Els càmpings gironins afronten l'estiu amb un 10% menys de reserves que l'any passat | MÒNICA CABRUJA | Girona | El Punt Avui\nEls càmpings gironins afronten l'estiu amb un 10% menys de reserves que l'any passat Els càmpings gironins afronten l'estiu amb un 10% menys de reserves que l'any passat Els càmpings gironins afronten l'estiu amb un 10% menys de reserves que l'any passat Els càmpings gironins afronten l'estiu amb un 10% menys de reserves que l'any passat + Els càmpings gironins afronten l'estiu amb un 10% menys de reserves que l'any passat E-mail\nGirona - 7 juny 2009 2.00 h\nEls càmpings gironins afronten l'estiu amb un 10% menys de reserves que l'any passat\nL'associació del sector demana que no es caigui en la «temptació» d'abaixar preus, perquè això repercutiria en la qualitat\nUns campistes, aquesta setmana en un dels establiments. LLUÍS SERRAT.\nEls càmpings gironins afronten l'estiu amb un 10% menys de reserves que l'any passat Els càmpings gironins afronten l'estiu amb un 10% menys de reserves que l'any passat Els càmpings gironins afronten l'estiu amb un 10% menys de reserves que l'any passat Els càmpings gironins afronten l'estiu amb un 10% menys de reserves que l'any passat Els càmpings gironins afronten l'estiu amb un 10% menys de reserves que l'any passat E-mail\n«Els preus no s'han d'abaixar, malgrat la crisi econòmica.» Aquesta és la consigna que vol transmetre l'associació de càmpings de les comarques gironines als seus associats, ja que l'objectiu principal és mantenir la qualitat, segons es destaca.\nTot i que es calcula que les reserves han baixat de mitjana al voltant d'un 10% en relació amb l'any passat, el president de l'associació, Jaume Genover, afirma que les places d'alguns càmpings ja estan pràcticament reservades del 15 de juliol fins al 15 d'agost, que és el període considerat de plena temporada i el que habitualment té més demanda, i molts establiments no noten la crisi. Els clients dels càmpings han estat generalment força previsors a l'hora de fer les reserves i a començaments d'any ja n'hi havia moltes de formalitzades. Aquest any, però, les reserves es formalitzen més tard que en altres temporades.\nEl sector del càmping va valorar la temporada de l'estiu de l'any passat com a bona, amb un creixement del 3% de l'activitat en el conjunt, però aquest any és difícil fer pronòstics a causa de l'actual context econòmic.\nEls preus, en el conjunt d'aquests establiments, han anat a l'alça de manera progressiva en els últims anys, i segons es destaca des de l'associació això ha permès situar-se als nivells de qualitat actuals. «Si es rebaixen preus no es podrà mantenir la mateixa qualitat», afirma Genover. Fa uns cinc anys es van fer puges del 33% en el sector perquè es va considerar que els preus era massa per sota del mercat, i últimament s'han apujat al voltant de l'IPC. Segons va informar l'associació, els preus d'un càmping se situen actualment, de mitjana, al voltant dels 23,5 euros al dia en temporada baixa, per a dues persones, un nen, una tenda i un cotxe, o una caravana; i de 56 euros en temporada alta (juliol i agost). Les tarifes d'un bungalou per a quatre persones, que és el més habitual, se situen al voltant dels 63 euros de mitjana al dia en temporada baixa i dels 132 euros cada dia en temporada alta.\nTot i que els càmpings fan ofertes diferents i les tarifes també varien segons les categories, solen ser preus força semblants entre establiments, segons informa l'associació. «Volem evitar que hi hagi una gran competència entre nosaltres», afirma Genover. La majoria de càmpings disposen d'una variada oferta de bungalous de lloguer, del tot equipats, i molts ofereixen lloguer de mòbil-homes, uns allotjaments molts semblants als bungalous però mòbils i basats en elements de caravàning. Les dues ofertes solen ser d'entre quatre i set places.\nGenover reconeix que les rebaixes de preus que fan alguns hotels els afecta negativament, tot i que diu que «només un percentatge petit de clients que va de càmping ho fa per una qüestió econòmica». «La majoria s'estima la natura i creu en la nostra oferta», sosté.