paguen els seus deixebles per classe impartida. Un Frenhofer argentí que amaga les seves obres desconegudes en una habitació a banda de les mirades ignorants. "Avui dia la figura del mestre està patint un declivi vertiginós, si no és que directament està en vies d'extinció -conclou-. I en un moment en què l'art ha quedat en mans del comerç l'hem de reivindicar més que mai. És ara que el necessitem de veritat". No, senyores i senyors, aquesta no és una novel·la sobre pintors. És una declaració de principis.\n180 pàg. 18 €


#Safegenetics - Sergal Gestió Ramadera\nI és que ens agraden els reptes.\nsergalgr.com 04.01.2019 General\nA Sergal sempre hem prioritzat la #investigaciósergal.\nPerquè som conscients:\n_ De la incidència del factor genètic en la millor productivitat de la teva granja.\n_ De què la teva prioritat és oferir als teus clients la millor qualitat a un preu competitiu.\nFem nostre la teva prioritat i la transformem en un repte.\nI per tant,\nConscients que la investigació genètica és un punt clau per tal de minimitzar les pèrdues i garantir la satisfacció del consumidor final, tenim actiu el programa SafeGenetics:\n_ Un programa que neix de la suma del desig de millor servei i del treball basat en la prevenció.\n_ Un programa que ja des del principi va liderar la investigació en l’estudi genòmic per detectar seqüències d’ADN alterades i implicades en la transmissió d’hèrnies porcines.\n_ Un programa que aprofita tots els esforços de recopilació d’ADN dels animals Sergal i d’emmagatzematge d’informació genòmica gràcies a la nostra col·laboració amb la Universitat de Saragossa.\n_ Un programa que actua detectant i excloent als mascles que presenten alteracions genòmiques causants d’aquest tipus de defectes morfològics.\nI amb aquest programa, comencem a treballar i establim un pla per donar-te una resposta.\n_ La nostra actuació a la teva granja comença quan les incidències d’hèrnia assoleixen el 2%.\n_ Anem a la granja, sovint a la fase de maternitat o deslletament\n_ Traiem una mostra d’uns 15-20 garrins que presenti hèrnia inguinal. Sovint hèrnia escrotal en mascles.\n_ Enviem les mostres al LAGENBIO (Laboratori de Genètica Bioquímica de la Universitat de Saragossa)\n_ Al Laboratori de la Universitat de Saragossa hi tenim identificats genèticament tots els verros de Sergal.\n_ Al Laboratori es fa una comparativa entre les mostres de garrins i els verros potencialment pares dels garrins mostrejats.\n_ Amb aquesta comparativa sabem quin és el verro causant i passem a substituir-lo. D’aquesta manera evitem que segueixin apareixent més casos d’hèrnia entre els seus descendents.\n_ Aquests verros poden passar al programa d’investigació de la Universitat de Saragossa. Aquesta investigació té com a objectiu determinar els gens o grups de gens relacionats amb l’aparició d’aquesta malformació. Perquè el treball d’investigació és bàsic per avançar en la prevenció.\nAmb el programa SafeGenetics, posem tots els nostres esforços perquè la incidència de les hèrnies porcines no afecti la teva producció en quantitat, ni en qualitat.\nPerquè Sergal és lideratge, innovació i tecnologia.\nDescarrega el nostre pdf informatiu sobre el control d’hèrnies escrotals (castellà)


Holiday home Skovskaden F- 4130 Romo Kirkeby Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Skovskaden F- 4130\nAl visitar Romo Kirkeby, vosté es sentirà com a casa a Holiday home Skovskaden F- 4130, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Holiday home Skovskaden F- 4130 és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions.\nL'ambient de Holiday home Skovskaden F- 4130 es reflexa en cada habitació. aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, forn microones, plat de dutxa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Holiday home Skovskaden F- 4130 és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Romo Kirkeby.


S’amplia el període d’inscripcions de la cursa Els 10 de la Llagosta fins divendres | La Llagosta informa\nS’amplia el període d’inscripcions de la cursa Els 10 de la Llagosta fins divendres\nSortida de la Cursa del 2014\nEl Club Esportiu Fondistes la Llagosta ha ampliat el període d’inscripcions de la Cursa Popular Els 10 de la Llagosta fins divendres. La prova se celebrarà aquest diumenge i fins dijous ja s’han inscrit uns 840 corredors als 10 quilòmetres i uns 150 infants a la minicursa.\nEls interessats s’han d’inscriure a la pàgina web de la Cursa Popular Els 10 de la Llagosta. Hi ha 1.100 inscripcions disponibles per a la cursa i 300 per a les minicurses. El preu de la inscripció és de 14 euros per als atletes no federats i de 13, per als federats; 4, en el cas de les minicurses.