PD:Direcció d'Operacions en el Sector Químic\nNom de l'assignatura: Direcció d'Operacions en el Sector Químic\nCodi de l'assignatura: 569676\nCoordinació: Jaime Gimenez Farreras\nAquesta assignatura no te cap prerequisit específic. És recomanable conèixer l’estructura dels processos químics industrials i tenir nocions bàsiques d’economia.\nCG4 - Adaptabilitat, iniciativa, capacitat d’autoaprenentatge, autonomia, tolerància a la frustració, i intel · ligència emocional.\nCE7 - Dirigir i organitzar empreses, així com sistemes de producció i serveis, aplicant coneixements i capacitats d’organització industrial, estratègia comercial, planificació i logística, legislació laboral i mercantil, comptabilitat financera i de costos.\nCE8 - Dirigir i gestionar l’organització del treball i dels recursos humans aplicant criteris de seguretat industrial, gestió de la qualitat, prevenció de riscos laborals, sostenibilitat i gestió mediambiental.\nCE9 - Gestionar la Recerca, Desenvolupament i Innovació Tecnològica atenent a la transferència de tecnologia i els drets de propietat i de patents.\nCE11 - Dirigir i realitzar la verificació, el control d’instal·lacions, processos i productes, així com certificacions, auditories, verificacions, assajos i informes de riscos\nConèixer el llenguatge, conceptes i continguts bàsics relacionats amb la gestió i l’operació de plantes químiques.\nConèixer els diferents tipus de processos que conformen la cadena de valor i la cadena de subministrament.\nConèixer les eines d’organització de recursos humans i materials.\nFamiliaritzar-se amb les eines de gestió integrada de l’operació de una empresa química, incloent la qualitat, la seguretat i el medi ambient.\nSer capaç de reconèixer i valorar la importància dels diferents factors que formen part de l’operació en el sector químic.\nSer capaç de resoldre qüestions numèriques i no numèriques que denotin comprensió dels mecanismes i conceptes bàsics relacionats amb les tècniques de gestió i planificació de la producció.\nTenir tota la perspectiva del conjunt de les activitats que configuren l’operació de una planta química.\nTenir una perspectiva professional i ètica de l’enginyeria química i la seva relació amb la operació de plantes químiques.\nTenir les bases per a una cultura de qualitat, seguretat i de respecte al medi ambient.\nEsforçar-se a fer acuradament els treballs.\n1. La cadena de valor y la logística\n2. Gestió d’operacions i de la producció\n3. Tipus de processos químics i la seva influencia en la gestió de la cadena de subministrament\n4. Gestió de la qualitat, medi ambient i seguretat\nLa part teòrica de l’assignatura es desenvolupa fonamentalment mitjançant classes magistrals participatives. Els continguts explicats es troben disponibles pels alumnes al Campus Virtual de la UB en forma d’apunts o els poden trobar de manera fàcil i assequible a d’altres fonts d’informació prèviament recomanades.\nSi s’escau, s’obre la possibilitat de què algunes classes siguin impartides per professionals de la indústria química experts en gestió i logística.\n· Els problemes, exercicis, proves, treballs, et., proposats al llarg del curs representaran un 40% de la nota final.\n· La prova final global, al final del semestre i en la data fixada per la Comissió de Coordinació del Màster. Aquesta prova representarà el 60% de la nota final.\nBatch processes. Boca Raton, FL [etc.] : CRC/Taylor & Francis, cop. 2006\nKANNEGIESSER, MATTHIAS. Value chain management in the chemical industry :\nglobal value chain planning of commodities. Heidelberg : Physica, cop. 2008\nChemical engineering’s plant cost index (CEPCI):\nFederación empresarial de la industria química española (FEIQUE):\nVocabulari d’enginyeria química:\nADDENDA AL PLA DOCENT DAVANT LA SUSPENSIÓ DE LES ACTIVITATS ACADÈMIQUES PRESENCIALS\nEnsenyament: Màster en Enginyeria Química\nNom de l’assignatura: Direcció d’Operacions en el Sector Químic\nProfessors: María Alicia Cardete García (coordinadora) i Jaime Giménez Farreras\nEls blocs temàtics i continguts de l’ assignatura es mantenen tal com estava previst.\nCom es obvi, degut a l’estat d’alarma i la suspensió de les activitats acadèmiques, tota la docència ha passat de forma presencial a forma virtual, amb totes les adaptacions de metodologia i activitats que això ha suposat i que es poden resumir de la següent manera:\nA més de penjar al campus virtual els arxius corresponents a apunts, transparències, etc., com s’hagués fet en condicions normals, s’han afegit arxius explicatius en la línia d’allò que s’hagués comentat a classe (exemples, anècdotes explicatives, suggeriments, ...).\nMitjançant el campus es proposen exercicis, tasques, treballs i activitats que l’alumne resol i envia via campus o via e-mail. Aquest exercicis són corregits i l’alumne rep el corresponent feedback.\nPeriòdicament s’organitzen i s’organitzaran sessions de Skype empresarial i BB Collaborate tant per fer classes ordinàries presencials en línia de forma virtual, com per explicar determinats aspectes del temari, aclarir dubtes, corregir exercicis i fer una posada al dia de la situació amb els alumnes.\nHi ha una comunicació continua via correu electrònic per comentaris i dubtes.\nS’estan fent avisos de seguiment de les activitats planificades al Campus virtual.\nLa primera alteració en l’avaluació ha estat que els alumnes tinguin temps fins el final de curs (29 de maig) per triar avaluació única o continuada, d’acord amb la decisió presa pels òrgans rectors de la UB.\nPel que fa a l’avaluació continuada, estava previst que els alumnes fessin diferents tipus d’exercicis, tasques, activitats i treballs durant el curs, que en el seu conjunt representaven el 40% de la nota final. Per altra banda, estava prevista una prova final que representava el 60% de la nota final.\nDonades les circumstàncies, s’ha canviat una mica l’enfocament. La càrrega de exercicis, tasques, activitats i treballs al llarg del curs s’ha augmentat una mica, amb la intenció de fomentar més el treball personal de l’alumne i la capacitat d’autogestió i formació en les competències pròpies. Això portaria aparellat un augment també del percentatge d’aquestes tasques en la nota final.\nPer altra banda, són òbvies les diferències que hi ha a l’hora de fer una prova final de tipus presencial o virtual. És per això que s’ha optat per fer més exercicis, treballs, etc., com s’ha indicat abans i també s’ha optat per fer algun test i prova de control, a més de la prova final. Aquesta prova final estarà formada per un test, diferents qüestions curtes i un o varis exercicis més llargs. Tot s’haurà de fer òbviament de forma virtual. Aprofitant les diferents eines del campus virtual, s’utilitzarà en cada cas l’eina que sembli més escaient i es donarà una escletxa temporal molt limitada per fer cada exercici i, un cop l’alumne el comenci a resoldre, el temps també serà molt ajustat. Com es obvi, s’ha de partir de la base de què el primer exercici que faran els estudiants serà un exercici de responsabilitat i ètica, elements bàsics per a l’avaluació virtual.\nAmb tots aquests condicionants, sembla lògic variar una mica els percentatges establerts de manera que les diferents activitats que s’han fet durant el semestre representin el 50% de la nota final, mentre que els tests que es vagin fent més la prova final en sí representin l’altre 50% de la nota final. D’aquest darrer 50%, un 10% correspondria a les proves parcials i el 40% a la prova final.\nEls alumnes que optin per l’avaluació única tindran una prova final, similar a la plantejada per a l’avaluació continuada, però amb una mica més de complexitat per raons òbvies. Aquesta prova final representarà el 100% de la nota.\nEls alumnes que no hagin pogut fer avaluació continuada o no s’hagin pogut presentar a l’avaluació única o no hagin superat les proves, donada l’excepcionalitat de les circumstàncies actuals, tindran dret a una reavaluació, que tindrà una estructura similar a la prova de l’avaluació única.\nLes fonts d’informació bàsica no han canviat però s’ha afegit més material suplementari al campus per a facilitar el seguiment de l’assignatura de forma virtual.


recomana.cat - Crítica de l'obra: Informe per a una acadèmia | Monòleg d'alçada per César López Rosell\nEl versàtil Ivan Benet s’enfronta a l’Espai Lliure, fins a l’1 de juny, al difícil repte d’encarnar el simi-home d’ Informe per a una Acadèmia, de Kafka. El actor s’ha implicat a fons a donar un enfocament propi a l’obra de Kafka. La seva immersió en aquest conte amarg és completa. El llenguatge, la mímica, les accions i gestos utilitzats per narrar la peripècia vital del mico que es converteix en humà tenen tant magnetisme que l’espectador s’identifica des del primer moment amb les emocions que transmet aquest brillant exercici de transformació.\nDesprés d’haver estat alliçonat per arribar a tenir «l’educació mitjana d’un europeu», Peter el Roig acaba triomfant en el món de l’espectacle, opció que va escollir en comptes d’acabar en un zoo, i arriba a oferir una conferència sobre la seva evolució. Hi emergeix un fons de ressentiment per com és de forçada una situació que li impedeix ser tan lliure com era a la selva on va ser capturat.\nLa reflexió de Kafka adquireix un sentit profund en aquest truculent monòleg que aprofundeix en la decadència de la moderna humanitat. La magnífica escenografia i il·luminació, amb intel·ligents solucions per a cada situació, i la banda sonora amb música original de Sílvia Pérez Cruz, arrodoneixen un espectacle de molts quirats.


Les piscines municipals del Parc dels Capellans obriran per la temporada d'estiu el 20 de juny | Reus Esport i Lleure\nInici > Notícies > Les piscines municipals del Parc dels Capellans obriran per la temporada d'estiu el 20 de juny\nLes piscines municipals de Reus obriran de nou les seves portes el 20 de juny. La temporada de bany s’allargarà fins el 31 d’agost en l’horari habitual, de les 11 del matí a les 8 del vespre, de dilluns a diumenge. Les piscines recuperen totalment la normalitat, sense reducció d’aforaments o mesures especials aplicades durant la pandèmia.\nLes tarifes disposen d’un preu diferenciat per a infants i tercera edat i d’un important grup de descomptes (carnet o targeta jove, targeta daurada, famílies nombroses o monoparentals, entre altres). Dins de les modalitats d’entrada es mantindran els passis mensuals, de temporada, els bons 10 i les entrades diàries i de matí o tarda.\nCom ja es habitual, la setmana prèvia a l’obertura al públic de les instal·lacions es desenvoluparan les trobades d’alumnes dels centres educatius de Reus i el Baix Camp.\nTambé s’ha programat l’activitat d’aiguagim, adreçada al públic en general a partir dels 16 anys. L’activitat consta de dues sessions setmanals en horari previ a l’obertura al públic de les piscines, més una hora de bany lliure.\n“Les piscines municipals recuperen la plena normalitat i per tant, un estiu més, donaran servei als casals, campus i altres activitats d’estiu i, com no, a tots els usuaris que venen a refrescar-se i a gaudir d’una estona d’esbarjo a les instal·lacions”, ha manifestat el regidor d’Esports, Pep Cuerba.\nEs poden consultar les normes d’ús, tarifes i descomptes aplicables al web https://www.reusesport.cat/instalacio/piscines-municipals


EUSS MotorSport a la presentació 10a edició FSS | neussletter\nEUSS MotorSport a la presentació 10a edició FSS\nPublicat el 25/06/2019 per EUSS Enginyeria\nEl dilluns 17 de juny, pel matí, l’estudiant Ferran Martí com a TeamLeader i el professor Ignasi Florensa, Faculty Advisor, de l’equip EUSS MotorSport; van assistir a la presentació oficial de la 10a edició de la Formula Student Spain i la 2a del programa Kart Academy, a l’aula Màster de l’edifici A3 del Campus Nord de la UPC.\nA la presentació van parlar persones del món acadèmic i del món professional de l’automoció, i el diari Sport, que n’és el media partner, l’endemà va fer una notícia que es pot veure en aquest enllaç. També hi ha un resum de la FSS a YouTube, i en els minut 1’23” i 1’33” surt el vehicle de l’EUSS MotorSport.\nAquest any 2019, l’objectiu de l’equip EUSS MotorSport es participar en dues competicions de la Formula Student mundial. Del 23 al 28 de juliol al circuit Ricardo Paletti, de Varano de Melegari a Itàlia; i al circuit de Barcelona-Catalunya, a Montmeló, del 20 al 25 d’agost.


