Cent mil benvingudes (2)\nAquest segon capítol que el programa "Karakia" dedica a Irlanda se centra, a més de la gastronomia, en les tradicions celtes i en el funcionament dels clans, el sistema que regia l'illa d'Éire fins a l'arribada dels britànics.\nPrimer de tot, coneixerem la història de la branca O'Callaghan a Catalunya, instal·lada fa dos segles a les terres de l'Ebre i un dels noms més importants entre els antics clans d'Irlanda. Les seves arrels catalanes conviuen amb el desig d'apropar-se també als seus orígens, els d'una cultura irlandesa cada cop més present al nostre país.\nEn Joan és, actualment, el cap de clan dels O'Callaghan d'arreu del món. Des de Sant Carles de la Ràpita, ell i la seva família ens ensenyaran a fer plats com ara una sopa freda d'ametlles i créixens o un xai rostit acompanyat amb salsa de menta.\nLluny ara d'antics èxodes migratoris, els habitants d'Irlanda, oberts i cosmopolites, continuen buscant noves oportunitats. La Siobhán i en Jack van arribar fa pocs anys a Sant Feliu de Guíxols. La seva integració a la cultura i a l'idioma els ha permès fins i tot exportar algun producte local. Amb ells aprendrem a fer un dels plats nacionals d'Irlanda: l'"irish stew".\nEl capítol també mostra com celebren els irlandesos que viuen a Catalunya la nit de Halloween, la festa celta del final de la collita.


Premi Pilarín Bayés 2012 - Editorial Mediterrània\nEditorial Mediterrània > Premi Pilarín Bayés > Premi Pilarín Bayés 2012\n9a edició (2012)\nEn la novena convocatòria del premi Pilarín Bayés van participar al voltant de 4.000 nens de 116 escoles catalanes, amb 1.129 contes sobre els valors per superar la crisi.\nEl 2012 vam incorporar una novetat important en el premi: la figura d’un expert, el filòsof i pedagog Gregorio Luri, que va llegir tots els contes i que va extreure una sèrie de valoracions i anàlisis sobre la vivència dels nens i la crisi. L’estudi Valors per superar la crisi, inaugura la col·lecció “Estudi Mediterrània – Escoltem els nens”.\nEl veredicte va emetre’s el 23 d’abril, diada de Sant Jordi, al plató de Els Matins de TV3 instal·lat a la plaça Catalunya de Barcelona, on van assistir uns quants alumnes participants, dels quals alguns van resultar guanyadors.\nEl 30 de maig es va realitzar l’entrega de premis al Palau Robert, on hi havia una exposició de dibuixos de la Pilarín en homenatge als seus 50 anys de carrera professional com a il·lustradora. A l’acte van assistir alumnes, familiars i professors representants de les escoles guanyadores i, al final, se’ls va entregar un exemplar del llibre amb els contes premiats: Contes de la crisi.\nEl problema dels Reis Mags amb el pseudònim Els Reis Mags, de l’Escola Infant Jesús, de Barcelona.\nL’escola es fa vella amb el pseudònim Tòquio, de l’ Escola Joan Ardèvol, de Cambrils.\nVoraviu vers Viufeliç amb el pseudònim Els taurons, del Col·legi Sant Miquel Arcàngel, de Molins de Rei.\nEl Gerard, la Marta i els seus amics extraterrestres amb el pseudònim Els follets, de l’Escola Ramon Faus i Esteve, de Guissona.\nUn núvol gris al país de l’Alegria amb el pseudònim Estalvi, del Col·legi Claret, de Sabadell.\nLa noia del violí amb el pseudònim Leo, de l’escola Mare de Déu del Roser, de Barcelona.\nLa Júlia, la poma i les consoles amb el pseudònim Ares, del Col·legi Claret, de Sabadell.\nNo tinc diners, i què? amb el pseudònim Jep Sabà, de l’escola Pia Balaguer de Balaguer.\nLa granja de la vila amb el pseudònim Shadow, correspon a Oriol Sabaté del Col·legi Claret, de Sabadell.\nEl regal d’en Marcel amb el pseudònim Filiprim, correspon a Artús Capeta de l’escola Salvador Espriu de Granollers.\nL’home a qui més li agradaven els contes amb el pseudònim Pianista star, de l’escola Arabell, de Lleida.\nCrisi, risc i… rics! amb el pseudònim Berozgari, de l’escola Rubén Darío, de Barcelona.\nAl meu barri surt el sol amb el pseudònim Taronja2001, de l’escola Pia Balaguer, de Balaguer.\nEls projectes de l’Eric amb el pseudònim Mark Evans, de l’escola Alexandre Galí, de Barcelona.\nNo diguis crisi, diguis esforç! amb el pseudònim Tennismusical, de l’escola Terraferma, de l’Alpicat.


analisis de historia del arte: San Pietro in Montorio\nNom de l'edifici: San Pietro in Montorio\nArquitecte: Bramante, Donato\nMaterials utilitzats: pedra, marbre (la base i el capitell de les columnes) i el granit (el fust de les columnes)\nDimensions: 4,50 m (diàmetre de la cúpula i del cilindre central)\nAquesta obra arquitectònica s’alcen principalment amb columnes d’època romana en marbre, en la base i capitell i en granit en el fust de les columnes, són columnes toscanes, que s’aguanten damunt d’un sopul esglaonat, aguanten el cos superior on trobem una cúpula, la qual aguanta un tambor amb els murs inferiors formades amb pilastres adossades.\nAquesta obra arquitectònica esta coberta per una cúpula nervada, amb nervis que podem veure plaques, a sobre hi trobem una llanterna, que corona la cúpula.\n-tipus de planta i espais que se'n deriven\nEl tipus de planta es tracta d’una planta centralitzada de tipus circular, recorda a uns edificis antics, paleocristiana, que es deien martyria, llocs on s´enterraven persones santes o molt importants.\nLa planta genera dins uns petits espais per fer petits altars.\n-aparença (monumentalitat, intimista, claredat d’espais, laberíntic...)\n-lluminositat i orientació\n-organització de l'espai\n-elements que hi destaquen (torres, campanars, xemeneies, pinacles...)\nEls elements que hi destaquem son les escales, socul esglaonat, la columnata circular i entre el mur de la cel.la i la columnata hi trobem un passadis que permet circular-hi, a les parets hi ha unes fornicules, petits espais per col.locar-hi estatues.\nEn el pis exterior hi destaquem la balustrada\n-organització de la façana\nEs un edifici del Renaixement roma del Cinquecento, es un obra que marca la pauta perquè en el Cinquecento arquitectònic predominen les plantes centralitzades. Tots els edificis renaixentistes s’inspiren en un arquitecte roma Vitruvi, es un dels teòrics de l’arquitectura, segons aquest arquitecte els edificis haurien de tenir unes pautes: Severitat, poca decoració i Dignitat, ha de tenir un aspecte sense entrar en la carrega.\nEsta inspirat en un edifici molt important de Roma, el Panteó.\nLa funció es commemoratiu, finançat pels Reis Catòlics, per commemorar el lloc de la crucifixió de Sant Pere. Es tracta d´un temple.\nPlantes centralitzades com a perfecció, la cúpula com a representació del cel i la nova basílica de Sant Pere, Bramante que tenia un projecte al cap i fa fer un assaig aquí per fer desprès la basílica de Sant Pere del Vaticà.


SEGUEIXEN DISCUTINT PER L’HEGEMONIA – El Republicà\nSegueixen discutint la dreta i l'esquerra\nFa molt de temps que veiem la dreta fent els impossibles perquè fracassin els governs d’esquerra o situats a la centralitat. No han superat que Pedro Sánchez hagi pogut obtenir la cessació de Mariano Rajoy.\nDiuen que el govern espanyol ha estat espiat\nEls catalans, per la dreta espanyola, som colpistes que ara anem de víctimes. El referèndum declarat il·legal de l’1 d’octubre 2017 va ser avaluat com un cop d’estat contra l’ordre constitucional i la unitat d’Espanya.\nLa dreta espanyola no té res a parlar amb els catalans. No volen sentir cap reivindicació. Per la dreta no hi ha més diàleg que el que estableixen els tribunals de la repressió. El nou líder del PP Núñez Feijóo no ha variat la doctrina oficial.\nPerò aquestes dretes a què hem d’afegir VOX i el que queda del C’s, saben que existeix una majoria contrària a la unitat d’Espanya imposada per la dictadura franquista. La majoria parlamentària contra la dreta continua sent àmplia, diu el catedràtic de Dret Constitucional Javier Pérez Royo en el seu article sobre La inèrcia de l’estat profund que publica el diari Ara del diumenge 1 de maig.\nLa dreta espanyola, el PP en particular, vol tornar a ser el partit hegemònic. No creiem que els importi el joc brut, ja que curiosament en el cas de l’espionatge polític no apareixen noms del PP. Potser l’exvicepresidenta Soraya Sáenz de Santamaria hauria d’explicar alguna cosa.\nAra ens diuen que el govern espanyol també ha estat espiat i s’ha avançat en portar el tema al jutjat. No diuen res de possibles presumiblement investigacions internes al CNI. Sentirem versions oficials i veurem si les gestions per identificar responsables acaben sent infructuoses. No hi ha perspectiva de dimissions. Ningú vol ser culpable de res. La transparència no ha donat cap resultat I el president segueix en silenci, per què?\nEscrit a Altres espais Tagged dreta, esquerra, hegemonia\n← NACIONALISTA? JO HO HAVIA ESTAT…\nFEIJÓO CONTRA L’INDEPENDENTISME →


Esplais Catalans i la Diada Nacional de Catalunya - Esplac\nPàgina inicial>Entrades>Comunicats i posicionaments, Infància, Sense categoria>Esplais Catalans i la Diada Nacional de Catalunya\nAvui, Onze de Setembre de 2015, Catalunya celebra la Diada Nacional en un context complicat tant en el front nacional com social. L’encara situació precària de moltes famílies, després de més de cinc anys de crisi continuada, així com l’atur i la precarietat laboral, especialment per a les persones joves, o la pobresa infantil i el nombre de desnonaments que patim, ens allunyen de tenir la societat que voldríem. Per altra banda, Catalunya està immersa en un procés social i polític per definir la seva relació amb Espanya i el model de país que es vol tenir. La Diada d’enguany se centrarà, sobretot, en la reivindicació del dret a l’autodeterminació del poble català i el seu exercici efectiu, amb importants mobilitzacions promogudes des de diverses organitzacions de la societat civil.\nDes d’Esplais Catalans volem expressar el màxim respecte per aquests actes i convocatòries, alhora que reafirmem el nostre compromís i convenciment que només a través de les urnes es podrà decidir quin és el camí ha de prendre Catalunya. Entenem que les eleccions convocades pel 27 de setembre són un pas més per definir la voluntat de la ciutadania catalana.\nEsplais Catalans assistirem com cada any a l’ofrena floral al monument de Rafael Casanova juntament amb la resta del Moviment Associatiu Juvenil (MAJ) i seguirem amb atenció la resta d’actes i mobilitzacions de la Diada.\nFinalment, des d’Esplais Catalans volem desitjar a totes les persones i esplais una bona Diada Nacional, on la infància, la joventut i la ciutadania en el seu conjunt prenguin la veu i en siguin les protagonistes, per tal d’avançar cap a una societat més participativa, cohesionada i justa.\nComunicació Esplac2019-11-14T13:38:39+01:0011 de Setembre de 2015|Comunicats i posicionaments, Infància, Sense categoria|


juny 2018 - Risk XXI\nInici 2018 juny\nLa taxa d’absentisme repunta en l’últim any fins al 5%, és a dir, creix un 21% des de 2014, el que la situa com a màxim històric. Fins llavors, el màxim es va assolir el 2007, quan era del 4,95%. La taxa d’absentisme per incapacitat temporal (IT) ha crescut un 4%, fins al 3,58%, i…+ INFO\nLes temperatures extremes augmenten el risc d’accidents de treball\nNoticies | 16 juny, 2018\nTreballar amb temperatures de moderades a extremes podria augmentar el risc de patir un accident laboral. És la principal conclusió d’un estudi de l’Institut de Salut Global de Barcelona (ISGlobal), centre impulsat per la Fundació Bancària “la Caixa”, que ha analitzat les dades dels prop de 16 milions d’accidents de treball que han tingut lloc…+ INFO\nCada vegada més, les empreses es preocupen per l’estat anímic i físic dels seus treballadors, ja que pot incidir en el seu rendiment. Això multiplica el foment de l’esport i la salut també des de les companyies. Afavorir un bon clima laboral, fomentar la pràctica de l’esport i fins i tot incentivar una alimentació sana…+ INFO