\nA les comarques gironines hi ha 144 càmpings, amb un total de 116.054 places, segons dades facilitades per l'associació. Al conjunt de Catalunya hi ha 354 càmpings, que sumen un total de 240.983 places. El 39% dels clients dels càmpings són estrangers, als quals corresponen el 54% de les pernoctacions, amb estades mitjanes de 7 dies i mig. La resta de clients dels càmpings són provinents de Catalunya mateix o de diferents zones de l'Estat espanyol, i en aquest cas les estades mitjanes són de 3,29 dies. Les comarques que concentren un major nombre de càmpings a la demarcació de Girona són el Baix Empordà, l'Alt Empordà i la Selva. La majoria de càmpings de les comarques gironines tenen obert des de Setmana Santa i fins a l'octubre, ja que les estades als càmpings, que fa uns anys es concentraven bàsicament a l'estiu, tenen ara més demanda fora de temporada estiuenca. Només quatre càmpings importants gironins estan oberts tot l'any.\nmilions de pernoctacions.\nEls càmpings de la Costa Brava van sumar el 2008 un total de 6.824.000 pernoctacions, el 49% del conjunt de Catalunya, i al conjunt de la demarcació el nombre va ser de 7,2 milions. La demanda de càmpings a Catalunya va ser l'any passat de 2.588.000 viatgers, dels quals 930.000 corresponen a la Costa Brava, una marca turística que concentra el 30% dels càmpings de Catalunya. La demanda de clients estrangers va créixer l'any passat, però la de clients de l'Estat ja va baixar per l'impacte de la situació econòmica. Pel que fa a les previsions de futur, els càmpings de les comarques gironines formen part d'un mercat cada cop més competitiu i tenen clar que un dels reptes és la promoció. Tot i que tenen clients molt fidels, molts dels quals repeteixen l'estada, es considera que els càmpings encara són «grans desconeguts» per a una part del públic i que l'oferta que tenen actualment «no té res a envejar a altres modalitat d'allotjament».\nL'associació de càmpings de les comarques gironines té uns noranta associats. Va ser creada el 14 d'abril del 1977 per promocionar el sector i defensar els seus interessos davant les administracions i altres sectors empresarials. Des de fa vint-i-dos anys, Jaume Genover n'és el president, i des de fa vint anys és també president de la Federació Catalana de càmpings. Segons es destaca des de l'associació, els eixos fonamentals en aquest període han estat la promoció internacional dels establiments i la millora de la seva qualitat. L'associació ha creat recentment una gerència, de la qual se n'ha fet càrrec, després d'un acurat procés de selecció, Ferran Sellabona. El nou gerent té un postgrau en relacions públiques, un màster en direcció d'equips comercials i un en prevenció de riscos laborals. La seva incorporació permetrà donar un nou impuls al sector.\nUn límit de bungalous\nEls càmpings tenen una limitació en nombre de bungalous, que actualment és del 30% de les places disponibles, tot i que hi ha una nova normativa que prepara el Departament d'Innovació, Universitat i Empresa, que preveu ampliar-la fins al 50 per cent. Tot i això, des de l'associació de càmpings de les comarques gironines s'afirma que aquesta normativa naixerà amb mancances, ja que el percentatge se situarà per sota de països que es consideren competidors en oferta, com pot ser el cas de l'Estat espanyol, on no hi ha cap limitació.\nL'associació manté que el campista vol cada cop més unes vacances confortables, amb places grans o amb bungalous de qualitat. Per això es reclama poder oferir el que els clients demanen als establiments. «El campista ha evolucionat: de la petita tenda es va passar a la familiar, d'aquesta a la caravana i l'autocaravana i, actualment, es demana cada cop més el bungalou, sobretot fora de la temporada estiuenca», va explicar Genover. L'associació destaca que la nova norma serà «menys competitiva que la de l'Estat francès, d'Holanda, Croàcia i Itàlia en l'àmbit internacional, i d'Aragó, Andalusia i el País Valencià a l'Estat espanyol».\nEl sector afirma que les lleis limiten cada cop més les reformes\nEl Punt. Comarques Gironines 07-06-2009, Pàgina 2


L'Ajuntament elabora un Pla Integral contra les Violències Masclistes 2019 - 2023\nInici » Actualitat » Notícies » L'Ajuntament elabora un Pla Integral contra les Violències Masclistes 2019 - 2023\nPer articular la xarxa assistencial amb el conjunt d'àrees i departaments del consistori i així unificar els esforços\nActe celebrat a la pl. de la Vila el passat 25 de novembre.\ndijous, 29 novembre, 2018 - 10:30\nL'Ajuntament del Prat presentarà demà divendres el Pla Integral contra les Violències Masclistes, 2019 - 2023. L’acte, que tindrà lloc al Cèntric a les 18 h, comptarà amb la conferència 'Les violències masclistes a Catalunya: reptes de futur', a càrrec de Maria Barcons, llicenciada en ciències polítiques i membre d’Antígona.