Institut Cendrassos de Figueres - Museu tèxtil del Ter i Casa Riera Ordeix\nEl passat dimarts 6 de març els alumnes de 2n d'ESO van visitar al Museu tèxtil del Ter, situat a Manlleu i a la Casa Riera Ordeix de Vic. Es tractava d'introduir els continguts que s'estudiaran, en aquest tercer trimestre, a l'assignatura de tecnologia.\nEl primer lloc visitat és una antiga filatura situada just al costat del riu Ter que des del 2004 funciona com a museu. En ell, els alumnes van realitzar un taller d'elaboració artesanal de fil a partir de llana. Van utilitzar unes eines molt rudimentàries per tal de pentinar la fibra i després van manipular-la fins a obtenir fil. Ràpidament es va posar de manifest que la producció de fil, de manera artesanal era molt baixa i, que en aquell temps, va caldre que algun enginyer dissenyés i fabriqués una màquina per augmentar-ne la producció.\nA part de poder veure en funcionament totes les màquines que realitzaven els passos que ells havien dut a terme a mà, també es van adonar que les màquines estaven formades per moltes peces que es movien a partir del moviment inicial d'un eix que hi havia al costat de cada màquina. Aquest estava connectat, per mitjà d'una corretja, a un embarrat que hi havia al sostre de la fàbrica i seguint-lo, poc a poc, els alumnes van observar alguns tipus d'engranatges i politges, fins arribar al motor de la fàbrica. Es tractava d'una turbina de Fontaine, un giny hidràulic que va ser un dels protagonistes del procés d'industrialització que es va dur a casa nostra. La posada en marxa de la turbina gràcies a la força de l'aigua, que provenia del canal, va ser espectacular!\nAbans de marxar, vam observar el generador elèctric que hi havia a l'entrada de la fàbrica i és que avui dia, l'aigua del canal encara s'aprofita per a produir electricitat.\nLa segona visita tenia la finalitat d'aprendre sobre el procés del curat dels embotits, en concret, de la llonganissa. A la visita als assecadors de l'empresa Casa Riera Ordeix, els alumnes van descobrir quins condiments s'afegeixen a la carn i quines són les condicions d'humitat i temperatura necessàries per a què el curat sigui tot un èxit. I per acabar i per a corroborar la informació donada què millor que una petita degustació de fuet i llonganissa de la casa! Doncs sí, els alumnes van posar bona nota als dos embotits!


Mor un veí de Capmany en un accident de moto davant de casa seva\nMor un veí de Capmany en un accident de motocicleta davant de casa seva\nL'Ajuntament ha suspès els darrers actes de la Festa Major en senyal de dol\n09·02·20 | 18:57\nL'helicòpter i l'ambulància en el lloc dels fets. EMPORDA.INFO\nUn veí de 37 anys de Capmany va morir, el diumenge al migdia, perquè no va poder superar el fort traumatisme que va patir en accidentar-se amb una motocicleta davant de casa seva, al carrer Ventador. El desafortunat accident va ocòrrer a quarts de tres de la tarda. Els equips del SEM i d'un helicòpter medicalitzat van estar lluitant durant més d'una hora intentant estabilitzar-lo per a transportar-lo fins a l'Hospital, però la víctima no va poder superar les ferides que patia i va morir a l'Hospital Josep Trueta de Girona.\nEn saber la notícia, l'Ajuntament de Capmany va suspendre els actes que quedaven de la Festa Major de Santa Àgata. L'alcalde, Joan Fuentes, expressava "el condol de tot el poble a la família del difunt, en un moment tan difícil". En la intervenció després de l'accident també hi van participar dues dotacions dels Bombers, efectius del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) i els Mossos d'esquadra.\nLa notícia també ha tingut un fort impacte a la Jonquera, d'on era la víctima, vinculada a una coneguda empresa familiar de la localitat. L'alcaldessa, Sònia Martínez, ha expressat la seva "consternació i dolor" per aquesta pèrdua i ha fet públic el condol del Consistori a tota la seva família.


El Govern intentarà que els hotels no paguin l'ecotaxa el mes de setembre\nPerquè no hagin d'abonar el que no han ingressat davant la falta de turistes\nPalmaLa consellera d'Hisenda i Relacions Exteriors, Rosario Sánchez, assegura que el Govern treballa per evitar que "els hotels paguin l'impost del turisme sostenible el mes de setembre", ja que amb la crisi sanitària no venen turistes i, d'aquesta manera, no "hauran de pagar el que no han ingressat". Així ho ha dit aquest dimarts en el ple de Parlament en resposta a una pregunta del diputat del Partit Popular, Antoni Costa, qui l'ha acusada de "manca d'empenta política i d'idees per afrontar la situació".\n"Destinacions com Sicília i altres comunitats, ja estan adoptant mesures per reactivar el turisme, mentre que Balears es manté en l'ecotaxa", ha dit Costa. Per la seva banda, Sánchez ha recalcat que aquest impost s'abona per mòduls que es calculen en funció de l'ocupació d'anys anteriors i que, "òbviament s'hauran de modificar, per tal de no pagar per l'ingrés del turista que no ha vingut".\nEl diputat del PP també s'ha mostrat preocupat per altres impostos, com ara el "cànon d'aigua que paguen els establiments turístics encara que estan tancats". I ha demanat a la consellera si el Govern "els pensa reduir". En aquest sentit, Sánchez ha defensat que l'Executiu continua amb "la voluntat d'adaptar el sistema tributari a la realitat econòmica i que sigui just, redistributiu i amb criteris de progressivitat".\nEn el mateix torn de preguntes, Costa ha demanat quines seran les "mesures extraordinàries" per afrontar la situació econòmica derivada de la pandèmia, entre elles ajudes a pime i autònoms, liquiditat i "reducció d'impostos per a les empreses i les famílies almenys durant el 2020".\nEn aquest sentit, Sánchez ha assegurat que, davant "una crisi econòmica terrible", l'actuació haurà de ser "a mitjà i llarg termini" i que ara el repte principal és "garantir la seguretat sanitària tant en l'àmbit privat com en l'àmbit públic per poder reactivar l'economia". Així mateix, ha dit que el Govern adoptarà "mesures tributàries concretes", entre elles allargar el termini per pagar diversos tributs, així com la condonació d'interessos. A més, afegeix, el l'Executiu treballa per "reordenar el sistema tributari i adaptar-lo a la nova realitat econòmica".\nrosario sanchez Antoni Costa Consellera d'Hisenda #parauladesantjordi Impost de Turisme Sostenibl


Lewis Carroll no era una meravella | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nLewis Carroll no era una meravella\nVanessa Tait, besnéta de la nena que va inspirar el personatge de l'Alícia i que publicarà una novel·la sobre el cas, afirma que l'escriptor tenia un costat “molt estrany”\nBarcelona 22 MAR 2015 - 21:45\tCET\nVanessa Tait, besnéta de la nena que va inspirar 'Alícia al país de les meravelles', a Barcelona durant el festival Kosmopolis. Juan Barbosa\nNo hi ha per aquí cap conill blanc que arribi tard, ni Barreter ni Gat de Cheshire, però aquí trobem asseguda i amb un te a la mà la besnéta de l'Alícia! És impossible no sentir un corrent instintiu de simpatia per la descendent de la joveneta que va inspirar Lewis Carroll a l'hora de crear la protagonista d'Alícia al país de les meravelles i la continuació de les seves aventures, Alícia a través del mirall.\nVanessa Tait (Wiltshire, 1971), besnéta d'Alice Liddell (Westminster, 1852), és la portaveu de la família i l'autora d'una novel·la que apareixerà al juliol, The looking glass house, sobre la relació entre Carroll i la nena de 10 anys —una relació que ha fet córrer rius de tinta—. Està explicada des del punt de vista de la institutriu, la senyoreta Prickett, també un personatge real. Tait ha participat al festival Kosmopolis al Centre de Cultura Contemporànea de Barcelona (CCCB), que ha commemorat els 150 anys del naixement literari de l'Alícia.\n“M'he capbussat en els records i la història de la família per escriure la novel·la, resultat de 10 anys d'investigació”, explica Tait, una jove atractiva i simpàtica d'aspecte clarament gens victorià però amb uns ulls castanys somiadors i una llarga trena. “He ficcionalitzat els fets i els contes des de la perspectiva de la institutriu, una dona naïf que Carroll va utilitzar per apropar-se a les nenes Liddell, de les quals era responsable”.\nTait diu que Carroll (pseudònim de Charles Lutwidge Dodgson) tenia un costat fosc, “molt estrany”, i està segura que en la relació de l'escriptor amb l'Alice, que va convertir en la seva heroïna, hi havia alguna cosa més que sentiments innocents. “Carroll era increïblement encantador, però també molt calculador, feia que les nenes s'ho passessin molt bé i va captivar la institutriu”. Què s'explica en la família sobre aquesta situació? “La meva família té cartes privades de les quals es desprèn que Lewis Carroll volia casar-se amb l'Alice, encara que no li va fer mai proposicions. En una d'aquestes cartes, que l'Alice va rebre de la seva germana gran, la Lorina, quan totes dues ja eren velles, s'esmenta que l'escriptor era massa afectuós amb l'Alice i la feia seure als seus genolls. La mare de la meva besàvia va parlar amb Carroll del tema de l'afecte excessiu, que la preocupava, i aquest pel que sembla es va enfadar i, ofès, va deixar d'anar a casa dels Liddell. El tema està obert a moltes interpretacions”. Ja, però què creu ella? “Crec que sí, que l'estimava, que aspirava a casar-se amb l'Alice –s'especula que li va demanar la mà als 11 anys (llavors ell en tenia 31)–, però que mai va forçar els límits”. Els nostres o els victorians? “És cert que els nostres són molt més estrictes pel que fa a la relació amb els menors. Però jo diria que ni els uns ni els altres”.\n“Era un home estrany, molt reprimit, amb un interès excepcional per les jovenetes”\nQuè opina de l'afició de Carroll de fer fotos de nenes nues? Per més amic que fos dels prerafaelites, això avui ens fa pensar en pedofília... Tait medita la resposta. “Crec que era un home estrany, molt reprimit, amb un interès excepcional per les jovenetes, que convertia en les seves amiguetes ideals, però no crec que anés més enllà. En tot cas, l'Alice el va recordar sempre amb afecte”.\nQuè se sent en ser besnéta de l'Alícia? “És fantàstic, sóc molt afortunada. Considero que m'ha tocat una loteria genètica, i és molt inspirador per escriure”. Li passen coses estranyes? Tait riu obertament. “Definitivament, et predisposa a la vida artística”. Quan llegeix les aventures de l'Alícia sent afinitat amb el personatge, alguna cosa familiar? "Crec que el que és fantàstic de debò és que tots ens sentim identificats amb l'Alícia quan llegim aquests llibres". La besnéta apunta que el secret de les novel·les, que adora, és que tradueixen molt bé l'estranyesa de l'entrada al món dels adults. "Són veritables històries d'iniciació, aquesta és la clau. D'altra banda, l'interès de l'autor pels problemes lògics i per tot allò grotesc hi afegeix altres capes fascinants". Potser ha influït en aquest món estrany la ingesta de substàncies psicoactives d'algun tipus? "Fongs no, però opi, que es feia servir llavors medicinalmente, és possible".\nLa besnéta diu que, malgrat que fos un home tan complex, no dubtaria ni un moment a obrir-li la porta a Lewis Carroll. “Li donaria les gràcies per escriure un llibre que va canviar la meva vida i el convidaria a una tassa de te”.\nAbans d'acomiadar-nos li ofereixo unes galetes que he comprat en una adrogueria marcades com a Magic Creams. A veure què passa. Li fa molta gràcia, però no les toca. “Acostumo a donar-les a provar a algú abans”, respon fent broma.