Lluís Estopiñan exposa en dues sales del Centre Cultural - Canal Terrassa\nLluís Estopiñan exposa en dues sales del Centre Cultural\nJosep Maria CodinaData: 02/05/19\nL’artista de Mollet, Lluís Estopiñan ocupa dues sales del Centre Cultural amb un recull de diverses de les seves sèries creades a partir del món de la fotografia. Mentre que a la sala 4 es pot veure “La llum que et va tocar”, a l’Espai la Galeria acull “La cara oculta de la memòria”.\nEstopiñan que es considera més pintor que no pas fotògraf, presenta la seva millor obra dels darrers 5 anys, un treball basat en el tractament i en l’efecte misteriós i evocador d’imatges anònimes fetes des de fa entre 70 i més de 100 anys. Una feina d’arqueologia fotogràfica que fa reflexionar sobre la fiabilitat i la inebastabilitat dels records, sempre amb la forta implicació personal de l’artista amb la seva obra.\nA través del collage, el grafisme i la paraula, Estopiñan aborda el pas del temps a partir del concepte de vida com espai temporal, o el mateix temps com a espai vital. A partir de instantànies rebutjades i a través de tractaments meticulosos, l’artista treballa les diferents sèries que exposa i que es complementen les unes amb les altres de les dues exposicions. Unes obres que han estat exposades arreu del món. “La llum que et va tocar” i “La cara oculta de la memòria”, dues mostres complementàries que es podran veure fins el 2 de juny a les sales d’exposicions de la Rambla.\nTags: Centre CulturalcollagecomplementàriesEstopiñanexposicionsgrafismeLa Galeriareflexionar\nEl Circ Raluy Legacy s’instal·la a la Plaça Nova amb espectacle i carpa nous\nLa nova Biblioteca del Districte 5 s’ubicarà al Parc de les Nacions Unides