\nLa violència masclista és una realitat cada vegada mes present a la nostra societat, una problemàtica creixent i complexa que requereix una resposta contundent amb una estratègia coordinada. L'Ajuntament del Prat és dels municipis pioners en l'abordatge de les violències masclistes a Catalunya. Ja l'any 2003 s'aprovava el Protocol del circuit local per a l'atenció de les dones víctimes de violència domèstica, un dels primers de Catalunya. D'aleshores ençà no s'han aturat els esforços per lluitar contra les violències masclistes.\nVolem un Prat amb violència 0!\nEnguany s’ha donat un pas endavant per promoure una estratègia de ciutat en la lluita contra les violències masclistes, elaborant una diagnosi i l'esmentat Pla Integral. Es tracta d'una iniciativa pionera per articular la xarxa assistencial amb el conjunt d'àrees i departaments del consistori, i així unificar els esforços dels agents locals en un enfocament coordinat i integral contra les violències masclistes, on la ciutadania i les entitats son un element fonamental del pla.\nLa diagnosi es va realitzar a través de 16 entrevistes a figures de referència dels diferents recursos de la ciutat. També es van analitzar 45 qüestionaris adreçats a les persones referents dels serveis i recursos rellevants en l’abordatge de la violència masclista. I un grup de discussió amb 3 dones sobrevivents de violència masclista, que va permetre analitzar l’atenció dels serveis, els circuits que fan les usuàries i identificar potencialitats i dificultats.\nEl document de diagnosi de la situació actual en l’abordatge masclista al Prat conclou amb un total de 25 conclusions i 22 propostes de futur per millorar l’abordatge de la violència a la ciutat.\nFruit d’un procés participat amb diferents agents implicats en l'abordatge de la violència masclista, sorgeix el Pla d'Acció Integral contra les violències masclistes, que recull un total de 31 accions estructurades en 3 línies estratègiques: la prevenció, l’abordatge integral, i la coordinació i l’organització interna.


El Consell Valencià LGTB+ es reuneix aquest dijous per analitzar les últimes agressions - Nosaltres La Veu\nEl Consell Valencià LGTB+ es reuneix aquest dijous per analitzar les últimes agressions\nOltra: «Hi ha qui dispara i pega amb les paraules i altres s'emparen en aquests discursos i peguen amb les mans i disparen amb les armes»\nLa vicepresidenta i consellera d'Igualtat, Mónica Oltra, en la presentació d'Orienta | GVA\nEl Consell Valencià LGTB+ i el Consell Consultiu Trans del País Valencià es reuneixen aquest dijous amb caràcter d'urgència per analitzar les agressions que estan patint aquests col·lectius els últims dies.\nL'últim cas que s'ha denunciat ha sigut el d'un jove trans de 21 anys que ha patit una agressió per part d'un home que li va pegar patades i punyades la nit d'aquest dilluns a l'avinguda Blasco Ibáñez de València.\nUn jove trans denuncia una agressió a València amb colps de puny i patades\nLa presidenta de tots dos consells, la vicepresidenta i consellera d'Igualtat, Mónica Oltra, ha recordat que el govern valencià ofereix les oficines Orienta a les persones que hagen patit agressions LGTBIfòbiques o necessiten qualsevol mena de suport.\nOltra ha recalcat que aquestes agressions són «intolerables» quan «encara tenim present la pallissa que va rebre Samuel» i ha considerat que el «caldo de cultiu» d'aquests atacs és el que fomenta «la ultradreta i els discursos d'odi». «Hi ha qui dispara i pega amb les paraules i després hi ha altres individus que s'emparen en aquests discursos i peguen amb les mans i disparen amb les armes», ha asseverat.\nPer això, ha assenyalat que la LGTBIfòbia «no es pot consentir en una societat democràtica, avançada, que cuida la diversitat i les persones i que respecta els drets humans».\nLa vicepresidenta ha condemnat els actes que «normalment són provocats per persones que demostren un gran odi, frustració i covardia» i que «no admeten la diversitat i pensen que l'única manera de viure la vida, l'amor i la sexualitat és a través la pròpia cosmovisió».\n«Això és una cosa que la societat ha de combatre, perquè cada vegada que agredeixen una persona per la seua orientació sexual, perquè és dona, perquè és estrangera o perquè té un altre color de pell estan agredint tota la ciutadania», ha afirmat. Per tant, cada agressió és «un atac a tota la societat, no només a la persona concreta sobre la qual es produeix l'agressió», ha conclòs.