Preparem els propòsits 2021 – vídeo – Roser Tordera\nPreparem els propòsits 2021 – vídeo\nDescobreix per què és important tenir objectius, com s’han de formular els propòsits d’any nou perquè siguin més eficients i els àmbits que podem proposar-nos millorar.\nTingues a mà paper i colors per desplegar la teva creativitat. Compartim la il·lusió d’engegar un nou any amb objectius de creixement personal!\nContacta amb mi si vols fer un donatiu per aquesta sessió. Gràcies per la teva generositat!\n"Si canvies el teu món interior, pots canviar el món"


BLOG · METEONTINYENT: El fred intens no ens deixarà en tota la setmana\nDoncs ja haureu notat que la massa d'aire fred i eixut la tenim damunt nostre: són les 19:30 hores i la temperatura és de 1ºC als afores i 3ºC al casc urbà d'Ontinyent. A Fontanars dels Alforins ja tenen 0ºC, i les mínimes d'esta matinada es mouran entre -4 i -6ºC.\nL'esperança de vore neu a curt termini s'esvaeix, ja que els models no mostren una entrada decidida d'aire humit i només mostren algunes precipitacions dèbils diumenge a la nit i matinada del dilluns al sud de València i nord d'Alacant, sense penetrar massa a l'interior. Malgrat tot, no perdrem l'esperança i esperarem alguna sorpresa d'última hora (com sempre!).\nPerò les temperatures es mantindran molt baixes tota la setmana, i de cara al dijous sí que es podrien produir precipitacions de més envergadura, segons mostra el meteograma que acaba d'eixir:\nCaldrà anar seguint les previsions als enllaços habituals que teniu al web, així com els avisos oficials de l'AEMET i el CEAMET. També aniré actualitzant més sovint les informacions al Facebook i a través del twitter. Al fòrum ontimet s'ha obert un seguiment especial, en el qual podreu participar si vos doneu d'alta (llegiu primer les recomanacions de l'administrador!).\nAbrigueu-vos bé i vigileu amb el fred i els canvis de temperatura!\nActualització: 22 de gener de 2011, 11:35\nJesús Martí, al seu blog, ha penjat un llistat de les mínimes d'esta passada matinada de les estacions valencianes de la xarxa meteoclimatic. Potser en alguns casos els valors han sigut més baixos del que s'havia previst. I la majoria d'estacions es troben en entorns urbans, que no es refreden tant com els indrets allunyats de les edificacions, amb la qual cosa ja podem assegurar que amb les gelades que hem tingut i les que tindrem la pròxima matinada, molts conreus hauran patit un dany irreparable.\nPublicat per meteontinyent a 19:14\nEtiquetes de comentaris: Avís meteorològic, Fred, Meteontinyent, Predicció


Vinaròs tindrà més de 40 milions d'euros de pressupost en 2021\nL'Ajuntament de Vinaròs tindrà més de 40 milions d'euros de pressupost social i inversor en 2021\nL’acció social i el suport als sectors productius protagonitzen les principals partides dels comptes per a aquest any marcat per la pandèmia\n“Sens dubte ha nascut amb dificultats, però ajudarà a les persones que més dificultats econòmiques estan tenint per la pandèmia de la COVID-19”. Amb aquestes paraules, la regidora d’Hisenda, Indústria i Ocupació, María Cano, ha presentat el pressupost de l’Ajuntament de Vinaròs de 2021. El més alt de la història, amb més de 40 milions d’euros centrats especialment en l’acció social i les inversions per a impulsar l’activitat econòmica.\nAixí ho ha destacat també l’alcalde, Guillem Alsina, que ha assenyalat que “no fa falta dir que ha sigut complicat d’elaborar, sobretot per la pèrdua d’ingressos de l’ajuntament per l’impacte de la pandèmia del coronavirus i el seu impacte en l’economia i societat”.\nMalgrat aquestes dificultats, l’Ajuntament de Vinaròs ha aconseguit aprovar els seus comptes i full de ruta per a enguany amb els vots a favor del PSPV-PSOE, Totes i Tots Som Vinaròs (TSV), Compromís i el regidor no adscrit, així com amb l’abstenció de Ciutadans. En canvi, el PP i Vinaròs Independent han votat en contra en el passat ple del dilluns.\nAixí, tal com ha explicat Alsina, per a aquest 2021 el consistori tindrà un pressupost que supera els 40 milions d’euros per primera vegada, en concret amb 40.015.000 euros. Una xifra que s’incrementa en 6,6 milions més respecte al 2020 en la qual intervenen de manera important les transferències externes de la Generalitat Valenciana, amb 12 milions d’euros, i de la Diputació de Castelló, amb 380.000 euros més que en 2020 i una aportació total de 765.000 euros.\nSobre aquest tema, María Cano ha detallat que les principals partides corresponen a la construcció, renovació i ampliació de centres educatius públics a través del Pla Edificant de la Conselleria d’Educació, amb 8,8 milions d’euros; i a les actuacions de caràcter social, amb els 3 milions d’euros per a Serveis Socials de la Generalitat, destinats a la Residència de la Tercera Edat, principalment i quasi 600.000 del consistori per a acció social.\nEn concret, la partida social compta amb 160.000 euros més, per la qual cosa se situa en 589.000 euros “destinats principalment a ajudar a les persones que més problemes tenen per a arribar a fi de mes”, en paraules d’Alsina. Cano, en aquest sentit, ha explicat que es destinaran 100.000 euros més a ajudes d’emergència, 25.000 euros més a aliments covid -que inclouen xecs d’alimentació, per exemple – i 20.000 euros més a ONG com Creu Roja o Càritas “per la gran labor que han realitzat durant tot aquest temps i que continuen desenvolupant”. A això se sumen aqueixos 3 milions d’euros d’inversió de la Conselleria d’Igualtat i Polítiques Inclusives.\nI és que les inversions són les que principalment han fet augmentar aquests comptes. Amb l’Estratègia de Desenvolupament Urbà Sostenible i Integrat (EDUSI), l’ajuntament destinarà 1,7 milions d’euros per a la construcció de la passarel·la del riu Cervol, la recuperació de la Cotxera de Batet o el Centre Social. I a més de les inversions per part de la Generalitat estan les partides des de la Diputació, amb 765.000 euros per al Pla 135, El Fons de Cooperació o la nova parada d’autobús de Catalinetes. L’alcalde, a més, ha destacat que s’espera aconseguir un nou local per a l’Oficina d’Informació i Atenció a la Ciutadania (OIAC).\nAixí mateix, en matèria de suport als sectors productius, tant Cano com Alsina han remarcat que l’Ajuntament de Vinaròs s’adherirà al Fons de Cooperació COVID-19 de la Generalitat Valenciana per a ajudar autònoms i autònomes i petites empreses a recuperar-se dels efectes de la pandèmia. Es destinaran 150.000 euros a ajudes per a incentivar al comerç local i 100.000 euros a les ajudes per a persones autònomes, encara que caldrà sumar més partides des de la Generalitat Valenciana i la Diputació que encara no s’han concretat.\nPer a aconseguir aquests comptes, no obstant això, s’ha hagut de reduir les partides per a Festa i Cultura i el consistori comptarà amb un crèdit d’1,63 milions d’euros. En aquest sentit, l’edil d’Hisenda ha assenyalat que el deute actual és de 9 milions, però amb la inversió d’enguany s’espera poder reduir-la en uns 550.000 euros, per la qual cosa s’espera acabar l’any amb un deute de 7,8 milions d’euros.


Graven un llop passejant per les pistes nevades de Núria - Empordà\nACN 14.02.2020 | 13:21\nEl vídeo d'un llop passejant tranquil·lament per les pistes nevades de l'estació de Núria, al Ripollès, ha confirmat de nou la presència d'aquesta espècie salvatge a Catalunya. Les imatges nocturnes les va fer aquesta setmana un treballador de manteniment quan es va topar amb l'animal i han circulat per les xarxes socials. "Se'l veia tranquil, es va girar i va continuar fent la seva", explica Lluís Torrent a l'ACN.\nLes imatges les va gravar dimecres a la nit Lluís Torrent, el treballador de manteniment que se'l va trobar a quarts de dotze al final de les vies del tren on hi ha la caseta dels treballadors. En aquell moment estava amb un company seu, Marc Comas, i recorda que els va agafar per sorpresa. "Va passar tot molt ràpid però no li vaig veure cap agressivitat", recorda. I afegeix que en un moment els va mirar però que va continuar fent la seva com si res. Al vídeo se sent com un d'ells comenta que sembla que va coix. El vídeo ha circulat ràpidament per les xarxes socials.