Codi de família: Títol II\nTÍTOL II. Els règims econòmics matrimonials\nCapítol I. El règim de separació de béns i les compres amb pacte de supervivència\nSecció primera. El règim de separació de béns\nArticle 37. Contingut\nEn el règim de separació de béns, cada cònjuge té la propietat, el gaudi, l'administració i la lliure disposició de tots els seus béns, dins els límits establerts per la llei.\nArticle 38. Béns privatius\nEn el règim de separació de béns, són propis de cadascun dels cònjuges tots els que tenia com a tals quan es va celebrar el matrimoni i els que adquireixi després per qualsevol títol.\nArticle 39. Adquisicions oneroses\nEn les adquisicions fetes a títol onerós per un dels cònjuges durant el matrimoni, si consta la titularitat dels béns, la contraprestació s'entén pagada amb diner de l'adquirent. En el cas que la contraprestació procedeixi de l'altre cònjuge, se'n presumeix la donació.\nArticle 40. Titularitats dubtoses\nEn cas de dubte sobre a quin dels cònjuges pertany algun bé o dret, s'entén que correspon a tots dos per meitats indivises, llevat que es tracti de béns mobles que siguin d'ús personal o que estiguin directament destinats al desenvolupament de l'activitat d'un dels cònjuges i que no siguin d'extraordinari valor, cas en el qual es presumeix que pertanyen a aquest.\nArticle 41. Compensació econòmica per raó de treball\n1. En els casos de separació judicial, divorci o nul.litat, el cònjuge que, sense retribució o amb una retribució insuficient, ha treballat per a la casa o per a l'altre cònjuge té dret a rebre d'aquest una compensació econòmica, en el cas que s'hagi generat, per aquest motiu, una situació de desigualtat entre el patrimoni de tots dos que impliqui un enriquiment injust.\n2. La compensació s'ha de satisfer en metàl.lic, llevat d'acord entre les parts o si l'autoritat judicial, per causa justificada, autoritza el pagament amb béns del cònjuge obligat. El pagament ha de tenir efecte en un termini màxim de tres anys, amb meritació d'interès legal des del reconeixement, cas en el qual pot acordar-se judicialment la constitució de garanties a favor del cònjuge creditor.\n3. El dret a aquesta compensació és compatible amb els altres drets de caràcter econòmic que corresponen al cònjuge beneficiat, i ha d'ésser tingut en compte per a la fixació d'aquests altres drets.\nArticle 42. Exercici del dret a la compensació\n1. El dret a la compensació econòmica establert per l'article 41 només es pot exercir en el primer procediment en el qual se sol.liciti la separació, el divorci o la nul.litat, i, per tant, no es pot formular en l'eventual procediment subsegüent de nul.litat o divorci, llevat que hi hagi hagut reconciliació i nova convivència i per raó d'aquesta.\n2. En el cas de resolucions dictades pels tribunals eclesiàstics en què es declari la nul.litat de matrimoni canònic o de decisions pontifícies sobre matrimoni rat i no consumat, el dret establert per l'article 41 només es pot exercir en el tràmit de la seva execució, davant la jurisdicció civil.\nArticle 43. Divisió dels béns en proindivís\n1. En els procediments de separació, divorci o nul.litat i d'execució en l'ordre civil de les resolucions o les decisions eclesiàstiques a què fa referència l'article 42, de matrimonis subjectes al règim de separació de béns, qualsevol dels cònjuges pot exercir simultàniament l'acció de divisió de cosa comuna respecte als que tinguin en proindivís. Si els béns afectats són més d'un i l'autoritat judicial ho estima procedent, aquells poden ésser considerats en conjunt, als efectes de la divisió.\n2. Si la sentència dóna lloc a l'acció de divisió de la cosa comuna, es pot procedir a la indicada divisió dels béns en el tràmit d'execució de la sentència.\n[La STC de 16 de febrer de 2012 ha declarat inconstitucional l'apartat 1 d'aquest article per vulneració de l'art. 149.1.6a de la Constitució. La sentència resol la qüestió d'inconstitucionalitat núm. 5394-2006, plantejada pel Jutjat de Primera Instància núm. 1 d'Arenys de Mar (BOE núm. 61, de 12-3-2012, p. 89-106)].\nSecció segona. Les compres amb pacte de supervivència\nArticle 44. Règim dels béns\n1. Els cònjuges que, en règim econòmic de separació, comprin béns conjuntament i per meitat poden pactar en el mateix títol d'adquisició que, quan es produeixi la mort de qualsevol d'ells, el supervivent esdevingui titular únic de la totalitat.\n2. Mentre visquin els dos cònjuges, els béns adquirits amb aquest pacte s'han de regir per les normes següents:\na).No poden ésser alienats ni gravats, si no és per acord de tots dos.\nb).Cap dels cònjuges no pot transmetre a terceres persones el seu dret sobre els béns.\nc).Cal mantenir necessàriament la indivisió dels béns.\n3. En els béns comprats per ambdós cònjuges amb pacte de supervivència, l'adquisició de la participació del premort s'ha de computar en l'herència d'aquest, als efectes del càlcul de la llegítima, i, si és el cas, s'ha d'imputar en pagament a compte de la quarta vidual.\nArticle 45. Incompatibilitat amb l'heretament\nEl pacte de supervivència esdevé ineficaç si un dels cònjuges adquirents ha atorgat un heretament a favor de tercers contraents o ha atorgat un heretament pur a favor dels seus fills i l'heretament resulta eficaç en morir l'heretant.\nArticle 46. Extinció\n1. El pacte de supervivència s'extingeix per:\na).L'acord dels dos cònjuges durant el matrimoni.\nb).La renúncia del supervivent.\nc).La declaració de nul.litat del matrimoni, la separació judicial, el divorci o la separació de fet acreditada fefaentment.\nd).L'adjudicació de la meitat del bé com a conseqüència de l'embargament establert per l'article 47.\n2. Si a la mort d'un dels cònjuges hi hagués en tràmit una demanda de separació, de divorci o de nul.litat del matrimoni, els hereus del premort poden prosseguir l'acció plantejada als efectes de la declaració d'extinció del pacte de supervivència.\n3. En els casos a què es refereix l'apartat 1 i en els tipificats per l'article 45, llevat que s'estipuli altrament, la ineficàcia i l'extinció del pacte de supervivència determinen la cotitularitat dels cònjuges, o del cònjuge supervivent i dels hereus del premort, o bé del cònjuge no deutor i de l'adjudicatari de la meitat del cònjuge deutor, en proindivís ordinari.\nArticle 47. Embargament\n1. El creditor d'un dels cònjuges per deutes propis o per deutes familiars pot demanar l'embargament sobre la meitat que el deutor té sobre els béns comprats amb pacte de supervivència.\n2. L'embargament s'ha de notificar al cònjuge que no sigui part en el litigi.\nCapítol II. El règim de participació en els guanys\nArticle 48. Contingut\n1. El règim econòmic matrimonial de participació en els guanys atribueix a qualsevol dels cònjuges, en el moment de l'extinció del règim, el dret a participar en els guanys obtinguts per l'altre durant el temps que aquest règim hagi estat vigent.\n2. Aquest règim s'ha de convenir en capítols matrimonials i es regeix, en tot allò que no s'hi prevegi, per les disposicions d'aquest capítol. En darrer terme, durant la seva vigència es regeix per les normes del règim de separació de béns, incloses les relatives a les compres amb pacte de supervivència.\nArticle 49. Autonomia patrimonial constant matrimoni\nConstant matrimoni, cada cònjuge té la propietat, el gaudi, l'administració i la lliure disposició dels seus béns, però té el deure d'informar adequadament l'altre de la seva gestió patrimonial.\nArticle 50. El pacte de participació desigual\n1. El pacte que atribueixi una participació diferent de la meitat dels guanys solament és vàlid si s'estableix amb caràcter recíproc i igual a favor de qualsevol dels cònjuges.\n2. La invalidesa del pacte determina la participació en la meitat dels guanys.\nArticle 51. Extinció necessària\nEl règim de participació en els guanys s'extingeix en tot cas per:\na).La dissolució o la declaració de nul.litat del matrimoni.\nb).La separació judicial.\nc).El pacte en capítols matrimonials.\nArticle 52. Extinció judicial\nEl règim de participació també es pot extingir anticipadament per decisió judicial, a petició d'un dels cònjuges, quan hi concorri alguna de les circumstàncies següents:\na).La separació de fet per un període superior a un any.\nb).L'incompliment greu o reiterat del deure d'informar adequadament l'altre cònjuge, que estableix l'article 49.\nc).La gestió patrimonial irregular que comprometi greument els interessos de qui sol.licita l'extinció.\nd).L'entrada del cònjuge en una situació que comprometi greument els interessos de qui sol.licita l'extinció.\nArticle 53. Efectes de la retroacció\nEn els supòsits en què l'extinció sigui conseqüència d'una sentència dictada amb ocasió de les causes establertes pels articles 51 i 52, l'extinció del règim es retrotreu al moment de presentació de la demanda.\nSecció segona. La liquidació del règim\nArticle 54. Inici de la liquidació\n1. Una vegada extingit el règim de participació en els guanys, se'n fa la liquidació als efectes de la fixació del crèdit de participació, establint la diferència entre el patrimoni final i l'inicial de cada cònjuge.\n2. A partir del moment de l'extinció del règim, i fins que no s'hagi determinat el crèdit de participació que en resulti, cap cònjuge no pot disposar dels seus béns sense el consentiment de l'altre cònjuge o dels seus hereus o, si de cas hi manca, sense autorització judicial, excepte en allò que constitueixi la seva activitat normal de gestió.\nArticle 55. Determinació de l'actiu\nPer a determinar els guanys obtinguts per cadascun dels cònjuges s'han de comptabilitzar, segons el valor que tinguin en el moment de la liquidació:\na).Tots els béns de cada cònjuge que subsisteixin quan s'extingeixi el règim, amb deducció de les obligacions i del valor dels gravàmens constituïts en garantia dels deutes particulars de qualsevol dels cònjuges.\nb).Els béns alienats a títol gratuït durant la vigència del règim, segons l'estat material en el moment de l'alienació, llevat que el cònjuge no alienant l'hagi consentida o renunciï expressament a comptabilitzar-los. Se n'exceptuen, en tot cas, els béns objecte de liberalitats fetes de conformitat amb l'ús i de donacions atorgades a alguns dels fills del donant per raó de matrimoni o per facilitar-los una ocupació.\nc).Els béns alienats a títol onerós durant la vigència del règim per tal de disminuir fraudulentament els guanys, segons l'estat material en el moment de l'alienació i amb independència del preu que s'hagi fet constar, i també el valor de les obligacions o dels gravàmens constituïts també fraudulentament.\nd).Els béns destruïts o deteriorats, en les mateixes circumstàncies indicades en la lletra c.\nArticle 56. Determinació del passiu\n1. Del total resultant segons l'article 55 s'han de deduir, si subsisteixen, i segons el valor que tinguin en el moment de la liquidació:\na).Els béns que integraven el patrimoni de cada cònjuge al començament del règim, excepte els fruits i les rendes que hagin pogut produir, els adquirits durant la vigència del règim per donació, herència o llegat i els subrogats d'uns i altres, segons l'estat material en el moment d'iniciar-se el règim o en el moment de l'adquisició, amb deducció de les càrregues que els afectessin en aquell moment.\nb).Les quantitats procedents d'indemnitzacions per danys corporals o morals de la persona o per pensions alimentàries o d'invalidesa, o altres de caràcter igualment personalíssim.\nc).Els deutes contrets durant la vigència del règim per qualsevol dels cònjuges amb vista al manteniment de les despeses familiars, encara que no s'hagin satisfet. Aquesta deducció s'ha de fer d'acord amb les normes de contribució a les despeses familiars.\n2. Els cònjuges poden acreditar pels mitjans legals de prova els béns que integraven llur patrimoni en començar el règim. L'inventari practicat per ambdós cònjuges, o per un d'ells amb la conformitat de l'altre, es presumeix exacte.\nArticle 57. Determinació del crèdit\nSi no hi ha un pacte vàlid que estableixi una participació diferent, el crèdit de participació es determina com segueix:\na).Si únicament un dels cònjuges ha obtingut guanys, l'altre o els seus successors tenen dret a la meitat del valor d'aquests guanys.\nb).Si tots dos cònjuges han obtingut guanys, qui n'hagi obtingut menys, o els seus successors, tenen dret a la meitat de la diferència entre el valor dels seus propis guanys i el dels guanys de l'altre cònjuge.\nSecció tercera. Pagament del crèdit de participació\nArticle 58. Forma i termini de pagament\n1. El crèdit de participació s'ha de pagar en diners. Si la persona deutora ho demana, l'autoritat judicial pot concedir un ajornament per pagar el crèdit de participació o la possibilitat de pagar-lo a terminis, sempre que la petició es fonamenti en un interès atendible i es garanteixi suficientment el deute.\n2. Ni l'ajornament del pagament ni el pagament a terminis no poden excedir els tres anys. Un cop concedit, el crèdit de participació merita interessos legals.\nArticle 59. Pagament en béns\n1. No obstant el que disposa l'article 58, el crèdit de participació es pot pagar amb l'adjudicació de béns concrets, per acord de les persones interessades. Malgrat tot, l'adjudicació de béns en pagament pot ésser demanada unilateralment pel deutor o deutora o pel creditor o creditora, i l'autoritat judicial pot concedir-la si hi ha un interès atendible.\n2. Si el règim s'extingeix per la mort d'un dels cònjuges i el supervivent té dret a participar en els guanys, pot demanar que, en pagament del seu crèdit de participació, se li adjudiqui l'habitatge conjugal. Si el valor de l'habitatge fos superior al del crèdit de participació, l'adjudicatari ha de pagar la diferència en diners.\nArticle 60. Actes en frau del crèdit\n1. Si el deutor o deutora no té béns suficients per a satisfer el crèdit de participació, el creditor o creditora pot demanar la rescissió de les alienacions fetes per aquell o aquella a títol gratuït i sense el seu consentiment durant la vigència del règim, llevat de les fetes a favor dels fills per raó de matrimoni o per facilitar-los una ocupació, i també les fetes a títol onerós en frau del seu dret.\n2. Aquestes accions caduquen al cap de quatre anys des de l'extinció del règim i no són procedents quan els béns estiguin en poder de terceres persones adquirents a títol onerós i de bona fe.\n3. El creditor o creditora o els seus successors poden demanar l'anotació de la demanda de reclamació del crèdit de participació en els registres públics corresponents.\nCapítol III. L'associació a compres i millores\nArticle 61. Règim\n1. L'associació a compres i millores, pròpia del Camp de Tarragona i d'altres comarques, exigeix pacte exprés en capítols matrimonials.\n2. En tot allò que no regulin els pactes de la constitució del règim ni aquest capítol, l'associació a compres i millores es regeix pel costum de la comarca i, si no n'hi ha, per les disposicions del règim de participació en els guanys, en la mesura que ho permeti la seva naturalesa específica.\n3. Cada cònjuge pot associar l'altre a les compres i les millores que faci durant el matrimoni. També es pot establir l'associació amb caràcter recíproc o associant als cònjuges llurs ascendents, tant si els han fet heretament com si no.\n4. S'entén per compres els béns que, constant l'associació, adquireixi qualsevol de les persones associades a títol onerós o obtingui per la seva professió, la seva indústria o el seu treball.\n5. Es consideren millores els augments de valor dels béns de qualsevol persona associada deguts a impenses útils, inversions en pagament de deutes o llegítimes i redempció de censos i censals.\nArticle 62. Administració\n1. L'administració de l'associació a compres i millores correspon a la persona associada que s'indiqui en els capítols. Si no hi ha designacions, correspon a tots els associats.\n2. L'administrador únic de l'associació, si escau, pot, amb la seva sola intervenció, disposar a títol onerós dels béns que la constitueixen, però no fiançar en nom de l'associació, si no és per a profit de la família.\n3. Els deutes particulars de cada persona associada graven exclusivament la seva part.\nArticle 63. Liquidació\nLa liquidació dels guanys de cada persona associada es refereix al moment de la seva mort o de l'extinció del règim i es pot efectuar amb diners o amb altres béns de l'associació.\nCapítol IV. L'agermanament o pacte de mig per mig.\nArticle 64. Règim\n1. L'agermanament o pacte de mig per mig, propi del dret de Tortosa, s'ha de convenir en capítols matrimonials, abans o després de la celebració del matrimoni.\n2. En allò que no prevegin els pactes de la constitució del règim, és aplicable el costum del lloc i, si manca aquest, les normes generals del règim de comunitat de béns.\n3. La comunitat inclou tots els béns que tinguin els cònjuges en casar-se o en el moment de convenir el pacte d'agermanament, els que adquireixin per qualsevol títol mentre el matrimoni subsisteixi i els guanys o lucres de tota\nmena que obtinguin durant la unió.\n4. Qualsevol dels cònjuges pot exigir sempre que en la inscripció dels béns o dels drets adquirits per l'altre es faci constar que formen part de l'agermanament.\n5. L'administració de la comunitat correspon a ambdós cònjuges.\n6. La liquidació de l'agermanament s'ha de fer adjudicant per meitat els béns que inclogui entre els cònjuges o entre el cònjuge supervivent i els hereus del premort.\nCapítol V. El pacte de convinença o mitja guadanyeria\nArticle 65. Règim\n1. La convinença, o mitja guadanyeria, associació coneguda a la Vall d'Aran, requereix pacte exprés en capítols matrimonials.\n2. En tot allò que no sigui previst en els pactes de la constitució del règim ni en aquest article, s'han d'aplicar el costum de la Vall d'Aran i el capítol X del privilegi anomenat de la Querimònia.\n3. Aquest conveni també pot ésser establert amb el pare i la mare del fill o de la filla, i àdhuc amb estranys, pactant que els béns guanyats i els que es guanyaran quedaran en comunitat mentre subsisteixi l'associació.\n4. Els cònjuges han de contribuir per parts iguals al sosteniment de les despeses derivades del règim i el govern de la casa i han de dividir, a la mort d'un d'ells dos, si no hi ha fills, els guanys i els augments.\nCapítol VI. El règim de comunitat de béns\nArticle 66. Contingut\n1. En el règim de comunitat de béns, tots els béns dels cònjuges esdevenen comuns i els guanys o beneficis obtinguts indistintament per qualsevol dels cònjuges els són atribuïts per meitat, llevat que es pacti altrament.\n2. El règim de comunitat de béns s'ha de convenir en capítols matrimonials i es regeix, en tot allò que no s'hi estableixi, per les disposicions d'aquest capítol.\nArticle 67. Béns comuns\n1. Són comuns, llevat el que disposa l'article 68, tots els béns i els drets que tinguin els cònjuges en el moment de convenir el règim de comunitat de béns, els que adquireixin per qualsevol títol durant el matrimoni i els guanys o lucres de tota mena que n'obtinguin.\n2. Si no hi ha pacte en contra, els fruits i els productes dels béns privatius de cada cònjuge, si n'hi ha, són béns comuns.\n3. Qualsevol dels cònjuges pot demanar que, en la inscripció dels béns o dels drets adquirits per l'altre, es faci constar que forma part de la comunitat.\nArticle 68. Béns privatius\n1. Són béns privatius de cada cònjuge:\na).Aquells als quals s'atribueixi aquesta condició en capítols.\nb).Els adquirits per donació, herència o llegat.\nc).Els adquirits amb clàusula reversional o gravats de restitució fideïcomissària.\nd).Els adquirits per subrogació real d'altres béns privatius.\ne).Les quantitats procedents d'indemnitzacions per danys morals.\nf).Els necessaris per a l'exercici de la professió i la roba i els objectes d'ús personal que no siguin d'un valor extraordinari.\n2. L'exclusió d'un bé o d'un dret de la comunitat només es pot oposar a terceres persones des que consti en els registres públics o des que la tercera persona coneix la condició privativa.\nArticle 69. Gestió\n1. Si no hi ha pacte, l'administració dels béns comuns correspon a tots dos cònjuges.\n2. Qualsevol dels cònjuges pot contreure obligacions amb càrrec a la comunitat i disposar dels béns comuns en atenció al sosteniment de les despeses familiars a què fa referència l'article 4. Per als altres actes, cal l'actuació conjunta o la d'un d'ells amb el consentiment de l'altre.\n3. Si un dels cònjuges exerceix una professió, indústria o comerç, i ho fa valent-se de béns comuns amb el consentiment de l'altre, pot realitzar tot sol i en relació amb béns mobles els actes, fins i tot de disposició, que siguin conseqüència de l'exercici normal d'aquelles activitats.\nArticle 70. Disposició dels béns comuns\nSi no hi ha pacte, els actes de disposició dels béns comuns requereixen el consentiment d'ambdós cònjuges o, si manca el consentiment d'un, l'autorització judicial que es pot atorgar en interès de la família, o si hi concorre una altra causa justa.\nArticle 71. Règim dels béns privatius\n1. Cadascun dels cònjuges administra i disposa dels béns privatius amb independència de l'altre.\n2. Els béns comuns no responen dels deutes contrets per qualsevol dels cònjuges, derivats de la tinença i l'administració dels béns privatius, llevat del cas d'insuficiència dels béns privatius del cònjuge deutor. En aquest cas, la persona creditora pot demanar l'embargament dels béns comuns, que ha d'ésser notificat a l'altre cònjuge, el qual pot exigir la dissolució de la comunitat i que l'embargament tingui lloc sobre la meitat corresponent al cònjuge deutor.\nArticle 72. Atenció de les despeses familiars\nEn el règim de comunitat de béns, els béns comuns responen preferentment pels deutes contrets en atenció al manteniment de les despeses familiars i, si no són suficients, s'aplica el que estableix l'article 5 en matèria de responsabilitat per aquestes despeses.\nArticle 73. Extinció del règim\nEl règim de comunitat de béns s'extingeix en tot cas per:\n2. El règim de comunitat també es pot extingir anticipadament per decisió judicial, a petició d'un dels cònjuges, quan hi concorri alguna de les circumstàncies següents:\na).La separació de fet per un període superior a dos anys.\nb).La gestió patrimonial irregular que comprometi greument els interessos de la família.\nArticle 74. Determinació i valoració dels béns\n1. Als efectes de la divisió de la comunitat, la determinació dels béns comuns i dels béns privatius es fa amb referència al temps de la dissolució.\n2. Els béns comuns que es posseeixin en el moment de la dissolució de la comunitat es computen segons el valor que tinguin en el moment de fer-ne la liquidació.\nArticle 75. Divisió dels béns comuns\n1. En el cas d'extinció de la comunitat, els béns comuns es divideixen entre els cònjuges o entre el cònjuge supervivent i els hereus del premort a parts iguals, llevat que s'hagi convingut altrament.\n2. En el supòsit regulat per l'apartat 1, si l'habitatge conjugal i els seus mobles d'ús ordinari tenen la condició de béns comuns, el cònjuge supervivent pot demanar que li sigui atribuïda la propietat d'aquests béns en pagament de la seva quota. Si el valor és superior al valor de la seva quota, l'adjudicatari ha de pagar la diferència en diners.\n3. En la divisió, els cònjuges poden recuperar els béns que abans de l'inici del règim de comunitat eren de la seva propietat i que subsisteixin en el moment de l'extinció, segons l'estat inicial. Els altres béns i les millores fetes en els béns aportats s'inclouen en la divisió de la comunitat i, si el valor d'aquells béns és superior al valor de la quota, l'adjudicatari també ha de pagar la diferència en diners.