La Cotorra de la Vall: Més discriminació als valencians per part del govern de Rajoy\nMés discriminació als valencians per part del govern de Rajoy\nEl govern de Rajoy margina al País Valencià en el Fondo de Compensació Interterritorial (FCI), que combat les desigualtats territorials i ha de fer efectiu el principi de solidaritat entre regions.\nEls valencians som la tercera autonomia que menys dotació rep per habitant, amb la qual cosa no solament patim un infrafinançament per culpa del model injust actual sinó que a més ens col·loquen en la cua en el repartiment del FCI.\nLa Generalitat ha donat a conèixer que rep una mitjana d'11,17 euros per habitant, xifra molt lluny dels 23,08 d'Extremadura, dels 22,01 de Canàries, els 18,98 d'Andalusia, els 16,46 de Galícia o els 16,05 de Castella-la Manxa.\nEstà ben clar no? El Govern del PP de Rajoy discrimina el nostre territori i ens situa en el furgó de cua en dotació per habitant amb la qual cosa obri més encara la diferència pel que fa a la resta d'autonomies.\nRecordem que els valencians i valencianes tenim una renta per càpita 12 punts per davall de la mitjana espanyola i, malgrat això, som els únics que paguem més a l'Estat del que rebem.


Una lectura - Diari La Veu\nEscriba el número 377195\n6 octubre 2019 06:00h\nUn dels darrers llibres que he llegit, Dues vides, de Vikram Seth, novel·lista i poeta indi, m’ha fet submergir‑me en les profunditats de l’ànima humana. El llibre, com indica el seu títol, explica dues vides, dues biografies, la d’un germà de l’avi de l’autor, Shanti, que va nàixer a l’Índia i va estudiar odontologia al Berlín dels anys 30 del segle XX i la de Henny, una alemanya jueva de qui s’enamorà i amb qui, molts anys més tard, es va casar, quan tots dos vivien a Londres. L’autor hi va conviure amb ells quan, amb setze o dèsset anys arribà a Londres a estudiar. La parella, que s’havia casat a una edat avançada, no tenia fill, i amb el nebot es van crear uns lligams ben estrets.\nLa història d’aquestes dues vides ens fa recórrer bona part del segle passat. Shanti se n’anirà a Londres en acabar els estudis, ja que a Alemanya, pel fet de ser estranger i amb les noves lleis del govern de Hitler, no podia exercir. Després, l’any 1939 fugirà Henny, sola, l’única de la família que se salvarà de l’extermini nazi. A Londres, Shanti ha de tornar a estudiar, perquè les orientacions odontològiques són distintes en els dos països i no li convaliden el títol, i amb els nous estudis acabats, s’allistarà i anirà a la guerra com a dentista. I allà el tenim, alleujant els mals de queixal dels soldats —que no és poca cosa, que un mal de queixal et pot amargar bona cosa la vida—, fins que a Itàlia, a Montecassino, en una de les dures batalles que es van lliurar, li fan volar l’avantbraç dret amb la mà que alleujava dolors.\nEs refarà, Shanti, i amb una voluntat de ferro aprendrà a usar l’esquerra i tornarà a fer de dentista anys més tard. Mentre això passava, Henny ha viscut tot el temps a Londre, sota les bombes que destruïen la ciutat i les vides, i més tard, finida la guerra, sabrà que sa mare i la germana foren dutes a camps d’extermini i hi van morir. I aquestes dues vides, ferides i plenes de cicatrius físiques i anímiques, s’uniran després i conviuran durant anys. Quan ja són morts, el seu nebot, l’autor, els fa aquest homenatge que és també un viatge a través dels arxius de l’Alemanya nazi per buscar rastres de la família de Henny, de les cartes d’ella als amics d’antany, de la necessitat de saber, de la rancúnia i de la por.\nVikram Seth teixeix aquestes vides amb paraules, amb tendresa, amb preguntes sobre els secrets que les nodrien, els silencis, les cultures tan distintes que els havien fet com eren, la voluntat de viure, la fondària de l’ànima, inabastable.\nI mentre les llegia, aquestes dues vides també m’han dut fins a l’abisme, a la incapacitat d’imaginar quantes coses vam perdre en totes les guerres que ens van precedir, quantes coses perdem amb cada vida arrencada d’arrel, ara mateix, en les guerres d’arreu.\nEscriba el número 938035