Per què el debat sobre l'avortament mata dones a tot el món - Avortament\nPer què el debat sobre l'avortament mata dones a tot el món\nLa història de Savita Halappanavar, que va morir als 31 anys, es va convertir en sinònim del moviment per derogar la vuitena esmena d'Irlanda. Halappanavar va morir després que se li negés l'avortament mentre feia un avortament involuntari. Imatge de Berry Cronin | El New York Times.\nPer parlar de la despenalització de l'avortament toca molt. Segons l'Institut Guttmacher, cada any moren fins a 31.000 dones a causa de procediments clandestins. Al voltant de set milions resulten ferits o cauen malalts. Les complicacions que pateixen pel seu crim són nombroses i horribles.\nTot i que la majoria de les cancel·lacions no segures es produeixen als països en vies de desenvolupament, es fa una visió general de lleis sobre l'avortament a tot el món revela com les actituds globals envers la salut de les dones falta compassió i justícia , no importa el país.\nLes lleis contra l'avortament no redueixen les taxes d'avortament\nCada any es produeixen uns 55,9 milions de baixes. Les taxes d’avortament són tan elevades en països on està restringida com en països on es permet, però només el 45% dels procediments a tot el món es defineixen com a segurs, segons els criteris de l’Organització Mundial de la Salut. En poques paraules, s’està produint un avortament, ja sigui legal o il·legal.\ncom lluitar contra una noia negra\nEls activistes contra l'avortament sostenen que prohibir o restringir la disponibilitat animarà a les dones a dur a terme embarassos no desitjats, però fer que l'avortament sigui il·legal no els dissuadeix de posar fi a l'embaràs; només els fa més propensos a morir com a resultat.\n. . .però fer il·legal l’avortament no els dissuadeix de posar fi a l’embaràs; només els fa més propensos a morir com a resultat.\nEn general, es troben lleis liberals a tot Europa i a diversos països d’Àsia. Amèrica Llatina i el Carib tenen la taxa d’avortament anual més alta, amb un 44 per 1.000 dones, tot i que molts països llatinoamericans restringeixen la pràctica. La taxa més baixa es troba a Amèrica del Nord, amb 17 per cada 1.000 dones.\nAvortament als EUA\nLes dones s’amunteguen a un vagó de metro a la ciutat de Nova York de camí a la segona marxa anual de les dones. La Marxa de les Dones va començar com una protesta immediatament posterior a la investidura del president Donald Trump. Ara l’organització continua defensant els drets humans, inclosos els drets de les dones, la reforma de la immigració, l’assistència sanitària, els drets reproductius, el medi ambient, els drets LGBTQ i la igualtat racial. Andrew Kelly / Reuters | The New York Times.\nLa proposta pressupostària de l’administració Trump per al 2019 té com a objectiu acabar amb el finançament federal de qualsevol organització que proporcioni avortament. Això podria reduir la meitat del finançament de Planned Parenthood, cosa que tindria efectes enormement perjudicials. Aquestes clíniques ofereixen molts altres serveis vitals, com ara la salut sexual i el cribratge del càncer, així com la contracepció, la primera cosa que prevé l’embaràs no desitjat.\nMentre les lleis varien d’un estat a un altre , el govern federal encara no pot prohibir l'avortament. Però encara s’imposen restriccions, com ara l’assessorament obligatori, les ecografies i els períodes d’espera. No és sorprenent, per tant, aquesta casaavortaments estan en augment .\nEls legisladors d'Iowa van aprovar un projecte de llei que prohibirà la majoria dels avortaments després de sis setmanes. Tot i això, l’1 de juny, un jutge va dictar una ordre provisional per impedir l’entrada en vigor de la llei fins que es resolguin les demandes interposades contra ella. Imatge de Zach Boyden-Holmes / The Des Moines Register, via Associated Press | El New York Times .\nTot i que hi ha un núvol d’incertesa sobre els drets reproductius de les dones als EUA, els d’altres països ni tan sols han tingut aquests drets.\nL’avortament a l’Amèrica Llatina\nUna jove participa en una manifestació a Buenos Aires. Al text de l'esquena es diu: Les dones riques avorten, els pobres moren. Imatge de Natacha Pisarenko per a Associated Press | The New York Times .\nAmèrica Llatina s'inclina cap a la prohibició total, però l'Uruguai respon a la tendència. Les legisladores van despenalitzar l'avortament el 2012 després que els grups feministes fessin una campanya durant 25 anys; tot i així, una dona ha de discutir primer la seva decisió amb un professional de la salut mental, una treballadora social i un ginecòleg.\nAixò no ha dissuadit les dones de l’Uruguai, on les taxes d’avortament continuen augmentant i disminueix el nombre de morts maternes. Abans del 2012, fins a 20.000 dones eren ingressades anualment a l'hospital a causa d'avortaments perillosos.\nLes activistes pels drets de les dones creuen que l’Uruguai ha avançat a causa de la llarga separació entre religió i govern . L’intent de grups catòlics el 2013 de revocar noves lleis va aconseguir el suport només del nou per cent dels votants.\nEn comparació, les lleis a El Salvador són tan virulentes que les dones han estat empresonades per avortament involuntari. L’avortament es criminalitza en tots els casos, fins i tot quan la vida d’una dona està en perill. Carmen Teodora Vásquez va passar més de deu anys a la presó després de ser condemnada per homicidi agreujat quan va tenir un avortament involuntari el 2007.\nVa ser alliberada al febrer després que el Tribunal Suprem va decidir que no hi havia proves suficients per demostrar que havia matat el seu bebè.\nCom a dones, mai no se’ns escolta. Ella va dir. Aquest és el moment de parlar. Amb la situació en què ens trobem ara, d’aquí a uns anys serà delicte ser dona a El Salvador.\nMaira Verónica Figueroa Marroquín va ser empresonada després de patir un mort mort i alliberada al març després de commutar la seva condemna de 30 anys. Nancy Northup és del Centre for Rights Reproductive, que dirigeix un campanya per alliberar les dones salvadorenques. Ella va dir: 'Tot i que ha estat alliberada, la seva condemna no s'ha anul·lat i continua sent culpable als ulls de la llei.\nLes lleis no són menys brutals a Nicaragua. Les dones que busquen avortament després de la violació poden ser processades, independentment de la seva edat. L'inspector Martylee Ingram va gestionar el cas d'una nena d'11 anys. La seva feina és fer complir la llei, però no creu que l’embaràs hauria de continuar. És un bebè que té un bebè. Potser no sobreviurà.\nL’avortament es va legalitzar a Xile el 2017, però les regulacions governamentals ja perjudiquen l’accés i els legisladors de dretes del Brasil impulsen una prohibició absoluta. A l’Argentina, on 43 dones van morir el 2017 a causa d’avortaments il·legals, les dones encara mantenen l’esperança.\nLa setmana passada, els legisladors de la cambra baixa del Congrés van aprovar estretament un projecte de llei que permetria a les dones avortar legalment fins a 14 setmanes. El projecte de llei ara es dirigeix al Senat on, si s’aprova, farà de l’Argentina el país més poblat de l’Amèrica Llatina que legalitzarà l’avortament.\nAixò es produeix arran dels tres anys d'activisme d'un grup anomenat Ni Una Menos (Ni una menys). Jordana Timerman , escriu un periodista argentí, 'El moviment va començar com a resposta als assassinats de centenars de dones i nenes, però els activistes van argumentar ràpidament que aturar el feminicidi també requereix dirigir-se a la mentalitat machista que el fomenta.\nAquest és el país d’origen del Papa, al cap i a la fi. La criminalització total de l’avortament existeix en altres sis països (la República Dominicana, Haití, Hondures, Surinam, Malta i el Vaticà) i tots ells són catòlics.\nAvortament a Irlanda\nEl 66% dels votants a Irlanda van votar a favor de la derogació de la vuitena esmena. Imatge de Jeff J Mitchell / Getty Images.\nEn canvi, la població d’Irlanda va fer història amb la influència catòlica que no va votar el maig del 2018, quan un referèndum va exigir la revocació del vuitena esmena . Ara es pot actuar per reformar les lleis que dificultin l’avortament d’una dona la República Irlandesa que algunes parts d’Amèrica Llatina.\nLes baixes només s’han permès per motius de risc mortal per a la vida de la dona. Les lleis actuals descompten la violació, l’incest i les anomalies fetals i, si una dona porta un fetus que és poc probable que sobrevisqui, haurà de dur a terme l’embaràs.\nSembla que els fetus han tingut més drets que les mares que els porten. Almenys deu dones irlandeses han viatjat cada dia a Anglaterra per acabar l’embaràs. Pel que fa a aquells que no han tingut els recursos necessaris per viatjar, buscar un avortament a Irlanda els podria haver aconseguit fins a 14 anys de presó.\nLa periodista irlandesa Una Mullally creu que la revocació es farà ressò a tot el món. Es sentirà a El Salvador ... Se sentirà als Estats Units, on estat per estat es redueixen els drets conferits per Roe v Wade en detriment especial de les dones pobres; dones que posseeixen poc o res, ni tan sols el cos on caminen.\nImatge de Clodagh Kilcoyne / Reuters | El New York Times\nAixí doncs, no es tracta només del dret d’una dona a triar. També es tracta de la interacció entre les estructures polítiques, religioses i culturals d’un país. Autor irlandès Sally Rooney escriu: És possible que la prohibició de l’avortament tingui menys a veure amb els drets del nadó que no amb l’amenaça a l’ordre social que representen les dones que controlen la seva vida reproductiva. Les lleis en certs països poden ser progressives, però les actituds culturals queden enrere.\nÉs possible que la prohibició de l’avortament tingui menys a veure amb els drets del nadó que no amb l’amenaça a l’ordre social que representen les dones que controlen la seva vida reproductiva. —Sally Rooney\nL’avortament a l’Àfrica\nA Àfrica, s’estima que es produeixen 21,6 milions d’embarassos no desitjats cada any i gairebé quatre de cada deu acaben en avortament. El procediment està àmpliament prohibit o només es permet quan la vida d’una dona està en perill, motiu pel qual Àfrica té el nombre més alt de morts relacionades amb l’avortament al món. Això té tant a veure amb l'accés restringit a l'anticoncepció com amb les lleis restrictives sobre l'avortament. Des del 2017, prop de 58 milions de dones a l’Àfrica tenen una necessitat no satisfeta de control de la natalitat.\nPer tant, la reforma legal no és suficient. Ha de venir amb un major accés a l’anticoncepció. La reducció del nombre de morts causades per procediments no segurs comporta, en primer lloc, reduir la necessitat d’acomiadaments. Una millor educació sexual també pot trencar les barreres culturals als drets reproductius.\nL'avortament es va legalitzar a Sud-àfrica el 1996, però aproximadament la meitat dels avortaments es produeixen realment fora dels hospitals adequats. Tant les dones que busquen el procediment com els metges que el realitzen són fugides de la comunitat.\nUna dona de 31 anys de Ciutat del Cap (que vol mantenir l'anonimat) ha tingut dues baixes: una en un hospital després d'agressions sexuals i una altra en una clínica il·legal després que fracassés l'anticoncepció. La clínica estava neta i es va acabar en quatre hores, va dir. Quan vaig anar a l’hospital, la meva experiència va ser pitjor. Eren grollers i amb criteris, vaig haver d’excavar per obtenir informació i vaig haver de tornar a l’hospital dues vegades després de l’avortament.\nNomés 264 de 3.880 centres sanitaris de Sud-àfrica tenen llicència per proporcionar avortament (segons Amnistia Internacional), mentre que moltes dones sud-africanes encara pensen que l'avortament és il·legal. Els canvis en les estructures polítiques i religioses poden tenir un impacte en les llibertats reproductives, però encara queda feina per descondicionar les respostes culturals a aquestes llibertats.\nCom convertir-se en activista dels drets de l'avortament\nEl grup Ni una menys és un moviment feminista de base argentí que s’ha estès per tota l’Amèrica Llatina. El grup fa campanyes no només contra els avortaments, sinó que es pronuncia contra els rols de gènere, l'assetjament sexual, la bretxa salarial de gènere i l'objectivació sexual. Imatge de Martin Bernetti / Agence France-Presse | El New York Times.\nPodem obtenir guanys culturals i polítics —com els que es van veure a Irlanda— mitjançant l’activisme a nivell local, nacional o internacional. Podem donar suport a les organitzacions de defensa dels drets reproductius i de l'avortament. Podem donar o fer voluntaris amb organitzacions benèfiques que proporcionin accés a l’anticoncepció i a l’educació sexual als països en desenvolupament. Podem escriure als membres del Congrés i exercir una pressió contínua sobre aquells que prenen decisions sobre els nostres cossos. I podem vigilar el corrent lleis sobre l'avortament a tot el món . Fonamentalment, no es tracta només d’acabar amb els embarassos no desitjats. Es tracta d’acabar amb les deficiències del benestar de les dones que posen en perill la vida a tot el món.\nCom parlar amb la seva parella sobre la incontinència urinària\nsenyals de període que arriba però no de període\ncom controlar la ràbia pms


Actualitzada 31/08/2018 a les 12:36\n© Nou enllumenat públic de Sant Ramon.\nL’ajuntament de Sant Ramon, que avui celebra aquesta festivitat, ha conclòs la primera fase de substitució de l’enllumenat públic pel sistema de leds. Segons va afirmar l’alcalde, Aleix Bochaca, l’actuació ha comptat amb una ajuda de la Diputació de 21.000 euros per renovar l’enllumenat del carrer Sant Jordi i el carrer de les Piscines.\nAquesta última només estava il·luminada fins a la meitat de la via i ara s’han estès fins a les piscines i la pista poliesportiva. En total, 24 punts de llum.\nSegons Bochaca, el projecte s’executarà per fases i està previst reduir el cost de llum en més del 50 per cent, la qual cosa representarà un estalvi de 15.000 euros anuals.\nVal a recordar que recentment Sant Ramon ha inaugurat la nova plaça d’entrada a la població i les reformes a la façana del santuari. L’últim any el consistori hi ha invertit més de 150.000 €.\nLa localitat celebra avui els tradicionals Tres Tombs al santuari, acte que aquest any commemora els vuit segles de la comunitat mercedària i que estarà presidit per la portaveu del Govern, Elsa Artadi.