Sant Fèlix, la gran festa dels gamma extra\nLa festa major de Vilafranca podria presenciar fins a vuit castells de la màxima dificultat\nEFREN GARCIA Actualitzada el 30/08/2011 00:00\n260x366 El dos de nou amb folre que els Castellers de Vilafranca van carregar el Sant Fèlix del 2005. / TJERK VAN DER MEULEN El dos de nou amb folre que els Castellers de Vilafranca van carregar el Sant Fèlix del 2005. / TJERK VAN DER MEULEN\nLa diada castellera de la festa major de Vilafranca del Penedès serà segurament la més important de tota la temporada. Segons les estadístiques, cinc de les deu millors actuacions de la història van tenir lloc un 30 d'agost a la plaça més castellera , la plaça de la Vila de Vilafranca dels Penedès, i enguany no s'espera pas menys. Les quatre formacions castelleres de més renom alçaran les seves millors construccions d'entre les quals es preveu que hi hagi fins a vuit castells de gamma extra. Tot i que la màxima favorita torna a ser la formació local, els equips tècnics de totes les colles han preparat intensament aquesta jornada per millorar els seus registres. Sant Fèlix, a més, tancarà el millor primer tram de temporada de la història, en què s'han descarregat, fins ara, un total de seixanta castells de nou pisos.\nSi l'actuació es torcés, als Castellers de Vilafranca encara els quedaria la diada de Sant Ramon dimecres, en què compartiran plaça amb els Xicots, com a revàlida. Aquesta altra jornada ja ha vist castells com el tres de nou amb folre i agulla, el pilar de vuit amb folre i manilles o l'execució simultània de dos pilars de sis o de dos castells de nou amb folre tal com va passar ara fa tot just deu anys.\nEl sorteig del 17 d'agost farà que els primers a actuar per Sant Fèlix siguin els Castellers de Vilafranca, els seguiran els Minyons de Terrassa i la Colla Joves Xiquets de Valls i tancarà cada una de les rondes la Colla Vella dels Xiquets de Valls.\nDos de nou amb folre i tres de deu com a màxims reptes\nEls Castellers de Vilafranca han protagonitzat un inici de temporada històric. Van descarregar el dos de vuit amb folre al mes de gener i el primer pilar de sis a l'abril. Van estrenar el tres de nou més matiner de la seva història a la diada de les Fires de Maig, on també van construir l'inèdit set de vuit. A Berga van realitzar la tripleta màgica més matinera del seu historial i es planten a Sant Fèlix amb cinc castells de gamma extra descarregats i un de carregat.\nEl seu bagatge els col·loca en una situació envejable però l'encara recent viatge a l'Índia pot suposar un cansament extra a les files de David Miret, que ha hagut de planificar la temporada en funció d'aquest esdeveniment.\nEs planten a la seva festa major amb un cartell de màxims. Iniciaran l'actuació amb el primer intent de quatre de nou amb folre i agulla de l'any. Si bé aquesta sempre els ha resultat una carta segura, enguany presenta alguns dubtes, ja que el quatre de vuit amb agulla ha cedit en dues ocasions. La segona ronda es debatrà entre el dos de nou sense manilles i el tres de deu. La primera estructura compta amb l'aval del dos de vuit sense folre descarregat l'any passat i d'unes proves òptimes realitzades al llarg de la temporada a Cal Figarot. La màxima solvència de l'estructura del tres serà clau en l'atac de la bèstia negra vilafranquina. La ronda de pilars, si res no ho impedeix, hauria de tancar-se amb l'indomable espadat de vuit com a protagonista.\nObjectiu: revalidar els dos gamma extra de la festa major\nEls Minyons de Terrassa van començar la temporada al ritme habitual, descarregant el primer dos de vuit amb folre a l'abril juntament amb el primer gran espadat de la temporada. Algunes divergències amb l'Ajuntament i amb els Castellers de Terrassa van trastocar l'àmbit institucional per una disputa sobre la seva participació en els actes de la Fira Modernista de Terrassa però van servir de revulsiu per iniciar un esprint que els duria a tancar la millor diada de festa major de la seva història: van descarregar el dos de nou amb folre i manilles i van carregar el pilar de vuit.\nEls egarencs són l'única formació del cartell que ha aturat la seva activitat durant els mesos de juliol i agost i arriben a Sant Fèlix amb només 15 dies d'assajos. Tot i així, la recuperació dels castells de nou en les diades de Sitges i de Sants els col·loca amb possibilitats reals de repetir els màxims castells fets abans de l'aturada.\nEl dos de nou amb folre i manilles serà el seu castell més ambiciós però volen finalitzar la diada amb el pilar de vuit amb folre i manilles que no van poder descarregar al juliol. Tot i la crida d'última hora a les xarxes socials, el tres de deu té poques possibilitats, si bé podria ser la cirereta en cas de complir totes les expectatives.\nAmaga cartes i podria estrenar el nou de vuit i el quatre amb agulla\nEnguany, els dirigents de la Colla Vella dels Xiquets de Valls han plantejat una temporada menys intensa, amb l'objectiu de rejovenir estructures i replantejar el funcionament tècnic de la colla. Malgrat tot, van estrenar el dos de vuit a la Candela i el tres de nou amb folre a la diada de completes de Sant Joan. Han alleugerit l'estructura del tres i han tornat a dominar els grans espadats: van carregar el pilar de set a inicis de juny a la Selva del Camp. Fins ara han descarregat el nou de set en tres ocasions i s'han apuntat una desena de cinc de vuit, un només carregat.\nManel Urbano, el seu cap de colla, ha declarat que l'objectiu de la Vella serà superar el tres de nou amb folre però no ha donat més pistes de quins castells duran a plaça. A més, les diades estivals han anat obrint als vallencs un ampli ventall de possibilitats. Tot i l'important nombre de cinc de vuit realitzats fins ara, la rotació en els troncs fa pensar que l'objectiu més clar seria el poc habitual nou de vuit.\nLa important feina dels pilaners de la colla i l'última prova de quatre de vuit a l'Arboç podria apuntar al quatre de nou amb el pilar al mig com a segon castell de gamma extra. Si tot va bé, també podrien culminar la diada amb un espadat important tot i que, en el seu cas, aquest podria ser de set pisos.\nIntentaran desafiar la tripleta màgica, inèdita encara\nLa colla que arriba enguany amb menys garanties a Sant Fèlix és la Colla Joves Xiquets de Valls. Han protagonitzat un inici de temporada molt irregular, marcat per les nombroses baixes patides als troncs dels seus castells. Van sovintejar les estructures bàsiques de vuit fins al mes de juny, quan van estrenar el dos folrat però, tot i coronar el quatre de nou per Sant Joan, no han pogut mantenir el ritme esperat. Han perdut el domini exhibit altres anys amb el cinc de vuit i han vist com formacions com els Capgrossos de Mataró o la Colla Jove Xiquets de Tarragona els avançaven per la dreta.\nEls dubtes de la canalla han impedit que els de la camisa vermella apugessin el llistó en les jornades prèvies a la festa major vilafranquina. Així doncs, els castells de gamma extra semblen descartats i l'objectiu de la colla s'hauria de centrar a descarregar els dos castells bàsics de nou. Més alta ha de ser, a més, la urgència d'apuntar-se el segon cinc de vuit de la temporada després de desmuntar-lo en dues ocasions a la Bisbal del Penedès i de fer llenya diumenge després de l'aleta a l'Arboç. Si l'aconseguissin, l'anomenada tripleta màgica seria un gran premi per a uns vallencs que no passen pel seu millor moment.


Revisar les capacitats del mercat monetari (COF) de Capital One - bancaLlegir Més\nPrincipal » banca » Revisar les capacitats del mercat monetari (COF) de Capital One\nRevisar les capacitats del mercat monetari (COF) de Capital One\nDes del seu llançament el 2013, Capital One 360 ha establert la barrera de l'experiència completa de la banca en línia. El banc exclusiu per a web és una filial de Capital One Financial Corporation (NYSE: COF), que és un dels 10 primers bancs del país basats en dipòsits. El 2012, Capital One va adquirir ING Direct del Grup ING (NYSE: ING) i el va rebrandar com a Capital One 360. Amb una gamma completa de serveis bancaris, incloent comptes d'estalvi, xecs, hipoteques i inversions, Capital One 360 competeix al primer nivell. de bancs en línia directes i és conegut per les seves tarifes baixes o inexistents, un lloc web fàcil d’utilitzar i un excel·lent servei al client. L’única queixa que podria tenir una persona sobre l’oferta de Capital One 360 era que no oferia cap compte del mercat monetari. Això va canviar el març del 2016 quan Capital One 360 va llançar el mercat monetari 360.\nQuant al mercat monetari 360\nCom en totes les ofertes de productes de Capital One 360, el nou compte del mercat monetari és senzill i de baix cost. No hi ha despeses de manteniment mensuals ni saldo mínim ni requisits mínims de dipòsit. El compte ofereix dos nivells amb l’oportunitat d’obtenir un tipus d’interès més alt a nivell superior. Per als saldos de comptes de 10.000 dòlars o més, el rendiment percentual mitjà (APY) va ser de l'1, 85% a l'octubre de 2018. Per als comptes de menys de 10.000 dòlars, l'APY va ser del 0, 85%. No hi ha cap targeta de dèbit ni privilegis d’escriptura de xecs, però els fons es poden transferir electrònicament entre altres comptes de Capital One i comptes externs mitjançant un tauler de control en línia o una aplicació mòbil. El compte també permet el dipòsit remot i el dipòsit directe. Els comptes estan assegurats federalment fins a 250.000 dòlars per persona i per compte i es restringeixen federalment pel que fa al nombre de retirades que es poden fer dins d'un període de declaració.\nCom es compara el mercat monetari 360\nSi teniu en compte només la APY per a la seva comparació, hi ha diversos comptes del mercat monetari en línia que ofereixen taxes més elevades que el 360 Money Market. La taxa de primer nivell del mercat monetari 360, del 0, 85%, encara que se situa molt per sobre de la mitjana nacional dels comptes del mercat monetari, se situa per sota de diversos dels seus competidors en línia com Ally Financial, Inc. (NYSE: ALLY) al 1, 90%, SLM Corporation ( NASDAQ: SLM) al 2, 0% i Discover Financial Services, Inc. (NYSE: DFS) a l’1, 90%.\nPer als dipositants que creuen que els privilegis de targeta de xec i de dèbit són característiques importants per als seus comptes del mercat monetari, el mercat monetari 360 pot decebre. Molts dels seus competidors en línia, inclosos Ally, SLM i Discover, ofereixen tots dos. Tanmateix, és fàcil fer transferències electròniques entre altres comptes de Capital One 360 o un compte extern. La normativa federal limita les retirades del compte monetari a sis per període de declaració.\nHeu de triar el mercat monetari 360?\nAmb el llançament del mercat monetari 360, Capital One 360 ofereix un paquet complet de productes i serveis bancaris en línia. Els dipòsits que puguin mantenir saldos mínims de 10.000 dòlars trobaran que l’APY és competitiu. L’avantatge que Capital One 360 té sobre els seus màxims competidors en línia és la seva forta línia de baix cost de productes bancaris, com ara la revisió i estalvi gratuïts i les inversions de baix cost. Capital One 360 també és conegut pel seu servei d’atenció al client de primera qualitat, que és una consideració important per als dipositants en línia. Els titulars del compte tenen accés 24 hores als representants del servei d’atenció al client. Per als clients que busquen tarifes competitives a més d'una experiència bancària en línia completa, Capital One 360 tarifa com una de les millors.\nAcord prenupcial →\nAccions de classe BEmpresa múltiplePayPal10 fets que no coneixíeu sobre Amazon (AMZN)Quin és el vincle entre els fons mutus i els interessos compostos?\nUtilitzant el criteri de Kelly per a l'assignació d'actius i la gestió de diners\n401 (k) vers el pla de pensions: quina diferència hi ha?\nComerç per lots\nDefinició de bombolla holandesa de bulbs de tulipes\nLlei de trasllats uniformes a menors (UTMA)\nLlei de millora de la FDIC (FDICIA)\nOnda de Kondratiev\nDiari de desemborsament d'efectiu\nApple iPhone X: el telèfon més venut del món al primer trimestre\n© 2019 Des del seu llançament el 2013, Capital One 360 ha establert la barrera de l'experiència completa de la banca en línia. El banc exclusiu per a web és una filial de Capital One Financial Corporation (NYSE: COF), que és un dels 10 primers bancs del país basats en dipòsits. El 2012, Capital One va adquirir ING Direct del Grup ING (NYSE: ING) i el va rebrandar com a Capital One 360. Amb una g Revisar les capacitats del mercat monetari (COF) de Capital One - bancaLlegir Més