Jorge Rodríguez destaca que els 11,5 milions d'euros anuals “permetran intensificar les actuacions de manteniment i la consegüent millora de la seguretat vial”\n20/06/2017 - 09:57h\nImatge d'una reunió de Jorge Rodríguez i Pablo Seguí amb alcaldes\nLa Diputació de València ha incrementat el pressupost per a conservació i manteniment de la xarxa de carreteres provincial fins als 11,5 milions d'euros a l'any, enfront dels 8,3 milions anuals de l'anterior període. Un augment del 39% que, tal com ha destacat el president Jorge Rodríguez, “permetrà intensificar les actuacions destinades a la reparació i manteniment de les carreteres valencianes, amb la consegüent millora de la seguretat vial i la reducció de la sinistralitat”.\nEl contracte, que és a punt d'adjudicar-se, contempla un període de 36 mesos, per un import global de 34.607.745,83 euros, a raó de 11.535.915,27 euros a l'any, la qual cosa per a una xarxa de 1.800 quilòmetres de vies i que suposa més del 50% de l'extensió de les carreteres en la província, ix a una mitjana de més de 6.300 euros per quilòmetre. En paraules del president de la Diputació, Jorge Rodríguez, “és una de les majors inversions en conservació de carreteres realitzada per una administració pública”, ha afirmat el president.\nPer al responsable de l'àrea de Carreteres i Infraestructures de la Diputació de València, el diputat Pablo Seguí, aquest elevat import reflecteix la prioritat que des de la Diputació es dóna a “un servei que és en última instància el que ens permet assegurar que les carreteres puguen utilitzar-se en condicions de normalitat en tot tipus de situacions, fins i tot en situacions climatològiques adverses, com els temporals que habitualment patim en les comarques valencianes”.\nEntre les tasques més freqüents en matèria de conservació s'inclouen les actuacions de senyalització en la xarxa viària provincial, la neteja de cunetes, el reforç dels ferms que presenten un mal estat i la substitució i renovació d'elements de contenció en mal estat o que puguen resultar perillosos per als usuaris de les carreteres, en aquest cas molt especialment per a aquells que circulen amb moto.\nPablo Seguí ha recordat que “no és tan important fer noves carreteres com consolidar i conservar la xarxa existent, seguint les directrius que ens marca la Unió Europea en matèria de xarxes d'infraestructures”.\nEl nou plec inclou altres modificacions destacables, com el fet que per primera vegada es presente com un contracte de serveis i no d'obra, a fi d'ajustar-ho legalment a la veritable finalitat de la prestació. Així mateix, s'introdueix l'excepció que un mateix licitador no podrà resultar adjudicatari de més d'un lot, corresponent aquests lots a cadascuna de les demarcacions.\nEs consolida el canvi de model\nAmb aquest nou contracte, la Diputació de València afirma que consolida el canvi de model en la gestió de l'àrea de Carreteres, iniciat fa un any i mig i centrat “a prioritzar aquelles xicotetes obres que milloren la qualitat de vida dels ciutadans i milloren la seua seguretat, abans que grans obres faraòniques”, ha recordat el president.\nAquesta aposta queda reflectida en la distribució actual del pressupost de Carreteres que, dotat amb prop de 30 milions d'euros, destina ara mateix més d'un 35% a actuacions de conservació i destina la resta a executar inversions de millora de la seguretat vial, com a eliminació de punts negres, millora d'accessos i renovació de la senyalització, així com actuacions que potencien altres tipus de mobilitat, més sostenibles. En aquest segon apartat s'emmarca el Pla de Mobilitat per a Vianants i Ciclistes, una ambiciosa aposta presentada fa uns dies i que contempla 97 actuacions en 102 municipis i sobre una superfície de 132 quilòmetres, amb la intenció de connectar persones i municipis.\nEls 11.535.915,27 euros anuals que es destinaran enguany estaran repartits en les següents àrees: Demarcació de Villar del Arzobispo, 1.826.917,00 €; Demarcació de Bétera-Serra, 1.975.652,85 €; Demarcació d'Utiel-Requena, 1.877.480,38 €; Demarcació de Bunyol, 2.011.416,80 €; Demarcació d'Alzira, 1.829.277,49 €; Demarcació de l’Alcúdia de Crespins, 2.015.170,15 €.