Un no dir de vells refranys - Empordà\nUn no dir de vells refranys\n"Ja ho va escriure Joan Amades: «El refrany ve a ser un llibre de saviesa obert a tothom, que abraça gairebé tots els temes de la vida diària»"\nJa ho va escriure Joan Amades: «El refrany ve a ser un llibre de saviesa obert a tothom, que abraça gairebé tots els temes de la vida diària». En tenim per parar un tren, doncs. Referents al temps, per exemple: «Quan al cel hi ha cabretes, a la terra hi ha bassetes». «Cel rogent, pluja o vent». «A sol ponent, plega la gent». «El sol és la flassada dels pobres». «Trons rai, pedra no caigui». «A molt vent, poca vela». «Bon vent i barca nova». «El ponent la mou i el llevant la plou». «Amb vent de xaloc, mar molta i peix poc». «El garbí, a les set a dormir». «Qui sembra vents, recull tempestes». «Tramuntana, cosa sana». «La lluna és el sol dels lladres». «Lluna nova, peix al cove». «Aigua que cau, doncs pluja segura». «Aigua, Senyor, que de vi ja en venen». «Mai no plou a gust de tothom». «Al mal temps, bona cara». «El foc té aturador, que l'aigua no»....\nA l’empar del calendari, aquests: «Al gener, tanca la porta i encén el braser». «Bona nit i bona hora i bona mort quan sigui l'hora». «Dia que passa, any empeny». «Quan el dia creix, el fred neix». «De dimarts n’hi ha algun de bo, de divendres no». «Aquest és al mig, com el dijous». «Per Sant Vicenç el sol toca pels torrents». «Al febrer, abriga't bé». «Si la Candelera plora, el fred és fora; si la Candelera riu, el fred és viu». «Març, marçot, mata a la vella a la vora del foc, i a la jove si pot». «Per Sant Josep, la múrgula treu el bec». «A l'abril, no et treguis ni un fil». «A l'agost, a les set ja és fosc». «Ara ve Nadal, matarem el gall i a la tia Pepa li'n darem un tall». «Per Nadal i Sant Esteve, cadascú a casa seva». «Per Carnaval, tot s'hi val»...\nAmb referència a les dones, n'hi ha per triar i remenar: «Als quinze anys, cap dona és lletja». «A cap noia li està bé ensenyar tot el que té». «De flors de romaní i noies per casar, tot l'any n'hi ha». «Alzina i dona, de cent una de bona». «En una casa, amb una dona n'hi ha poc, amb dues massa». «Dona bonica i vi bo no duren gaire». «Les dones primes i netes, que de grasses i brutes ja en venen». «No et fiïs de verge amb trena, mal juri que vas d'estrena». «Fill que s'assembla al pare, honora la mare». «Dona nana i petarrella, als cent anys serà donzella». «Hi ha noies que són de mira'm i no em toquis». «Una dona lletja només té un defecte. Donzella, o això diu ella»...\nQuant a l'amor i el matrimoni: «Val més restar fadrina que malmaridada». «A dona bonica, marit gelós». «Casament i meló, surt com surt». «Casat que lluny se'n va, pot dur banyes en tornar». «El cornut és el darrer que ho sap». «L'amor primer no s'oblida, deixa caliu per tota la vida». «La primera pastora; la segona, senyora». «Com més cosins, més endins». «Fins a vint anys, qui voldré; de vint enllà, qui em voldrà?». «Casa sense dona, barca sense timó». «Qui es casa té qui li escalfa el llit». «Si vols ésser ben casat, casa't al veïnat»...\nSobre la vida i la mort: «Per la vida es perd la vida». «Al qui es mor, tot li sobra». «Bona mort, Senyor, però per als altres». «De la mort, ningú se n'escapa». «Tot el que no mata, engreixa». «Mort jo, mort tothom». «Qui mor en mar, la mar el vol». «Qui té salut ho té tot». «Els mals forts no es curen amb xarops». «No hi ha mal que cent anys duri». «Qui té febre no té fred». «Qui canta, els seus mals espanta». «Bo és poc vi, molt és verí». «Al fons del sac hi ha les engrunes»...\nI respecte als aliments: «Ximar molt i anar dret és raret». «On no hi ha sang, botifarres no s'hi fan». «El millor plat és la gana». «Les coses clares i la xocolata espessa». «Qui té la paella pel mànec, fa anar l'oli on vol». «Ni pa bullit ni dona d'altre marit». «Afarta'm i digue'm lladre». «Bledes per dinar i bledes per sopar, massa bledes hi ha».


Munitis: "És fantàstic que l'aficionat s'il·lusioni amb coses boniques" - Diari de Sabadell\nMunitis, en un entrenament al CAR de Sant Cugat / cedida\nSense excessiu marge de descans, el Centre d’Esports Sabadell afrontarà el segon partit, diumenge a La Línia (12 h), en poc menys de quatre dies. Un tourmalet de partits que continuarà dimecres vinent a la Nova Creu Alta amb el duel ajornat davant el Betis Deportivo i clourà el pròxim diumenge 6 de febrer, també a l’estadi, per rebre la visita de l’At. Balears.\nUna setmana de nou punts en joc que obre de bat a bat les portes, primer, per sortir del descens, i després per mirar cap a objectius més ambiciosos. Sobre això, el tècnic Pedro Munitis ha estat molt taxatiu en afirmar que “no miro la classificació. Mirar més enllà del partit davant el Linense seria contraproduent, ni ho valorem. Per sort o per desgràcia el Sabadell fa moltes setmanes que disputa partits importants. És molt perillós centrar-se en els resultats“, ha advertit. En la mateixa línia, però ha compartit que l’aficionat arlequinat, encara que sigui amb la boca petita, s’il·lusioni en veure la possibilitat d’apropar-se al play-off: “És fantàstic que l’aficionat així ho senti, i si s’il·lusiona amb coses boniques millor. Els que estem al volant no ens hem de deixar emportar per les emocions”.\nRespecte a l’imminent duel davant el conjunt andalús, Munitis ha confirmat que Iago Indias podrà estar en disposició del tècnic càntabre en un xoc, davant el Linense, on “les circumstàncies ens han deixat poc temps per preparar el partit, com els hi passa a ells. Això ha vingut així i així l’afrontem”, ha afirmat, defugint posar-hi qualsevol excusa.\nL’extrem s’apropa i Moha podria sortir\nEl mercat de fitxatges del mercat d’hivern encara la recta final, i un cop la incorporació d’un central ha deixat de ser una prioritat, tots els esforços se centren en la incorporació de l’extrem d’origen africà i amb nacionalitat francesa, de la Segona Divisió de França, que podria oficialitzar-se diumenge o ja en el darrer dia de mercat, dilluns 31. Sobre aquesta qüestió ha tirat pilotes fora i s’ha limitat a dir que “confiem en tots els membres de la plantilla i el club segur que treballa per trobar els millors jugadors”. D’altra banda, i sobre la figura de Moha Ezzarfani, qui dimecres tampoc va jugar, el tècnic arlequinat ha esquivat pronunciar-se directament sobre el marroquí: “En funció del resultat utilitzem uns jugadors o altres”. La realitat és que ara com ara no es descarta la seva sortida i el Nàstic estaria interessat a comptar amb els seus serveis.\nTemes:CE SABADELL, munitis


El Dia de l’arbre autòcton se celebrarà el pròxim 27 de novembre al Bosc de Ca n’Oriol - Ajuntament de Rubí\nEl Dia de l’arbre autòcton se celebrarà el pròxim 27 de novembre al Bosc de Ca n’Oriol\nEl Dia de l’arbre autòcton se celebrarà el pròxim 27 de novembre al Bosc de Ca n’Oriol Es plantaran més d’un centenar d’exemplars petits de pins pinyoners, roures i alzines, així com glans i unes 75 arbustives de sotabosc. https://www.rubi.cat/ca/ajuntament/comunicacio/sala-de-premsa/notes/el-dia-de-l2019arbre-autocton-se-celebrara-el https://www.rubi.cat/@@site-logo/ajuntament-de-rubi.svg\nEs plantaran més d’un centenar d’exemplars petits de pins pinyoners, roures i alzines, així com glans i unes 75 arbustives de sotabosc.\nAquest diumenge, 27 de novembre, se celebra l’11ª plantada del Dia de l’arbre autòcton. En aquesta edició, la plantada es tornarà a fer al bosc de Ca n’Oriol, com l’any passat, amb l’objectiu de fomentar i promoure la repoblació d’espècies vegetals en aquesta zona.\nEn total es plantaran més d’un centenar d’arbres autòctons petits: una trentena de pins pinyoners d’entre 1 i 1,25 metres d’alçada, una quarantena de roures d’entre 80 cm i 1 metre i una quarantena més d’alzines de la mateixa alçada. També es plantaran glans i unes 75 arbustives de sotabosc.\nL’11ª edició del Dia de l’arbre autòcton tindrà lloc el diumenge, 27 de novembre, a partir de les 11h al bosc de Ca n’Oriol. Concretament, l’activitat es durà a terme a la zona compresa entre l’IES Estatut i el bosc, molt a prop de l’emplaçament on va tenir lloc la plantada de l’ any passat, en la qual hi van participar unes 300 persones.\nTots els participants rebran un diploma d’agraïment. El consistori ha penjat cartells informatius a les escoles de primària i secundària de la ciutat, convidant els infants a participar en la plantada.