Imprimeix Guilleries-Savassona - 33a Caminada Popular de les Guilleries\nConverteix Guilleries-Savassona - 33a Caminada Popular de les Guilleries a PDF\n33a Caminada Popular de les Guilleries\nHorari d'inici: De 7 a 9 del matí\nFins a les 14 hores\nLloc de trobada: Parc de les set Fonts\nTelèfon: 938 122 179 / 938 122 506\nPreu: 10 euro;\nRuta de la 33a Caminada Popular de les Guilleries\nSortirem de les Set Fonts i tot passant pel nucli històric pujarem pel carrer de la Mercè cap a Puigsec. Passarem a tocar de les parets de pedra seca de les antigues hortes per enfilar cap a coll Llobera i sant Llorenç. Deixant a la dreta els murs de l'antic monestir seguirem cap a coll Pedrís, on tombarem a la dreta per resseguir la cinglera des de sota i arribar a l'Espluga vella. Entre corriols emboscats i camins de bosc passarem per les Casasses, el sot de la por, el sot de coll de Portell i el Quintà de Torrents; i d'aquí a la masia de Torrents on farem "parada i fonda" per esmorzar. Refets, emprendrem novament la marxa en direcció a la carena de la Vila i la "casilla" de Romegats. Travessant la carretera i l'Eix baixarem fins al pla de les Carreres i la Font de la Riera. Ens enfilarem a la carena i arribats al Castell baixarem per les noves escales de fusta. Per sota el castell passarem per la Font d'en Pau i travessarem la carretera de Vilalleons per arribar a les Set Fonts, el punt de partida de la 33a Caminada Popular de les Guilleries.\nEn Grouxo us convida a fer els 16,5 quilòmetres de la Caminada Popular de les Guilleries el diumenge 15 de maig. La sortida serà entre les 7 i les 9 del matí del parc de les Set Fonts. Les inscripcions es fan en el mateix lloc de sortida. El preu és de 10 €.\nTots els participants seran obsequiats amb la cinquena peça del joc de ceràmica.\n• Recorregut de 16,5 quilòmetres.\n• Sortida: Parc de les Set Fonts, entre les 7 i les 9 del matí.\n• Arribada: fins a les 2 del migdia.\n• L'itinerari estarà ben senyalitzat\n• Durant el trajecte hi haurà diversos punts d'avituallament.\n• Els controls de pas es tancaran en el moment que hi arribi l'equip que tanca la caminada.\n• Tots els participants seran obsequiats amb la cinquena peça del joc de ceràmica.\n• La caminada comptarà amb el servei de primers auxilis.\n• L'organització no es fa responsable dels possibles danys o accidents que puguin sofrir els participants.\nCal anar ben calçat i protegit del sol\nMés informació: http://www.vilatorta.cat/actualitat/noticies/2016-04-29-33a-caminada-popular-de-les-guilleries-15-de-maig.html


Manacor, un acord sense complir\nLlorenç Capellà | 02 setembre 2004\nPassat demà farà seixanta-vuit anys del reembarcament de les tropes de Bayo a Portocristo. Segons el mateix Bayo, aquella retirada va ésser estratègica. Part de raó tenia, no tota. És cert que Indalecio Prieto reclamava els milicians en els fronts de la Península per frenar l'avanç de l'exèrcit d'Àfrica cap a Madrid, però també ho és que el capità Uribarri, segon cap de l'expedició catalana a Mallorca, mantenia profundes divergències d'ordre militar amb Bayo. Per afegitó, la Generalitat li havia retirat la confiança. Fet i fet, en retornar a Barcelona, Bayo va haver de comparèixer davant un consell de guerra i li va venir d'un pèl que no l'afusellassin. L'acusaven d'haver comès errors tàctics força greus. Era cert? No ho sé. D'altra banda, els avions de bombardeig italians foren determinants per a decantar la victòria del costat feixista, encara que un Pemán, apassionat i líric (o simplement cursi), afirmàs que «en Mallorca se pusieron de pie Don Jaime, Raimundo Lulio y Chopin». Déu meu! Allò que és indubtable, és que el reembarcament de Bayo va contribuir a la recrudescència de la repressió i a enfortir la moral dels revoltats, que es trobaven mancats de referents èpics. Immediatament va aixecar-se un monòlit, a Portocristo, que ens havia de recordar per sempre més, tot fent ús d'unes paraules de Llorenç Riber, que Mallorca, amb aquella victòria, havia sabut ésser «frontera de la fidelidad». Al llarg dels inacabables anys de la dictadura, el monòlit va complir la seva missió. Cada aniversari, un nombre indeterminat de falangistes i de càrrecs públics, hi depositaren flors. Mort Franco, va passar a ésser una nosa per a tothom. Ara és, senzillament, una vergonya pública. Fet i fet, ja hauria d'estar enderrocat, no endebades l'Ajuntament de Manacor va assumir la responsabilitat de fer-lo desaparèixer. Hem de fer memòria? Fem-ne. En el plenari de dia 12 de febrer de 2003, presidit pel batle Miquel Riera (UM) i a proposta del PSM, va prendre's, per unanimitat de tots els partits -ALM, PP, AIPC, PSM, PSOE-, l'acord d'enderrocar aquesta mena de fal·lus de pedra que s'aixeca, imponent, en el martell del port. I, de passada, se'n faria desaparèixer un altre: el que hi ha, també a Portocristo, a l'anomenada Plaça del Monument. Tanmateix, l'acord -insistesc, pres sense cap vot en contra ni cap abstenció- no s'ha executat. Potser els conservadors votaren a favor de l'enderrocament per desvincular-se, públicament, de qualsevol connexió històrica o sentimental amb el feixisme, tot pensant que aconseguirien congelar l'execució de l'acord? Aquesta pregunta ha d'ésser resposta per l'actual batle, Antoni Pastor (PP). En qualsevol cas, no pot excusar-se adduint que l'enderrocament dividiria el poble. Descomptant quatre sobrevivents de la «Vieja Guardia», els manacorins no volen el monument. És cert que el farmacèutic Miquel Riera va perdre la batlia, però la seva gestió no va ésser qüestionada, atès que va aconseguir que la representació municipal d'UM passàs d'un a sis regidors. Va treure, per tant, nota alta. Riera prové del conservadorisme tradicional, com el mateix Pastor. Així i tot, va deixar constància del seu tarannà obert i de la seva ferma voluntat de netejar la comarca de símbols feixistes. Podrem dir el mateix de Pastor? No vull pensar que s'identifica amb Catalina Cirer, que venera la «Cruz de los Caídos», de Palma, com si fos un os de Santa Teresa. En qualsevol cas, ell té la paraula. Ordenarà enderrocar el monument, segons acord unànime de l'anterior consistori, o farà el mussol, per acontentar l'ala ultradretana del seu partit? Segons el rum-rum de cafè, ha afirmat que no pot enderrocar-lo per falta de pressupost. Si és així, problema resolt. Pot organitzar-se una subscripció popular, i en una setmana s'hauran arreplegat els cabals necessaris per a adquirir tota la pólvora que faci falta per a la voladura. Que la pólvora farà massa renou? En aquest cas podem enderrocar-lo a cops de martell i escarpra. Sobraran voluntaris. Mallorca mai no va ésser «frontera de la fidelidad». De la fidelitat a Franco, de la fidelitat als que segrestaren les institucions a mà armada. No, no ho va ésser. Encara que ho pregonàs, en to servil, el clergue de Campanet.


Ciberoteca: Índice temático: Ciència i tecnologia > Física\nEstàs en: Consultes>Ciència i tecnologia>Física\nAmerican Physical Society és una organització que reuneix tots els professionals i investigadors que treballen amb la física. Inglés\nCurs de Física general que tracta des de conceptes simples com el moviment rectilini fins altres més complexes com les bandes d'energia dels sòlids. La interactivitat s'aconsegueix mitjançant els 395 applets insertats en les seues pàgines webs que són simulacions de sistemes físics, pràctiques de laboratori, experiències de gran rellevància històrica, problemes interactius, problemes-joc, etc. Castellano\nWeb del Col·legi Oficial de Físics on, a més dels servicis adreçats als seus usuaris, ofereix informació d'interés per al públic en general. Inclou un apartat dedicat totalment a l'ensenyament con material didàctic i de referència, recursos temàtics, directoris, etc. Castellano\nDidàctica pàgina dedicada a la física. Pose a prova els seus coneixements a les seccions d’exercicis i experiments. Els més joves podran passar-s’ho bé amb l’apartat de jocs d’encreuats i il·lusions òptiques. Francés\nPortal especialitzat en la difusió de la física per al públic en general, estudiants i investigadors. Abundància de recursos web i ferramentes de participació per als usuaris. Molt interessant. Inglés\nRevista digital especialitzada en notícies i investigacions relacionades amb la física. Inglés\nWeb de la Resource Discovery Network sobre Ciències Físiques. Ofereix recursos sobre astronomia, química, Ciències de la Terra, física, materials, etc. Inglés


Felip Puig promet finalitzar aquesta legislatura totes les comissaries dels Mossos programades ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4126. Dijous, 23 de setembre de 2021 23:22 h\nEl conseller d'Interior apunta, però, que de moment no es podran posar en marxa aquestes obres\nEl conseller d'Interior, Felip Puig, ha expressat el compromís que durant aquesta legislatura es duguin a terme la construcció de les comissaries dels Mossos d'Esquadra que estaven compromeses a diferents llocs del país. Puig ha deixat clar que l'actual situació econòmica impedeix, però, iniciar aquestes obres durant aquest 2011. El conseller ha detallat que hi haurà entre quatre i cinc comissaries pendents, concretament: una entre el Camp de Tarragona i les Terres de l'Ebre (per donar cobertura a la zona del litoral), una al Tarragonès nord (a Torredembarra), una a la Selva interior, i una a la Jonquera. Així mateix, el conseller ha apuntat que també caldria reforçar la zona de l'Alt Anoia.\ncomissaries, Felip Puig, Mossos desquadra\nPuig ha assegurat 'totes aquestes les inversions s'intentaran fer en aquesta legislatura' mentre que ja ha avançat que, amb l'actual situació de crisi, 'poques obres noves es podran començar enguany'. El conseller d'Interior ha apuntat és un any 'per cordar-se el cinturó' i 'estalviar' però ha garantit que les comissaries que s'estan construint s'acabaran.\nFelip Puig ha criticat que s'hagi hagut de posar fre a les inversions degut a la gestió dels recursos públics de l'anterior Govern mentre ha garantit que 'dins el pla d'inversió de la Generalitat, la construcció de les comissaries que fan falta per garantir la seguretat ciutadan, no deixaran de fer-se perquè traurem els diners d'on sigui'.\nEl conseller ha fet aquestes declaracions durant la seva visita a Torredembarra on ha inaugurat la sala polivalent 'Cal Maiam', acompanyat de l'alcalde de la localitat, Daniel Massagué, el vicepresident de la Diputació de Tarragona, Albert Vallvé i la presidenta del Patronat Municipal de Cultura, Rosa Mª Guasch.\nPer Felip Puig la velocitat a les autopistes s'hauria d'haver revisat a l'alça 07.03.2011.\n20 de març de 2011, 07.51 h\nSobre tot, que no s'en deixin ni una, els hospitals i les escoles poden esperar peò les comissaries són imprescindibles