Historias de Angela: El desafortunat acord entre Rivera i Mariano Rajoy serà la bomba per nadal\nEl desafortunat acord entre Rivera i Mariano Rajoy serà la bomba per nadal\nL'Acord signat aquest diumenge entre PP i Ciutadans amb 150 compromisos per millorar Espanya i ¿als catalans?, amb el que ambdós partits volen facilitar la investidura de Mariano Rajoy, com a President del Govern, conté 100 de les mesures que van acordar amb el PSOE per fer un pacte de Govern en després les Eleccions del 20D.\nEl seu els cinc grans pactes que conté el document en matèria d'Ocupació i Creixement Econòmic ¿ocupació amb quin salari?, i socials Benestar Polítiques, Lluita Contra la Corrupció, REFORMES Institucionals i Per La Unitat un pacte d'Espanya.\n"Com era de esperar rés de nou que no sapiguessim resalten a dit que si no surt elegit no escatimará en el intento"\nEls punts destacats dels 150 compromisos pactats:\nEl document contemple Una Reforma i Constitucional del Senat.\nEn pregunto ¿a qui beneficiaran?\n"Una Modificació també Elecció dels Membres del CGPJ\nVint Membres, la veu Cridats, nomenats pel rei, Escollits les Corts Generals (Congrés i Senat) entre jutges són juristes de reconeguda."\nAra ¿a qui ha posaran?\nReduir els tipos de contractes a tres i aumentar el gast social\nMés de lo mateix....¿ a cuant els gast social ?...un aument de miseria? i aqui?\nPossar fi als aforaments i limita a vuit anys el mandat del presidente del Govern\nBé si es fa vuit anys el mandat polític serà temps per fernos encare més protegirse entre ells dels fraos que han arrivat a fer, empobrirnos i limitar els nostres drets : llengua e identitat .\nApliem lo que aquí exposso: escric integre de la periodista ROCÍO GIL GRANDE\ntraducció al català: Alicia García\nEl seu els cinc grans pactes que conté el document en matèria d'Ocupació i economic growth, i socials Polítiques Benestar, Lluita Contra la Corrupció, reformes Institucionals i Per La Unitat un pacte d'Espanya\nEntre elles, El Procés Destaca Per Portar un Cap Una Reforma Constitucional, reforma del Senat i del Consell General del Poder Judicial, una reduction a Tres dels Tipus de contractes, i Els Punts acordats El passat dia al pacte 19 Anticorrupció.\n1. Creixement Econòmic, Competitivitat i Ocupació\nSi acorda simplificar the example laboral a Tres Tipus de contractes Un i no volia Com Ciutadans: indefinit, Creixent de Protecció i Formació. Aquest Segon Els contractes pretén que es converteixin en indefinits temporal. Hi haurà una bonificacions Les Empreses amb menys Acomiadaments.\nEl text includes la Reforma del règim dels Treballadors Autònoms. Nous emprenedors Aquells que No Tinguin income sense pagaran Els Primers anys de la quota.\nUna altra de les mesures és la constitució d'un fons de capitalització per als treballadors, l'Estil de l'anomenada "motxilla austríaca".\nTambé la obligation de qui és aculli té amnistia fiscal 2012 homenatge el 10% del que s'ha defraudat una hisenda, estipula Com la llei, i no del 3%. En Com a la lluita Contra la Corrupció i el frau és revisarà l'impost Paradisos els Llista.\nSi acorda rebaixar l'IRPF a Punts i Dos en depth reformar l'Impost de Societats i la del Eliminació denominat "impost al sol", Així Com la promoció d'un paràgraf "marc regulador estable i Propici" l'autoconsum d'Energia.\n2. Societat del Coneixement del Benestar hi\nEn Lloc d'imprimació, si els reordenació Estableix estudiar les Fonts del Sistema Públic Finançament de pensions, i les retallades revertiran Matèries socials, com la Sanitat. Per onada, es promourà un Pacte d'Estat pels Serveis Socials per als Recursos Recuperar Anteriors Al 2012 Dedicats té dependència.\nSi acorda elaborar el Pla Nou de l'ONU contra la Pobresa Infantil, 1 per als més salari baix i complement sous un pla d'habitatge per permetre la dació en pagament.\nUna Vegada Do, el pacte INCLOU un pla de conciliació nacional laboral i familiar, Amb permís de l'unincremento maternitat de 18 a 22 Setmanes El Primer Any de legislatura són 26 a El Segon. El document Iguala ,: A més, el Permís de paternitat maternitat allà.\nAbasta també un Pacte d'Estat contra la Violència de Gènere i un Pacte Nacional per l'Educació. Al Govern del meu imprimació és constituirà parlamentària Subcomissió de la UNA que permeti l'ONU en l'Acord Termini de Sis mesos. Durant AQUEST TERMINI Fins si hi ha Aconsegueixi un Pacte Nacional, és congelarà el calendari Implementació de la LOMCE a Tots Aquells que No: aspectes haguessin entrat en vigor.\nL'educació infantil de 0 a 3 anys Passés 1 Ser un servei Públic, per la qual cosa si Implementa this document, que INCLOU Una Educació bilingüe implantar Definitivament són trilingües de Qualitat a l'Escola Pública. Els llibres seran Gratuïts 1 Través de l'ONU Sistema Públic de llibres compartits.\n3. Transparència, Regeneració Democràtica i Lluita Contra la Corrupció\nSi els Aprova separació IMMEDIATA dels carregaments Públics que Hagin Estat imputats formalment o PER DELICTES encausats de la Corrupció, Fins Resolució Definitiva del Procediment judicial, Així Com els aforaments L'eliminació.\nTal Com el pacte es va aprovar en Anticorrupció Signat entre dos Partits Estableix si Impulsar Una Estudis Sobre la presumpta comissió de Finançament il·legal del PP.\nUna altra Mesura Referència fa una endurir el règim dels carregaments Públics incompatibilitats Després del seu cessament.\nProtegirà Els Casos d'Corrupció per denunciants i els investigarà "enriquiments il·lícits" dels carregaments Públics si Hagin enriquit injustificadament, amb molt Nivells Superiors sabien sou.\nL'Acord Impulsa, en el marc del Pacte d'Estat i per la Regeneració la Qualitat de la Democràcia, una reforma electoral que permeti, Entre Altres Coses, L'Elecció directa dels alcaldes.\nSENAT I PODER JUDICIAL\nEl Senat delimita Funcions del SUS i el Número d'reduirà Senadors. Una reforma és també Impulsa del Consell General del Poder Judicial Per Que Els Dotze dels 20 jutges siguin Elegits directly PER jutges magistrats allà i no pel Congrés (SIS) i el Senat (Altres SIS), Com Fins ara.\n4. Institucional i Reforma del model territorial\nImpulsar un Pacte per la Unitat d'Espanya i de Defensa de la Constitució, Estudia ENCARA és un Procés de "Actualització" de la Constitució, obrint un debat que informa a l'Utilitzeu del Consell d'Estat sobre les Modificacions Constitucionals de 2006. Per Això de febrer crear Una taula és plantades Experts per part dels Partits Polítics de tots.\nI autonomies Diputacions\nUna altra de les Mesures reformar és la Llei Orgànica de Finançament de les Comunitats Autònomes (LOFCA) per abordar Una Nova Finançament local de forma paral·lela ha Autonòmica que delimita millor les Competències. Això es contempla per a ELIMINAR les duplicitats i els organismes Administratives innecessaris.\nENCARA Rivera pretenia ELIMINAR les diputacions, S'HAN Finalment Aprovat REFORMES que redueixin 1.000 Milions la despesa de les administracions per Generar estalvis Destinats a Polítiques socials. També s'augmentarà el pressupost en Justícia.\nGarantir un Model de Servei Públic per a RTVE BASAT en la seva independència, Qualitat i política Neutralitat, assegurant l'addició Directius de selecció és l'Faci des Criteris d'excel·lència professionalitat allà.\nSi regularà el mecanisme m de reprovació pel Congrés i posterior cessament del fiscal general de l'Estat.\nLes limitació "portes giratòries" entre la Política i la carrera judicial, Terminis estrictes amb el retorn de moratòries per a la carrera té judicial.\nELIMINAR la possibilitat f dels parlaments que Autonòmics puguin proposar magistrats dels Tribunals Superiors de Justícia.\n5. Unitat d'Espanya\nL'Acord INCLOU EL Àmbit defensor en la crisi de la Unió Europea als Refugiats compatibles amb els Compromisos adquirits a la UE són de Regulació Política migratòria. També mantenir un actiu paper d'Espanya en l'OTAN i Compromesos amb la Política Comuna de Seguretat i Defensa Per La Seguretat Garantir PROMOURE i La Pau i l'Estabilitat.\nUn altre aspecte m és el Desenvolupament del ple Impulsar el Pla de Nacional de Lluita contra la violenta radicalització Estratègic, Amb L'objectiu d'ACTUAR amb determinacion Contra el gihadisme.\nQui dessitgi veure mès informació AQUI TENIU TOTS ELS 150 compromisos per millorar ESCANYA ...CLIQUEU AQUÍ\nPublicado por Angela Alicia en 16:06


Inicio Valencia El Valle de Cofrentes - Ayora El PP acusa al PSPV de provocar un increment del 34% en...\nImatge de la roda de premsa del PP\nEnfontament entre el PP i l’Ajuntament d’Ontinyent sobre el deute que té el consistori amb la Mancomunitat de la Vall d’Albaida\nLa diputada autonòmica Elisa Díaz i el diputat provincial Evarist Aznar han denunciat que els veïns dels 93 municipis incloses en el Consorci de Residus V5 (COR) “van a acabar pagant la mala gestió socialista amb un escandalós increment mitjà en la taxa de l femdel 33,8%”.\nEls diputats populars han lamentat que la “incapacitat demostrada pels gestors socialistes per a portar avant els plans de millora del tractament dels residus en la Vall d’Albaida, la Safor, la Costera, la Canal de Navarrés i la Vall d’Aiora-Cofrents va a repercutir de manera important en la quantitat que paguen els ciutadans per la recollida de les brosses”.\nAixí, han afirmat que la pujada serà especialment acusada a Ontinyent, on el rebut arribarà als 72 euros, un 32,15% més que en 2017. Altres casos significatius són els de Gandia, amb un increment del 29,72% fins als 70,45 euros o Xàtiva, on la pujada és del 28% i cada veí pagarà 79 euros. Per comarques, els increments mitjans són del 33,58% en la Vall d´Albaida, 33,42% a la Safor, 38,86% en la Vall de Cofrents-Aiora, 29,50% a la Canal de Navarrés i del 35,1% en la Costanera.\nEvarist Aznar ha explicat que aquestes tarifes, aprovades en l’última assemblea que el COR va celebrar en 2017, es començaran a aplicar al juny, una vegada publicats els padrons per part de la Diputació de València, moment en el qual comença el període de pagament voluntari que s’estén durant els mesos de juny i juliol.\nElisa Díaz ha desvetlat, així mateix, que els veïns de la Mancomunitat de la Vall d´Albaida va a cobrar 3 euros addicionals per persona durant els pròxims quatre anys. Segons ha explicat, “el motiu són els sobrecostos derivats de l’incompliment dels compromisos dels actuals gestors per a millorar el tractament dels residus que produeix la comarca”.\n“Aquesta és la forma de gestionar l’esquerra -ha assenyalat- per açò des del PP en els diferents municipis anem a requerir en tots els ajuntaments al fet que la pujada prevista pel transport de la brossa, no es repercutisca en la factura, perquè al final són els ciutadans els que han de pagar la mala gestió del PSPV”, ha assenyalat.\nLa portaveu de Medi ambient del PP ha denunciat que “en tres anys el Consell no ha invertit ni un euro en infraestructures per a gestió de residus per la desídia i les seues batusses internes”. Assegura així que la solució que aporten és el que criticaven quan estaven en l’oposició: “portar la brossa d’un costat a un altre de la Comunitat Valenciana”.\nSegons ha denunciat, en aquestes comarques “falten infraestructures i les que estaven plantejades les rebutgen. Avui ja no sabem ni on va a anar la planta (anunciada per a Bufali) ni quan la van a fer i si la solució seguirà sent portar la brossa fora, i col·lapsar altres plantes de tractament”.\nD’una banda, ha assenyalat, el COR «no ha avançat ni un mil·límetre en la construcció de la planta de tractament prevista –ha continuat-, la qual cosa implica que la brossa ha de traslladar-se a la planta de transferència de Ròtova i d’ací a diferents plantes de transformació de la províncies de València i Alacant, amb els consegüents costos afegits pel transport als quals ha de fer front la concessionària (Recisa)”.\nEnforntament a Ontinyent\nEn aquest sentit, Evarist Aznar ha assegurat que el conjunt dels ajuntaments tenen pagaments pendents a la Mancomunitat per valor de 977.488 euros, dels quals més del 56%, 550.618 euros, els deu l’ajuntament d’Ontinyent. “Si Jorge Rodríguez haguera fet front als seus compromisos amb la Mancomunitat no s’hauria produït la suspensió del servei de recollida de brosses”, ha subratllat Aznar.\nPerò esta afirmació ha estat contestada des de l’Ajuntament d’Ontinyent, des de la Mancomunitat i des del PSPV. Així des del consistori xifra el suposat deute en 200.000 euros, però el regidor d’Hisenda, Joan Sanchis, afirma que la Mancomunitat ve reclamant a l’Ajuntament des que l’ex tinent alcalde del PP d’Ontinyent Filiberto Tortosa era President. Així apunta que “90.000 euros són de factures que la Mancomunitat no ha justificat, i que per tant no poden ser pagades. La resta, al voltant de 110.000 euros, provenen d’altres factures de recollida selectiva de la legislatura passada, que la Mancomunitat tampoc va justificar a l’Ajuntament i que el propi Tortosa ens va dir que no calia que es pagaren”, ha recordat Sanchis.\nDes de la Mancomunitat s’afirma que Ontinyent «com moltes poblacions, paga a 60 dies», a més matisa que «pel que fa als 210.271 euros del deute que s’arrossega d’anteriors legislatures, es troba en procés de reconeixement i negociació, com s’ha portat a terme amb èxit en altres poblacions com ara Albaida o Castelló de Rugat». Finalment el president de la Mancomunitat, Vicet Gomar, qualifica al PP de «irresponsable» i de «voler fer electoralisme d’un tema bàsic per al benestar de la ciutadana i la salut pública».\nFinalment des del PSPV d’Ontinyent Rebeca Torró ha acusat al PP de «posar el ventilador quan són ells els qui van arruïnar a la Mancomunitat» per la gestió de Filiberto Tortosa en l’ens comarcal i de Juan José Beneyto com a alcalde d’Albaida.\nMancomunitat de la Vall d'Albadia\nArtículo anteriorLa Policia de Cullera anima als joves a denunciar casos de violència masclista\nArtículo siguienteL’alcaldessa de Gandia mostra el seu suport al nou projecte de NWS4 Experience\nLa Mancomunitat de la Vall d’Albaida condemna un cas de violència masclista a el Palomar amb intent d’assassinat\nGreenpeace critica que Cortes de Pallás y Andilla no tengan planes preventivos de incendios y emergencia local\nLos vecinos de El Valle de Cofrentes – Ayora por fin podrán ir en autobús al Hospital de Requena


Relat "Repte XLV - L'últim elixir"\nInici > detall del relat: Repte XLV - L'últim elixir\nProposat per: Alícia Gataxica i per: quetzcoatl (matinada de dissabte, 29 d'octubre del 2005)\nTema: "El poder sobre els altres"\nCondicions: El text ha de contenir les paraules "atzucac", "homeostàtic", "gasela" i "pessigolles"\nLuca Paciolli dedicà tota la seva vida a la recerca del poder absolut. Tancat en el subterrani, es passava els dies i les nits destil·lant, sublimant i decantant líquids cristal·lins i sòlids infectes. Però fins aleshores sempre havia acabat tot en un atzucac insuperable. Havia consultat els grans mestres de l'antiguitat, i havia invocat dimonis obscurs i fades esbojarrades. Res no havia donat resultat.\nUn dia aparegué a casa seva un mercader de Bagdad portant-li la seva última troballa: un manuscrit mig cremat, i molt antic, salvat de l'incendi de la biblioteca d'Alexandria. El va comprar sense regatejar, amb una avidesa incontenible. A dins hi trobar les instruccions de l'elixir de l'home homeostàtic: un beuratge que el permetria viure independentment de les condicions exteriors, mantenir-lo en l'equilibri perfecte, pels segles dels segles. Podia ser que finalment hagués trobat la pedra filosofal? Els materials necessaris eren d'allò més estranys: una ungla de gasela, la suor d'una verge després de fer-li pessigolles, una escama d'un cocodril del Nil mort en un eclipsi... Després de mesos va aconseguir reunir-ho tot, i una nit es va tancar per produir l'elixir.\nL'endemà els criats només van trobar una estàtua del seu amo, d'un marbre blanc i impol·lut, amb un vas a la mà i un rictus d'horror a la cara.\nL'escama d'un cocodril del Nil mort en un eclipsi... i un final de narius.\nColpidor, esfereïdor, amb molta reflexió al darrera!\nJa em va agradar quan el vas presentar, era dels primers reptes que tafanejava... i el vaig trobar ple de detalls treballats i molt divertit...\nPer a l'elixir màgic el meu vot.\nM'ha divertit molt i el voto com el millor de la dècada