Aerogeneradors | EolicCat\nEls aerogeneradors són l’evolució natural dels molins de vent i avui en dia són aparells d’alta tecnologia. La majoria de turbines genera electricitat des que el vent assoleix una velocitat d’entre 3 i 4 metres per segon, genera a una potència màxima de 15 metres per segon i es desconnecta per prevenir danys quan hi ha tempestes amb vents que bufen a velocitats mitjanes superiors a 25 metres per segon durant un interval temporal de 10 minuts.\nGenerar energia a partir del vent és simple: el vent passa sobre les aspes de l’aerogenerador i provoca una força giratòria. Les pales fan rodar un eix que hi ha dins la góndola, que entra a una caixa de canvis. La caixa de canvis incrementa la velocitat de rotació de l’eix provinent del rotor i impulsa el generador que utilitza camps magnètics per convertir l’energia rotacional en energia elèctrica.\nTant els aerogeneradors terrestres com els marins tenen a la part superior de la góndola dos instruments que mesuren la velocitat i la direcció del vent. Quan el vent canvia de direcció, els motors giren la góndola i les pales es mouen amb ella per posar-se de cara al vent. Les aspes també s’inclinen o es posen en angle per assegurar que s’extreu la quantitat òptima energia a partir del vent.\nTota aquesta informació queda enregistrada als ordinadors i es transmet a un centre de control. Als parcs eòlics, que són agrupacions de més d’un aerogenerador, hi ha entre 0 a 6 persones treballant físicament, en funció de la quantitat d’aerogeneradors. Cada aerogenerador és revisat periòdicament. Els ordinadors controlen els diferents components de la turbina i, si detecten un problema, fan que la turbina deixi de funcionar i alerten un tècnic o enginyer perquè la revisi.\nLa velocitat del vent.\nEl diàmetre del rotor.\nLa disponibilitat de l’aerogenerador.\nEns referim a la capacitat de funcionament de l’aerogenerador, és a dir, quan la màquina no està parada per les operacions de manteniment. Els aerogeneradors europees modernes tenen una disponibilitat mitjana del superior al 98%, el qual significa que només requereixen set dies naturals per executar les operacions de control d’avaries i de manteniment.\nLa forma com estan col·locats els aerogeneradors.\nEls parcs eòlics estan instal·lats de forma que cap aerogenerador impedeixi que arribi vent a un altre. Tot i això, altres factors, com consideracions ambientals, l’impacte visual o les necessitats de connexió a la xarxa de distribució sovint tenen prioritat sobre el traçat òptim per captar el vent.\nEl mar obre noves oportunitats per a l’energia eòlica, sobretot perquè el vent circula a velocitats molt elevades i les economies d’escala permeten la instal·lació de turbines d’una grandària superior. La tecnologia de les turbines eòliques dels parcs marins es basa en els mateixos principis que la dels parcs terrestres. Es construeixen bases de formigó per sostenir l’estructura de les turbines, que pot ser de diversos dissenys. La part superior d’aquesta base es pinta d’un color brillant per fer-la visible als vaixells, i inclou una plataforma d’accés per facilitar el manteniment dels equips. Cables submarins porten l’energia a un transformador que la converteix a alt voltatge (normalment, entre 33 i 132 KV) abans de portar-la a la xarxa de distribució.\nA petita escala, determinats models d’aerogenerador poden instal·lar-se a les llars o fer possibles petits projectes alimentats amb energia eòlica. Aquestes màquines poden ser autònomes o estar connectades a la xarxa de distribució.


Els Jocs assoleixen una xifra rècord d’esportistes inscrits amb més de 3.600 participants | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nLes delegacions més nombroses seran les d’Itàlia, Espanya, Turquia i França.\nEls Jocs Mediterranis Tarragona 2018 han assolit una xifra rècord de participants, superant les xifres de les darreres edicions. Els Comitès Olímpics han inscrit un total de 3.622 esportistes. Suposen 600 inscrits més que Mersin el 2013, 300 més que a Pescara el 2009 i 400 més que a Almeria el 2005. Les delegacions més nombroses a Tarragona 2018 seran les d’Itàlia (419), Espanya (396), Turquia (356) i França (310). Els Jocs Mediterranis se celebren del 22 de juny a l’1 de juliol a Tarragona i en 15 municipis seu.\n01/06/2018 Mireia Belmonte confirma la seva participació a uns Jocs «que em fan molta il·lusió perquè són a casa»


Musto Musto Favourite Negre comprar i ofertes a Waveinn\nMusto - Roba dona - Samarretes\nDescripció Musto Musto Favourite\nAquesta camiseta favorita femenina 100% cotó ofereix confort transpirable. Un disseny minimalista garanteix la versatilitat, que li permet utilitzar-se sol o cap amunt sota una camisa o gènere de punt.\nConstrucció de cotó transpirable i lleugera\nPRINCIPAL: 100% COTÓ\nCompra avui mateix l’article Musto Musto Favourite i rep-lo a casa en poques hores! A més a més, pots escollir diferents talles i colors per al Musto Musto Favourite i comprar el que més s’adapti a les teves necessitats. En aquests moments el Musto Musto Favourite està en estoc i al preu de 26.99 $. Amb la gran varietat de Samarretes que tenim al catàleg, trobaràs tot el que necessites per practicar esport aquí mateix.\nCaracterístiques Musto Musto Favourite\nTecnologias Musto Musto Favourite\nSostenibilitat Musto Musto Favourite


Nick, Andrew i Jessie són tres amics preadolescents que es pregunten per què Ha començaT a créixer pèl aquí ?, per què estic tan enutjada i després tan feliç?. Créixer mai és fàcil, però visualitzar idees complexes pot millorar la nostra experiència compartida.\nLa història se centra en l’amistat entre Nick, Andrew i Jessie. Ells són els protagonistes d’aquesta sèrie, i posen sobre la taula els canvis hormonals durant la pubertat, aquest moment en les nostres vides en la qual tot es torna nou i impredictible.\nElls aborden tots els temes que ens incomodaven i ens donaven curiositat en l’adolescència: per què ha començat a créixer pèl aquí ? per què estic tan enutjada i després tan feliç? Què faig quan els nois em molesten perquè el meu cos està canviant? Per què vaig deixar de fer-li dibuixets a ma mare?\nBig Mouth reflecteix perfectament la incomoditat que signifiquen la mama i el papa ( i els adults en general) en la realitat de qualsevol preadolescent. En la sèrie es presenten dos extrems: els pares liberals, “progres” que normalitzen tot i els més tradicionals i conservadors que intenten complir la seva tasca de “bons pares”. No obstant, el que tots dos tipus tenen en comú, és la incomoditat que desperten en ells mateixos i en els seus fills i filles.\n“No, no, no estàs sola. Perquè totes sagnen. De tant en tant. Així que deixa-ho fluir”\nAixò es reflecteix en un episodi on la protagonista, té la seva primera menstruació mentre realitzen una excursió escolar amb tot el seu curs cap a l’estàtua de la llibertat. Ella ha de bregar amb aquesta situació com pot i només aconsegueix una bandera dels EUA de la botiga de ’souvenirs’ per a evitar que els seus pantalons blancs es taquin per complet.\nEnfront d’això, ella se sent incòmoda, trista, i pensa que la naturalesa és injusta amb les dones. Un cop a casa seva, la seva mamà li regala diversos productes per a aquests moments però Jessi sembla no sentir-se còmoda amb això, es tanca a la seva habitació i escolta xerrades sobre tampons i tovalloles femenines. És en aquest moment quan arriba Connie, la Monstrua de les hormones i li diu a Jessi el que començarà a passar a partir d’aquest moment en la seva vida:\n“Començaràs a comprar llapis labial, a usar música depriment, li cridessis a la teva mamà fins a les llàgrimes i la cridessis pel seu nom : Shannon".\nPer què ignorar un estat natural de totes les dones? Per què ridiculitzar-lo? La sèrie aborda aquest tema d’arrel i el mostra tal com és, tal com a cadascuna de nosaltres ens ha pogut afectar en algun moment de la nostra vida.\nÉs que en la nostra societat la menstruació continua sent un tabú que en les adolescents pot desencadenar en vergonya i por. Però també pot existir un gran desconeixement. La importància de conèixer el nostre cos i brindar eines en aquesta etapa de la vida es torna fonamental i Big Mouth posa enfront de la pantalla això.\nSi bé la sèrie dedica molts capítols a parlar sobre la sexualitat i la masturbació. Hi ha un moment, on apareix una vagina amb micròfon i convida a la nostra protagonista Jessie a masturbar-se. En altres episodis també succeeix que els nois s’escandalitzen, literalment, en adonar-se que les noies tenen els mateixos desitjos sexuals que ells.\nAixò ens permet amb els adolescents problematizar quin tipus de plaer existeix, el coneixement sobre el seu cos i el descobrir de la seva sexualitat. Una cosa fonamental en aquesta etapa, atès que d’aquesta manera aprenen a conèixer-se, a cuidar-se i a decidir sobre el seu cos.\nLa sèrie resumeix bastant bé el que és la pubertat. El despertar sexual sobtat que experimentem durant aquest període, és una sèrie amb la qual et sentiràs identificat, perquè tot el que travessen els seus protagonistes, vam haver de travessar-lo també nosaltres.\nEl creador de Big Mouth, Nick Kroll, ha descrit com l’ús de l’animació els permet contar històries de les quals "potser no poden parlar" en programes d’acció en viu protagonitzats per adolescents o preadolescents reals. Un personatge com un monstre hormonal o un mag de la vergonya, diu :\n"ens dona molta llibertat per a tenir aquestes discussions més complicades i aprofundir en els temes que tracten els nens".\nSabem que créixer mai és fàcil, però visualitzar idees complexes pot millorar la nostra experiència compartida, i també ens porta a problematizar la importància de comptar amb educació sexual integral en totes les escoles. Perquè tots els adolescents tinguin les eines necessàries, per a transitar experiències complexes i incòmodes i, sovint, tabú en alguns sectors de la societat encara com la identitat sexual i inclusió, xarxes socials, pornografia, períodes, masturbació, ansietat i depressió.\nAdolescència / Educació sexual / Gènere i sexualitats / Sexualitat / Cultura


La objecció de consciència l'amor i la fe inspiren el nou film de Malick, autor entre d'altres de les premiades 'Dias de Gloria' i 'La delgada línea roja'\nEl cinema de la transcendentalitat i l’espiritualitat del nord-americà Terrence Malick pren cos de nou en la pel·lícula 'Vida oculta', una aposta megalòmana tan corprenedora com, a estones, irritable. El director d''El árbol de la vida' (2011) s’inspira ara en una història real, la d’un heroi anònim, l’objector de consciència austríac Franz Jägerstätter (interpretat per August Diehl), condemnat a mort per alta traïció a l’Alemanya nazi del 1943.\nEns trobem davant d’una realització sumptuosa i d’una excepcionalitat fora de mida. La pel·lícula està rodada amb una espècie de gran angular que dóna uns resultats prodigiosos per la riquesa i variabilitat de les preses realitzades. Tot això ve acompanyat d'una concepció estètica i formal grandiloqüent i afectada que subjuga la vista i els sentits, però que afronta el risc de l’hostilitat.\n‘Vida oculta’, de Terrence Malick (2019)\nEl procés contra la desobediència i el pacifisme és tractat com una experiència religiosa per Malick. Potser la història del sacrifici d’un innocent i el seu martirologi demanaria un cert ascetisme formal. Ara, personalment, haig de reconèixer que, malgrat els excessos, el film resulta una experiència trasbalsadora i enriquidora.


Els Consells Comarcals de l’Alt Penedès i del Baix Penedès s’han reunit novament per compartir i avançar en una estratègia conjunta per fer front a la crisi industrial actual que pateix el territori i per buscar solucions per garantir el futur industrial de les dues comarques. En aquesta segona reunió, feta en format virtual, també hi va prendre part el Delegat del Govern al Penedès, Pere Regull, a més dels dos presidents comarcals, Xavier Lluch i Joan Sans, acompanyats pels vicepresidents Albert Tort i Jaume Casañas.\nDurant la reunió es va analitzar la situació actual amb els darrers anuncis de tancament d’empreses relacionades amb l'automoció com Saint-Gobain Glass de l’Arboç, Robert Bosch de Castellet i la Gornal, Alfisa als Monjos, i el darrers de Bergé Logística i CTC, empreses subcontractades que operen a les instal.lacions de Saint Gobain.\nUn cop finalitzada, es va destacar la ferma voluntat de les institucions per treballar conjuntament perquè el Penedès sigui un territori d’oportunitats on s’hi pugui trobar feina, estudiant totes les opcions industrials que hi puguin haver per oferir treball als seus habitants i qualitat de vida. Cal recordar que al Baix Penedès és actualment la comarca amb més atur de Catalunya, una situació que s’està agreujant a causa de la Covid-19.\nEl COVID està provocant un conjunt de situacions que ningú podia preveure, per això des dels Consells Comarcals llancen un missatge d’unitat, de fer pinya, i treballar en pro del territori i de la seva gent amb responsabilitat política.


Els directius guanyen 2,5 vegades més poder adquisitiu que els seus empleats en l’última dècada\nLa pandèmia amenaça de congelar les pujades salarials, tot i que de moment guanyen poder de compra a causa de la caiguda de l’IPC\nEls consultors d’ICSA Group i Eada anticipen que la bretxa entre directius i subordinats continuarà augmentant els pròxims anys\n22 de de gener del 2021. 16:35\nLa crisi originada pel coronavirus amenaça amb una congelació generalitzada dels salaris, especialment en els sectors més afectats. Les remuneracions a Espanya en gremis com l’hostaleria, el comerç o el turisme ja van tancar el 2020 amb descensos. No obstant, de moment els sous a Espanya, de mitjana, estan aguantant i aconsegueixen guanyar poder adquisitiu gràcies a la caiguda de la inflació. Tot i que aquesta relativa bonança no és igual per a tots els treballadors, i els que estan en les escales més altes de la jerarquia empresarial són els que en surten més ben parats. Des de l’anterior crisi del totxo, els directius han guanyat 2,5 vegades més poder adquisitiu que els seus assalariats, segons constata un informe conjunt d’ICSA Group i Eada.\nLes posicions de partida no són les mateixes, i molts treballadors corrents encara arrosseguen seqüeles de l’anterior crisi econòmica. Els directius cobren de mitjana 7.188 euros al mes (bruts, en 12 pagues); els càrrecs intermedis 3.588 euros i els treballadors 1.960 euros. I és que els empleats no van començar a recuperar el poder adquisitiu perdut des del col·lapse de Goldman Sachs i l’esclat de la bombolla immobiliària fins fa un parell d’anys. Mentre els directius i els càrrecs intermedis van sortir-ne abans i amb més intensitat. La inèrcia marca que aquesta bretxa continuarà creixent, especialment entre directius i treballadors, i amb més intensitat en el cas dels alts directius. Segons ha assenyalat el professor d’Eada Jordi Asens, això es deu que aquests es mouen en un mercat laboral de competència internacional.\nL’estudi de la consultora i l’escola de negocis està elaborat partint dels sous de 80.000 professionals i reflecteix una tendència l’últim any a la polarització. D’aquesta manera, en sectors en els quals la Covid està tenint alta incidència (i que abans de la pandèmia ja registraven menors nivells salarials), les dades de l’informe d’ICSA Group i Eada ja registren descensos salarials, com en els serveis, el comerç o el turisme. I en d’altres, com la indústria o els transports, les remuneracions segueixen a l’alça. Els ponents de l’estudi han alertat que la sortida de la crisi de la Covid amenaça d’obrir una nova dualitat al mercat laboral espanyol, amb sectors que continuen guanyant poder adquisitiu i d’altres que l’aniran perdent.\nNo obstant, en termes generals i de mitjana entre tots els sectors, l’estudi no revela l’impacte que pot tenir la crisi de la Covid a mitjà termini. A curt, de moment, no constata devaluacions salarials generalitzades entre les persones que han mantingut el seu lloc de treball. Malgrat que existeix inquietud entre els sindicats que les empreses més afectades puguin compensar part de les pèrdues registrades a través de reduccions salarials unilaterals. El factor erto està exercint de mur de contenció durant aquest primer compàs de la pandèmia.\nIndústria i transport, ‘valors segurs’\nDe la mateixa manera que la Covid no està afectant de la mateixa forma tots els sectors, no totes les empreses tenen el mateix marge per oferir salaris més competitius als seus treballadors. Especialment aquells més ben pagats. La indústria i els transports s’erigeixen com els ‘valors segurs’ després del tsunami pandèmic, i són els rams d’activitat que més han incrementat els seus salaris aquest passat 2020. Al contrari, el comerç, el turisme i els serveis són els que registren menors alces o directament devaluacions.\nDiferències que també s’estenen per mides d’empresa. «Si hi ha algú que en aquesta pandèmia s’està veient afectat és la micro i petita empresa», ha assenyalat el president d’ICSA Group, Ernesto Poveda. Fins al punt que els directius i els comandaments intermedis d’aquestes firmes han vist caure els seus salaris en aquest últim exercici.\nMadrid i Catalunya, els millors pagadors\nEn l’edició d’aquest any de l’informe d’Eada i ICSA Group, Madrid i Catalunya es mantenen com els territoris que millor remuneren els seus directius i càrrecs intermedis. Navarra es cola, en primera posició, com la comunitat autònoma que millor paga els seus empleats, seguida dels dos motors econòmics espanyols.


Font: "Revista d'Igualada"\nS'anomenen "cases barates" i s'ubiquen al carrer Francesc Moragas d'Igualada. Es van anar construint al llarg de la dècada dels anys trenta, seguint el projecte de l'arquitecte Robert Navarro i Blanco. La cooperativa que va tirar endavant aquest projecte ho va fer amb el suport financer de la Caixa de Pensions.\nFrancesc Moragues i Barret, fundador de la Caixa de Pensions per la Vellesa i d'Estalvi (1904), de la qual va ser director, dóna nom al carrer en el qual s'ubiquen aquestes cases.\nSi teniu curiositat per saber la història, anècdotes i dades del carrer on viviu, en aquest llibre, publicat al juliol, hi trobareu informació històrica de cadascun dels carrers i places d'Igualada, amb la descripció número per número de totes les cases que tenen un significat especial per la seva arquitectura, per les botigues que hi ha hagut o pels fets que s'hi han produït.\nJa el teniu disponible a la biblioteca.\na dimarts, de setembre 22, 2020


Les exportacions s'enfonsen un 13,3% a la demarcació de Tarragona l'any 2020, fins els 7.617 MEUR - Imagina Ràdio\nLes exportacions s’enfonsen un 13,3% a la demarcació de Tarragona l’any 2020, fins els 7.617 MEUR\nLes vendes de productes químics i combustibles lideren la davallada per l'impacte de la Covid-19\nDos vaixells petrolers fondejats davant la costa de Tarragona, amb una palmera desenfocada en primer terme. Imatge del 24 d'abril del 2020. ACN\nLa crisi generada per la covid-19 ha enfonsat un 13,3% les exportacions tarragonines l’any 2020 fins els 7.617 MEUR. Tot i que és la davallada més acusada de les quatre demarcacions catalanes, cal tenir en compte que el territori va registrar el 2019 un rècord històric d’exportacions i que el volum de vendes del 2020 se situa per sobre dels nivells del 2016. La davallada es deu a la caiguda d’un 11,5% dels productes químics -que suposen més d’un terç de les vendes a l’exterior- i d’un 57% en el cas dels combustibles i olis minerals. Malgrat tot, a final d’any la tendència millora i la demarcació ha signat el millor desembre exportador de la sèrie històrica amb 746,4 MEUR, un 15,4% més, amb una recuperació de les exportacions de la química.\nEl Camp de Tarragona i les Terres de l’Ebre no han pogut esquivar els efectes de la covid-19 i ham vist truncada la tendència alcista dels darrers anys, segons constata l’informe publicat aquest divendres pel Ministeri d’Indústria, Comerç i Turisme.\nPer sectors, durant el 2020 les exportacions de productes químics han assolit els 2.632,8 MEUR, un 11,5% menys, i les manufactures de consum han arribat als 1.203 MEUR, una dècima menys. Aquests dos àmbits representen el 54,1% del conjunt de les exportacions de la demarcació.\nEn concret, el rànquing l’encapçalen les matèries i manufactures plàstiques, amb vendes per valor de 1.582,47 MEUR, i els combustibles i olis minerals, amb un muntant de 704,9 MEUR, molt per sota dels 1.661 MEUR del 2019. Les joguines, jocs i articles esportius han suposat vendes per import de 663,19 MEUR; els olis essencials i perfumeria, 336,9 MEUR, i els productes químics orgànics 293 MEUR.\nLa Unió Europea, on més es ven\nPel que fa als països de destinació de les exportacions, França repeteix com el principal comprador entre gener i desembre, per un import de 1.811,6 MEUR, seguit d’Itàlia amb 975 MEUR, Alemanya amb 667,32 MEUR, Portugal amb 662,06 MEUR i el Regne Unit amb 421,46 MEUR.\nEl Marroc escala posicions durant el 2020 amb 347,5 MEUR, seguit dels Estats Units amb 276,6 MEUR, els Països Baixos amb 241,35 MEUR, Turquia amb 228,21 MEUR -dels pocs països que van comprar més al territori-, Bèlgica amb 184,1 MEUR i la Xina, que puja dues posicions en el rànquing, amb gairebé 166 MEUR, 40 milions més que el 2019.\nEl capdamunt de la llista de països on més exporten les empreses tarragonines el tanquen Polònia amb 157,45 MEUR, Grècia amb 118,45 –que s’enfonsa respecte els 392 MEUR del 2019-, Argèlia amb 79,4 MEUR i el Japó, que se situa com el quinzè mercat d’exportació, amb 56,47 MEUR.\nLa covid-19 accentua la balança comercial negativa\nDurant el 2020 les comarques del Camp i l’Ebre van fer importacions per un import de 10.884 MEUR, un 24,6% menys. Això suposa que la demarcació va situar el seu dèficit comercial en els 3.2671 milions, un 42,1% més. Per sectors, les importacions de productes químics van arribar als 2.125,6 MEUR, un 14,3% menys. D’altra banda, la compra de manufactures de consum va retrocedir un 3,4%, fins als 912,2 milions.\nDesembre de rècord\nAl desembre les vendes tarragonines a l’exterior van revifar un 15,4% respecte un any enrere, fins als 746,4 MEUR. En aquest cas, l’exportació de productes químics va créixer un 20,9% i la de manufactures de consum va pujar un 6,3%. Les importacions, amb 1.034,1 MEUR, van anar lleugerament a la baixa, amb un 1,6% menys de compres a l’estranger.\nArticle anterior[ENQUESTA] Esteu disposats a vacunar-vos contra la Covid-19 quan us arribi el moment?\nArticle següentMarilén Marro ens parla de Melendi i l’evolució de l’artista al llarg dels anys\nLa “Setmana de la Natura” a Amposta amb sortides, jornades de voluntariat, conferències i tallers