Canvi de dia i cancel·lació de les activitats escolars del Zoo del Pirineu\nEn el moment de contractar una activitat escolar externa o per planejar una excursió o una estada en cases de colònies és important conèixer la política de canvi de dia i cancel·lació.\nDes de la Fundació Zoo del Pirineu us donem tots els avantatges per poder planificar i contractar les nostres activitats sense cap risc.\nNo demanem cap bestreta en el moment de reservar l’activitat. D’aquesta manera no teniu cap compromís econòmic amb nosaltres. Una vegada acabada l’activitat us enviem la factura.\nPodeu canviar el dia de l’activitat sense cap augment de preu.\nEn cas que no sigui possible canviar de dia podeu cancel·lar la reserva sense cap penalització econòmica.\nLes raons per cancel·lar o demanar un canvi de dia de l’activitat\nLa pandèmia COVID-19 aporta un gran risc i inseguretat per planificar les activitats escolars. Podeu canviar la data de l’activitat en el cas que la classe es trobi en quarantena o si per causa d’una malaltia comuna falta a una part important dels alumnes.\nSi es dongués el cas que no hi hagués cap dia disponible per fer el canvi podeu cancel·lar l’activitat sense cap compromís.\nExcursió al Zoo del Pirineu\nLes condicions meteorològiques són un aspecte important per assegurar que l’excursió al Zoo del Pirineu sigui una experiència profitosa pels alumnes. Per una part els alumnes gaudiran plenament de les activitats a l’aire lliure, i per altra part els pares apreciaran que els nens i les nenes no estiguin exposats al perill d’agafar un constipat i emmalaltir.\nQuines opcions us donem en cas de previsió de pluja, vent fort, fred o fins i tot de neu?\nAjornar l’excursió a un altre dia.\nTransformar l’excursió en una activitat a l’escola mantenint el preu acordat.\nTirar endavant amb l’excursió amb l’opció que una part de les activitats es facin a l’interior.\nTallers a l’escola o en cases de colònies\nTot i que semblaria que en el cas dels tallers a l’escola o en cases de colònies no hauria d’afectar el mal temps, cal mencionar que el Zoo del Pirineu es troba a una altitud de 1.400 metres sobre el nivell del mar.\nConseqüentment pot passar que durant el mesos d’hivern ens podem trobar afectats per la neu i que l’estat de les carreteres no ens permeti desplaçar-nos al lloc on està planificada l’activitat. Són dies puntuals quan cau neu fresca durant la nit.\nEls centres educatius poden afrontar alteracions en la planificació per causes diverses internes de l’escola.\nCom gestionar el canvi de dia i la cancel·lació de les activitats\nSi es dona el cas que la previsió de temps no és favorable, el Zoo del Pirineu es posarà en contacte amb la persona responsable de l’activitat. Conjuntament triarem la millor opció per vosaltres.\nA més, l’escola ens pot trucar cada dia en l’horari de 7:00h a 20:00h al telèfon 610 75 02 24. També els caps de setmana. D’aquesta manera podem aclarir els dubtes que pugueu tenir o ens podeu informar sobre les possibles complicacions en el desenvolupament dels tallers planificats.\nPer altra banda, avisar-vos que podria passar que, en moments puntuals, no podem agafar la trucada. En aquest cas preguem que ens deixeu un WhatsApp o envieu la vostra consulta per correu electrònic. Ens posarem en contacte amb vosaltres el més aviat possible.\nLa tasca educativa dels docents s’ha tornat molt més complicada en aquests temps de pandèmia. És per aquesta raó que des del Zoo del Pirineu us donem totes les possibles avantatges en el moment de contractar les activitats. Les despeses que comporten els possibles canvis els assumim nosaltres i es financen dels fons d’emergència de la Fundació.\nD’aquesta manera podem assegurar que l’escola no tingui cap cost addicional en el cas d’haver de cancel·lar l’activitat.


MAJORAL | Joies inspiradores per nadal: una experiència feta regal\nJoies d´inspiració mediterrània\nJoies inspiradores per nadal: una experiència feta regal\nLes joies són sempre un regal de nadal oportú, per la seva capacitat de simbolitzar i inspirar a les persones. Però escollir la joia perfecta no sempre és fàcil. En aquest article elaborem una petita guia per triar la joia idònia per a aquella persona especial.\nLes joies sempre són una bona opció a l’hora d’escollir un regal per nadal, però el procés de decisió no sempre és una tasca senzilla. En aquest sentit, la joieria artesanal té la capacitat d’oferir una experiència que vagi més enllà de la pròpia joia. Per això, escollir una joia com a regal de nadal comporta dificultats a l’hora de decidir: li agradarà? S’adequarà amb el seu estil?\nA Majoral sempre hem apostat per la joieria funcional com a eina per resoldre aquests dubtes. La joieria funcional permet adaptar diferents expressions segons la persona que les llueix. Una joia capaç d’ajudar a transmetre la personalitat i els valors d’una persona es converteix en quelcom més que un simple regal.\nTot i així, som conscients que l’ampli ventall d’opcions a l’hora d’escollir joies com a regal de nadal dificulta la tasca. Per això, en aquest article us detallem una petita guia que us permeti acabar de fer la tria. Les joies sempre són una bona opció com a regal per la seva capacitat de simbolitzar. És un regal que perdura en el temps i que pot marcar la diferència. Però abans cal triar la joia que més s’adequa en cada cas. Fem, doncs, un petit repàs de joies idònies com a regal de nadal.\nCol·lecció Aigua: un esclat de llum i de vida!\nLa flamant col·lecció Aigua de Majoral és una bona opció per als amants de la diversitat de tons i colors. Les seves ones vibrants simbolitzen el moviment subtil i perpetu de l’aigua. Amb la combinació del daurat de l’or, el blau, el gris i el malva generen una explosió de colors que varia segons el moment. Per als amants de la senzillesa i l’elegància, la Col·lecció Aigua és sempre una bona opció.\nCol·lecció Maiko: Joies delicades d’inspiració japonesa\nA Majoral trobem la nostra font d’inspiració en l’Illa de Formentera i el mar mediterrani, però també ens deixem endur pels suggeriments d’altres paisatges i cultures. Aquest és el cas de la col·lecció Maiko. El seu estil oriental ens transporta a qualsevol okiya d’un poblet perdut del sud de Japó. I més concretament al clàssic ventall japonès sensu. La col·lecció Maiko dibuixa sanefes orientals que creen figures pures i elegants. Una col·lecció elaborada amb or Fairmined que transmet delicadesa, senzillesa, puresa i elegància. Així, les joies Maiko poden ser un regal de nadal excepcional per a aquelles persones delicades i elegants. Les trobaràs amb Or i amb Or i Plata!\nCol·lecció Party: peces plenes de fantasia i festa!\nCom en tot, hi ha joies fetes per a moments especials. I aquest és el cas de Party, una col·lecció feta per deixar-se endur per la fantasia i l’alegria de la festa. Elaborades amb or o plata, les joies Party simbolitzen les bombolles dins les copes, o el confetti que sura dins el cava. La creativitat d’aquesta joia genera una brillantor inèdita a la persona que les llueix durant aquelles nits especials. La col·lecció Party us farà sentir radiants. It’s Party time!\nLes joies funcionals de Majoral estan pensades per inspirar i transmetre a les persones que les llueix i al seu entorn. Peces elaborades amb respecte a les persones i al Medi Ambient que pretenen aportar llum, fins i tot als dies més foscos. Al nostre web trobaràs les nostres principals col·leccions, totes elles elaborades de forma artesanal per crear una petita i humil obra d’art.\nJoies Regal nadal\nAvís legal | Política de privacitat | Majoral Friends | Política de cookies © Majoral 2021


Otegi: 'La societat basca té la clau del seu futur' - VilaWeb\nDiumenge 06.11.2011 00:58\nOtegi: 'La societat basca té la clau del seu futur'\nPernando Barrena llegeix una carta seva en en míting d'Amaiur · El líder empresonat emplaça PSOE i PP a reconèixer el dret de decidir\nEl dirigent de l'esquerra abertzale Arnaldo Otegi, condemnat a deu anys de presó pel cas Bateragune, va participar ahir, mitjançant una carta llegida per Pernando Barrena, en un míting d'Amaiur. 'La societat basca té la clau del seu futur', diu a la carta, recordant que sense violència ara cal que 'es normalitzi l'escenari polític'.\n'La pau i normalització encara no han arribat a Euskal Herria', diu, i emplaça a PP i PSOE a reconèixer el dret d'autodeterminació. 'Les armes d'ETA han callat per sempre, però l'estat espanyol i el francès continuen negant el dret d'Euskal Herria a existir com a nació', diu.\nA la carta, llegida davant les aproximadament 2.500 persones que van assistir al míting d'Amaiur, Otegi demana l'acostament i posterior excarceració dels presos d'ETA. 'És curiós veure com, després de tants anys de sentir que ETA i només ETA era el problema, l'anunci de cessament definitiu de la violència no hagi caigut bé al PSOE i el PP', diu.\nPer Otegi, també resulta curiós veure com 'els que fan el discurs de vencedors i vençuts no poden dissimular cares llargues, tristos, de grans derrotats, car estan assumint la seva derrota política' i per això 'es dediquen a donar llargues i posar traves'.\n'Ja no hi ha excuses que valguin', assevera Otegi, que insta a no 'parapetar-se en l'acció armada d'ETA' per a continuar fent 'imposició gratuïta' i la negació del dret d'autodeterminació.\nL'ex-dirigent de Batasuna subratlla en l'escrit que els passos fets per l'esquerra abertzale han de servir per obrir i potenciar nous espais de confrontació amb els estats espanyol i francès, cosa que segons la seva opinió només serà possible si són capaços 'd'aglutinar més i més força sobiranista en acció i d'obtenir un suport electoral massiu'.\nArnaldo Otegi va ser condemnat juntament amb Rafa Díez Usabiaga i tres persones més a mitjan de setembre, acusats de partinença a banda armada en grau de dirigents per haver participat en el projecte Bateragune. Un projecte, paradoxalment, que des de diversos sectors s'ha definit com l'embrió de l'actual escenari de pau al País Basc.\nA més de candidats d'Amaiur del País Basc i Navarra, al míting hi van assistir membres de l'esquerra abertzale com Rufi Etxeberria, i el secretari general d'EA, Peio Urizar, el coordinador general d'Aralar, Patxi Zabaleta, i el dirigent d'Alternatiba, Oskar Matute.


Èxit del programa d’activitats ‘Sintonitza’t, la Festa Major de la represa’ - Parets del Vallès\nPortada > Actualitat > Notícies > Èxit del programa d’activitats ‘Sintonitza’t, la Festa Major de la represa’\nÈxit del programa d’activitats ‘Sintonitza’t, la Festa Major de la represa’\nAquest dilluns, 27 de juliol, es va donar per finalitzat el programa ‘Sintonitza’t, la Festa Major de la represa’ que responia com a programa alternatiu a la Festa Major d’Estiu.\n‘Sintonitza’t, la festa major de la represa’ ha presentat una sèrie d’activitats al llarg del mes de juliol en què es podien trobar espectacles familiars, audicions de sardanes, la projecció de La Pedra del Diable, concerts musicals i diversos espectacles culturals, entre d’altres. L’aparcament del camp de futbol i la pista esportiva de l’Escola Lluís Piquer han donat lloc a gran part de les activitats del cartell on, per raons de salut pública, s’ha garantit en tot moment les mesures de seguretat i prevenció de la COVID-19.\nLa regidora de Cultura a l’Ajuntament de Parets, Kènia Domènech valorava “molt positivament com s’han dut a terme tots els actes del ‘Sintonitza’t, la Festa Major de la represa’ i, sobretot, volem destacar l’esforç de totes les persones, ja sigui personal laboral de l’ajuntament, voluntaris de la Comissió de Festes o els mateixos artistes, per tal de poder fer-ho realitat, doncs la situació que tenim no és la millor per desenvolupar actes culturals. Ens hem hagut d’adaptar perquè creiem que era necessari fer-ho, el món de la cultura no es pot aturar tot i la pandèmia i així com hem de vetllar per la recuperació econòmica també ho hem de fer per la cultura i, a més a més amb molts artistes del nostre poble com hem pogut veure en aquest Sintonitza’t”.\nTots els espectacles han comptat amb mesures de seguretat, com la presa de temperatura abans de l’accés, gel desinfectant per les mans, mascareta obligatòria, distància de seguretat obligatòria i aforament limitat per dur a terme un control estricte de l’espai. La Comissió de Festes de Parets, els voluntaris de Protecció Civil i la Policia Local han estat els encarregatse garantir aquestes mesures.\nEn aquest sentit, la regidora destacava que “s’ha treballat amb un aforament limitat de 1.050 persones, el qual som concients que es tracta d’un aforament molt gran en la situació actual però n’hem sortit molt contentes perquè hem trobat aquest nou espai a l’aparcament del camp de futbol que s’ha pogut adequar i d’ara en endavant s’hi podran seguir duent a terme diferents actes”. Pel que fa a la opinió pública i majoritària dels assistents als actes del Sintonitza’t, van fer saber a la regidora que “les mesures eren segures”.\nKènia Domènech concloïa i valorava com “un èxit el desenvolupament del Sintonitza’t on, tot i no aconseguir omplir els espais, la filosofia era oferir allò que es pogués i per tant, hem d’estar contents perquè entre tots els habitants de Parets, les persones que han participat, incloses les entitats, hem fet realitat aquest programa que és un projecte comú de poble”.\nEl programa ‘Sintonitza’t, la Festa Major de la represa’ commemorava el 40è aniversari de l’emissora de ràdio municipal RAP107 on es van poder escoltar els diversos espectacles sintonitzant l’FM 107.2. Els locutors Rosa Díaz i Carles Font es van encarregar de presentar-los en directe, mentre que la part tècnica de les emissions va anar a càrrec d’Heribert Gallardo.\nAmb una mirada al futur la regidora de Cultura també manifestava quins havien de ser els següents passos: “a partir d’ara caldrà seguir valorant com encarem la FM d’Hivern , la propera Festa Major i aviam com evoluciona la pandèmia perquè el sector cultural va molt lligat a l’evolució d’aquesta però des del servei de Cultura l’aposta és clara i hem de poder tenir i oferir cultura per molt que la situació no acompanyi”.\nParets del Vallès, 29 de juliol de 2020


La victoria de Ayuso en Madrid amenaza con un cambio en 2023\nEl PPCV espera que els resultats de l'Assemblea de Madrid s'extrapolen a la Comunitat Valenciana, mentre el PSPV confia en la seua estabilitat i crida a "reaccionar"\nXimo Puig y Mónica Oltra en les Corts. /EFE\nEl resultat electoral obtingut per Isabel Díaz Ayuso en les eleccions autonòmiques de Madrid ha alterat els ànims en els partits valencians. La número dos del PPCV, Eva Ortiz, ha declarat confiar que els resultats dels comicis madrilenys s’extrapolen a la Comunitat Valenciana.\n“Si fóra Ximo Puig, estaria atent i prendria nota perquè avui té un problema”, ha assenyalat moments abans d’arrancar el ple de Les Corts Valencianes. “Estem contents. Ha imperat la llibertat, la baixada d’impostos, la responsabilitat i el sentit que tenen els més desfavorits en un moment tan difícil com la pandèmia”.\nLa portaveu adjunta ha mostrat el seu suport i “afecte” a Ayuso. A més, ha confirmat que tant ella com la líder del PPCV, Isabel Bonig, van felicitar anit la presidenta de la Comunitat de Madrid.\nOrtiz confia que els resultats madrilenys arriben a la Comunitat Valenciana en els comicis de 2023. No obstant això, des de la bancada socialista han assenyalat que encara queden dos anys per a “reflexionar” i “reaccionar”. Així ho ha destacat el sotssecretari general del PSPV, Manolo Mata, qui ha admès que és “un avís per a Pedro Sánchez”.\nSegons les declaracions arreplegades per Europa Press, Mata ha mostrat la seua confiança en l’estabilitat del Govern socialista. A més, assegura que en la política espanyola hi ha molta variació. Per tant, no creu que la victòria d’Ayuso es vaja a extrapolar a altres autonomies com la valenciana.\nCIUTADANS FA FRONT A “UN DIA TRIST”\nLa injecció de moral no ha arribat per igual en Les Corts Valencianes. La patacada històrica de Ciutadans ha convertit la jornada postelectoral en “un dia trist”. La síndica de Ciutadans, Ruth Merino, ha reconegut que “els resultats no van ser bons”.\nMerino ha defensat la “necessitat” i “utilitat” de comptar amb un partit de centre en la política espanyola. “No s’ha sabut transmetre aqueixa política útil. Hi haurà que intentar millorar per a comunicar millor”.\nLa formació taronja compta actualment amb 18 diputats en Les Corts, una xifra que Merino creu que podria seguir. “No té a veure res Cs ni tampoc el PP a Madrid amb altres autonomies”, ha expressat. “En tres mesos han donat les coses més tornades que en molts anys. Queden dos anys en principi per a les següents eleccions. No em vull posar en aqueixos escenaris i em centraré en l’ara”, ha resolt.\nToni Cantó anuncia la seua dimissió de Ciutadans i lliurament l’acta de diputat


ACDPAC: La ciutat de Roses acull la celebració del nou any amazic 2962 més gran fora de les fronteres de l'Àfrica del Nord\nL’associació cultural pels drets del poble amazigh a Catalunya va celebrar al teatre de Roses la festivitat de l’”Yennayyer” o la festa de Cap d’Any amazic del seu calendari.\nEl primer de l’any amazic correspon amb el 13 de gener gregorià, però els amazics de l’Alt Empordà ho han celebrat aquest passat dissabte 21, amb l’objectiu de reunir el màxim d’assistència, cosa que s’ha complert i amb es creix, traspassant els 400 persones vinguts de les diferents comarques gironines i fins i tot des de Barcelona.\nEls membres de l’associació Faiza El Idrissi i Mustafa El Karrouchi han presentat l’acte que ha estat sota el lema “2962, l'any de renaixença amaziga. Homenatge a la lluita del poble amazic a Tunísia i a Líbia” i han fet un repàs històric sobre l’origen i la simbologia que representa commemorar aquesta festa mil•lenària. El president de l’associació Zouhair Rotbi va destacar que per primera vegada els amazics tenen la esperança i la gran oportunitat d’acabar amb la negació i la marginalitat i la exclusió que durant dècades han patit en els seus països, per l’altre banda l’alcalde de Roses i diputat al Congres Espanyol Carles Pàramo s’ha manifestat a favor de defensar el poble amazic a la cambra de Madrid i ha parlat de la bona relació de cordialitat que té amb els veïns rosincs d’origen amazic, el també diputat al Congres espanyol Joan Tardà ha estat el gran convidat de la jornada, el qual ha sorprès a tothom sobre el coneixements que té sobre el poble amazic, on exposat les diferents iniciatives portades a terme al parlament espanyol des del 2004, destacant sobre tot el reconeixement a la llengua i cultura amazigues (tamazight), la feta històrica d’assignació en els pressupostos generals de l’Estat espanyol d’una partida per fomentar el tamazight a la ciutat de Melilla, i així mateix la iniciativa pel reconeixement dels perjudicis i la defensa de les víctimes de la guerra química sobre el Rif portada a terme pel exèrcit espanyol en la dècada dels vint del segle passat, i va prendre gran rebuda i protagonisme entre el públic, quan va declarar la seva gran simpatia i admiració a la figura d’Abdlkrim i la desapareguda república rifenya.\nTot desprès de la lectura del comunicat d’aquest any 2962, per part de Faiza El Idrissi, on entre altres coses s’ha exigit una vegada més la necessitat d'un alliberament immediat i incondicional dels detinguts amaziguistes Hamid Ouadouch, Mustapha Oussaya i Yousef Ahid, i també on s’ha reclamat que el Yennayer sigui reconegut oficialment als estats nord- africans on es celebra tradicionalment i que la UNESCO l’inclogui en el seu llistat de Patrimoni Immaterial de la Humanitat. L’actriu amaziga Majda Bennani va dur a terme varies actuacions teatrals que ha tingut bona resposta per part del públic. La intervenció del militant amazic Ali Taouil recitant en poema amazic, el qual ha demanat un minut de silenci per la mort del cantant amazic Mohamed Rouicha. Un pica-pica amb menjars tradicionals i la musica del cantautor amazic Lahcen Ouichou i dels grups catalans Peredelescabres i Inumazigh van fer gaudir el públic amb les seves cançons reivindicatives, i així mateix destacar la participació del grup de música tradicional amaziga Taqtouqa Al Jabalia, i per últim s’ha fet un recordatori especial als diplomats parats que s’han calat foc aquests dies a Rabat protestant per la seva situació social i laboral.


El tió de Nadal i l'oncle Buscall | Fem Cambrils\nlifestyle llar i decoració tradicions\nEl Tió de Nadal és una tradició amb segles d’història, molt arrelada a Catalunya, així com als veïns Aragó i Occitània.\nDies abans de Nadal, es col·loca un tros de soca o branca gruixuda en un racó amb una manta perquè no passi fred. Per volts del dia de la Puríssima (8 de desembre) se li comença a donar menjar diàriament fins al dia que es fa cagar. Existeixen múltiples variants locals: hi ha llars on el tió és simplement una peça de fusta (per exemple una o diverses cadires), un tros de suro, una caixa, etcètera.\nAl Tió li agraden les mateixes coses que als animals de peu rodó, excepte la palla: li agrada la fruita, la verdura, serradures o ous, i tot se li ofrena cru. També se li dona aigua. En realitat hi ha múltiples tradicions locals que a vegades prefereixen uns aliments o uns altres.\nEl fet de fer cagar el tió també és anomenat Caga Tió, ja que diverses cançons comencen amb aquests mots, on “caga” és de fet el verb en imperatiu, però no és una denominació amb tradició. Finalment el Tió es fa cagar a la Nit de Nadal o el mateix dia 25 de desembre. Per fer-lo cagar, s’envia la mainada a resar o a cantar nadales a un altre espai de la casa. Tot seguit se’l colpeja per torns o plegats al ritme de la cançó.\nTradicionalment, el Tió mai no cagava objectes grossos sinó llaminadures, figuretes de pessebre i alguna joguina senzilla per als més petits, així com coses de menjar i beure per als àpats de Nadal i Sant Esteve, com torrons, xampany, figues seques, mandarines, etc. Actualment, però, ha pres importància en algunes llars on és qui obsequia a la mainada o a tota la família amb els principals regals de Nadal, grossos o petits, a més dels obsequis tradicionals.\nEn diferents indrets de Catalunya s’ha incorporat a les celebracions nadalenques l’Oncle Buscall, un personatge que viu als boscos i que amb els seus cosins acompanya l’arribada del tió. L’Oncle Buscall té cura dels tions que es desperten als arbres, d’on els despenja i els lliura a la canalla perquè els facin cagar.\nPrevious Recepta de torró de xocolata cruixent\nNext Entrevista a Gisela Valldepérez, agent d’Adeslas a Cambrils