moianès.net, el portal del Moianès i rodalies - Presenten un llibre sobre el berguedà Ton Cabra, exalcalde de Calders\nCalders: Presenten un llibre sobre el berguedà Ton Cabra, exalcalde de Calders\nEnviat el Dimecres, 30 de maig a les 18:23:28 per Redaccio\n'El nord en la mirada: homenatge a Ton Cabra' és el títol del llibre que es presentarà aquest cap de setmana a Bagà (Berguedà) i Calders. Es tracta d'una publicació que repassa la trajectòria del berguedà Toni Cabra, que durant vuit anys va ser alcalde de Calders.\nEl llibre es presentarà aquest dissabte a les sis de la tarda a Bagà i l'endemà diumenge a Calders a dos quarts d'una del migdia, segons ha informat el Consistori.\n'El nord en la mirada: homenatge a Ton Cabra' és un llibre que compta amb el suport dels ajuntaments d'Artés, Bagà i Calders, que ha estat coordinat per Conxita Capsada i en el qual hi ha intervingut una trentena d'autors.\nPrologat per Xavier Domènech, amb una introducció històrica de Daniel Díaz, es van desgranant diferents temes i aspectes 'que donen una visió polifacètica de la vida d'Antoni Cabra i Vilalta, la qual es va veure estroncada per una greu malaltia poc temps abans de complir cinquanta anys, i també es donen a conèixer situacions que, sens dubte, seran una bona font d'informació de cara al futur'.\nLa publicació parla de la vida a Bagà als anys cinquanta, població on va néixer Cabra, i també de les seves moltes vinculacions cíviques. Per exemple, del seu pas pel seminari de Solsona; de l'impuls que va donar al Club Tennis taula Bagà; de la política municipal a Calders, d'on va ser alcalde durant vuit anys, i la relació amb moltes entitats del poble; impulsor del CIPROP i de l'ADF d'Artés-Calders-Monistrol en una època de grans incendis forestals; de la seva lluita política des del PSAN, Nacionalistes d'Esquerra, fins al seu ingrés a Esquerra Republicana una vegada deixada l'alcaldia; del seu pas per la presó, els anys d'estudi a l'UOC, i també alguns aspectes més íntims de la vida familiar.\nL'Ajuntament de Calders assegura que amb aquest llibre es vol homenatjar 'un home actiu, decidit i compromès amb la seva gent i el seu poble, un home amb temperament de líder que el va posar al servei del seu nord i del seu país'.


Cabrils és un petit poble ple d’encant, situat en una de les moltes valls que formen la Serralada Litoral, concretament en la que forma el cim de Montcabrer. Un poble amb un petit centre urbà i constituït per múltiples urbanitzacions que s’escampen per les muntanyes ocupant el territori i penetrant en el Parc Natural de la Serralada. Amb una extensió de 6 Km2, Cabrils limita amb Cabrera de Mar, Argentona, Òrrius, Vilassar de Dalt i Vilassar de Mar.\nBen ubicat entre mar i muntanya, Cabrils ofereix al seus visitants una oferta ingent de natura, esport, mites i llegendes i gastronomia del més alt nivell.\nL’Arborètum: un pulmó al Baix Maresme\nUn bosc de més de 40.000m2, dins mateix del Parc de la Serralada Litoral, és un gran pulmó a la comarca del Maresme, un espai únic de Cabrils on gaudir de la natura en el seu estat més pur. Gestionat per Ursus: Escola de Natura, l’Arborètum és una de les apostes clares per fer de Cabrils un enclavament diferenciador d’altres destins turístics.\nPensat com una eina d’educació ambiental, de primer ordre i a tots els nivells, passejar per tots els seus racons de la mà dels seus gestors, els naturalistes Xavier Castañer i Patricia Navarro, és un plaer que t’engresca ràpidament a buscar, a descobrir, a preguntar... El seu entusiasme t’ajuda a distingir clarament els principals ecosistemes de Catalunya presents en aquest espai, una representació de la muntanya baixa, la part més extensa, destaca per la seva diversitat d’arbres i matolls i és la més rica en fauna. Roures i alzines presideixen majestuosos aquesta zona; en la passejada també descobrirem una representació de la mitja muntanya i de l’alta muntanya on destaca la presència d’un pi negre solitari.\nA part dels boscos l’Arborètum ha aconseguit reproduir un bosc de riera, un dels ecosistemes més vius i dinàmics de la natura, amb salts d’aigua i petits bassals s’ha aconseguit la vida de la fauna típica i, en aquest moments, un matoll de lliris grocs espectaculars regna en aquest ecosistema.\nPerò si el Xavier i la Patricia s’engresquen amb l’espai del que tenen cura, com si fos un fill seu, i del que diuen orgullosos “és un espai màgic on tot creix sense gaire esforç, té unes propietats difícils d’explicar”, quan ja no els pots aturar és quan expliquen tots els nous projectes, alguns d’ells en marxa i d’altres a punt de ser-ho.\nEl principal projecte, ja en marxa, i que té entusiasmats al Xavier i la Patrícia és “El Museu del Bosc”, un projecte que veu la llum gràcies al reconegut naturalista Martí Boada. El científic ha cedit a l’Arborètum una petita part d’una col·lecció, creada per ell mateix, d’arbrissons procedents d’arbres monumentals i històrics de Catalunya. Gràcies a aquesta iniciativa a l’Arborètum podem veure de prop arbrissons, fills i néts, del Castanyer de Cal Cuc (originari del Montseny), de l’Acebuche de Toruño (fill de l’arbre més vell d’Europa amb més de 1.000 anys) o el Pi de les Tres Branques, entre d’altres.\nUn altre dels projectes, aquest en col·laboració amb l’Escola L’Olivera, és el Projecte Quercus, una gla = un arbre. El projecte implica a l’escola de manera que els nens fan el planter i quan han aconseguit que prenguin es traslladen a l’Arborètum per trasplantar-los. Quan aquests han agafat el tamany i fortalesa necessaris es fa un trasplantament, definitiu, a zones del bosc que han patit incendis.\nI el darrer del gran projectes, aquest encara en procés burocràtic, és el Projecte Testudo, amb l’objectiu de reintroduir les tortugues testudo en el territori, ja que és una de les espècies més regressives del planeta. L’Arborètum ja té llestes les instal·lacions per rebre els primers exemplars en quant la Generalitat atorgui els darrers permisos.\nPer a tots aquells que no coneguin aquest espai natural és una de les cites impres-cindibles si es visita Cabrils, a més ara tots els segons caps de setmana de cada mes es fan jornades de portes obertes, per poder visitar l’Arborètum de manera gratuïta amb visites guiades de la mà del Xavier o de la Patrícia que de ben segur us enamoraran.\nUn clàssic cabrilenc: l’esport en natura\nLa pràctica d’esport en natura és un clàssic a Cabrils, el seu entorn és ideal, un entorn en plena natura, amb penetració al Parc Natural de la Serralada Litoral, amb una gran quantitat de camins, caminois i corriols per recórrer passejant, corrent o amb bicicletes. I dintre de que tota aquesta pràctica es pot fer per lliure, hi ha dos fites importants en el calendari, orga-nitzades per la Secció Ciclista de la Societat La Concòrdia, la caminada popular “Cabrilenca: Camines o Corres?” i la “Peda-lada de Muntanya: Cabrilenca BTT”.\nLa Cabrilenca BTT aquest any ha celebrat el seu 20è aniversari i el president de la Secció Ciclista, Ricard Ardèvol, explica, “de fet va néixer una mica per casualitat. Érem un grup d’amics que anàvem amb bici i gràcies al Quico Carcolé, llavors president de la Societat La Concòrdia, que ens va donar aixopluc sota els seus estatuts, vam crear a l’hora la secció i la pedalada”. Aquella pedalada, que va començar fa 20 anys amb 75 inscrits, a partir del 10è aniversari va haver de posar límit d’inscripcions, en 900 participants, per no morir d’èxit i malmetre la muntanya.\nTradicionalment la Cabrilenca ha servit per descobrir nous corriols a la Serralada, ja que el seu objectiu fonamental és descobrir l’entorn i gaudir d’un dia d’esport i natura. Enguany un canvi de criteris del Consorci de la Serralada, entitat gestora de l’espai natural, ha obligat a canviar recorreguts i suprimir corriols “la qual cosa, diu Ardèvol, igual, de cara a la següent edició ens obliga a reinventar-nos”.\nPerò aquest esport de natura tampoc cal enquadrar-lo únicament en curses organitzades. Precisament l’Ajuntament, en col·laboració amb la Diputació, ha sistematitzat en un catàleg 17 camins naturals de l’entorn del municipi. Entre d’altres el Camí del Coll de Porc (amb inici a Cabrils i final a Òrrius, i precisament després d’anys en desús “redescobert” per la Secció Ciclista per una de les primeres pedalades); el Camí de Can Genís (popularment conegut com Carretera de la Mútua); el Camí de la Creu de l’Abeia o el Camí de la Creu de Montcabrer, un dels camins emblemàtics del municipi.\nLa Ruta de la Creu de Montcabrer\nUna de les rutes més emblemàtiques del municipi, ruta ideal per fer en família, degut al seu nivell i dificultat mínima, ens portarà per indrets natural únics i de vistes espectaculars i a la vegada el misteri ens envoltarà en arribar a la Creu, cim envoltat de llegendes demoníaques, de bruixes i de remeiers quasi màgics. De fet, seguint la ruta, ens dirigirem de dret cap al Turó de l’Infern, el nom del qual ja és prou explícit.\nAquest turó, ja punt de guaita en època dels ibers (es tracta d’un punt geodèsic utilitzat en totes les èpoques) destaca també per la troballa d’unes restes dels enclavaments d’unes forques del SXIV i XV per penjar delinqüents, és fàcil d’imaginar que, donat que la fita assenyala tots els punts cardinals, els enforcats en aquest punt fossin exemplaritzants per a la resta de població ja que es veien des d’arreu dels voltants.\nÉs en aquesta ruta on també descobrirem la Cova de les Bones Dones, anomenada també Cova de les Encantades, Cova de la Bona Dona o Cova de la Mala Dona. Sigui quin sigui el topònim que li volem donar, tots ells són indicatius de la connexió de la zona a mites i llegendes.\nUn cop arribem al cim de la Creu de Montcabrer, després d’un tram rocallós però també sense gaires dificultats, i de gaudir de les vistes espectaculars, tocarà començar el descens, tot desfent el camí de pujada, fins arribar al poble on es podrà gaudir d’un bon àpat.\nMés en aquesta categoria: « Vilassar de Dalt: un tresor de patrimoni, cultura i natura De qui és, aquesta caca? »


Mislata rep als joves del Pla de Formació que comencen a treballar a l'Ajuntament | Valencia Extra\nL’Ajuntament de Mislata va convocar a l’inici de l’any un Pla de Formació dirigit a joves recentment titulats. El programa municipal inclou la concessió de 30 contractes formatius per a ajudar els joves que acaben els seus estudis superiors a adquirir experiència laboral, els beneficiaris de la qual s’incorporen a l’Ajuntament en dos períodes, un a la primavera i un altre a la tardor. Els primers 15 joves s’han incorporat hui mateix a diferents departaments municipals i la segona tanda de joves ho farà el mes de setembre. Hui tots ells han sigut rebuts per l’alcalde, Carlos Fernández Bielsa.\nEs tracta de joves menors de 30 anys i acabats de graduar, que ara podran posar en pràctica els seus coneixements acadèmics i dotar a l’administració de la seua emprenedoria i creativitat. L’objectiu d’aquesta iniciativa municipal, com els ha explicat Bielsa aquest matí, “és afavorir-vos l’accés al mercat laboral, especialment complicat a l’hora d’aconseguir la primera ocupació, i donar-vos l’oportunitat d’ampliar els vostres coneixements desenvolupant funcions relacionades amb els vostres estudis”.\nLa durada de les beques serà de tres mesos amb una jornada laboral a temps parcial equivalent al 70%, per la qual percebran un salari de 600€ mensuals. En la reunió d’aquest matí, en la qual ha participat també el regidor de Promoció Econòmica i Ocupació, Alfredo Catalá, els dirigents municipals han animat als joves a aprofitar al màxim aquesta experiència i els han demanat la seua implicació per a continuar millorant el funcionament de l’administració, perquè això redundarà en benefici de tota la ciutadania. En el grup hi ha joves de diferents titulacions que en els pròxims mesos treballaran en diferents àrees de gestió, com per exemple la Biblioteca, l’Oficina Tècnica d’Urbanisme, l’Agència de Desenvolupament Local o Mitjans de comunicació.