Alerta per un temporal de neu i vent aquest dimecres al Pirineu | Pallars Digital\nper Redacció , 24 de novembre de 2015 a les 18:56 |\nProtecció Civil ha alertat del temporal previst per aquest dimecres. Foto: ACN\nLa neu i el vent no abandonen el Pirineu. Almenys això és el que preveu el Servei Meteorològic de Catalunya, que indica que aquest dimecres hi haurà un nou temporal de nevades i ventades al Pirineu occidental. En aquest sentit, Protecció Civil ja ha activat el pla Neucat per fer front a les noves precipitacions, i a darrera hora d'aquest dimarts també ha activat l'Inuncat per acumulació de pluja al Pirineu.\nLa nevada serà important a la vessant nord de la Vall d’Aran, l'Alta Ribagorça, Pallars Sobirà i Andorra, on els gruixos a cotes superiors als 1.800 metres podrien aproximar-se al metre de neu nova. La nevada podria començar ja aquest vespre-nit de dimarts i allargar-se fins divendres, una molt bona notícia per les estacions d'esquí que obriran aquest cap de setmana i les que ho faran pel Pont de la Puríssima.\nSegons el web Meteopirineus Catalans, a la resta del Pirineu i Prepirineu la nevada serà més modesta, però tot i així, abundant. S'iniciarà dimecres al migdia i durarà fins a mig matí de dijous. En un principi la cota de neu pot ser baixa, i fins i tot nevar a les valls, però la tendència serà a què la cota pugi fins als 1.600 metres. S'esperen gruixos pròxims als 30-40 centímetres a bona part de la Ribagorça, el Pallars Sobirà i la resta del Pirineu i pròxims als 15 centímetres a zones del Prepirineu.\nPerill d'augment del cabal dels rius\nFruit de les precipitacions, ja sigui en forma de neu o de pluja, Protecció Civil ha alertat de la possibilitat de l'augment dels cabals dels rius del Pirineu Occidental en base a les previsions del Servei Meteorològic de Catalunya de possible superació del llindar d'acumulació de pluja de 100 litres per metre quadrat en 24 hores a partir de primera hora de dimecres i fins dijous al matí. Les comarques afectades per l'avís són la Vall d'Aran, l'Alta Ribagorça i el Pallars Sobirà. Davant d'aquesta situació, s'ha posat en prealerta el Pla especial d'emergències per inundacions, l'Inuncat.\nEn concret i pel que fa a la capçalera de la Noguera Pallaresa, no s'espera una afectació tant important com les que podrien tenir la Ribagorçana o el Garona, ja que es rebrà menys precipitació i hi haurà menys crescuda. Tot i així és possible que s'arribi també a nivells importants de cabal.\nEl Centre de Coordinació d'Emergències de Catalunya (CECAT) de Protecció Civil ha informat els municipis de les comarques afectades per l'avís meteorològic d'acumulació de pluja, els consells comarcals, els municipis de les conques fluvials de la Garona i del Noguera Pallaresa, així com els càmpings de l'Alta Ribagorça, el Pallars Sobirà i la Val d'Aran.\nPrealerta per vent al Pirineu\nProtecció Civil també ha posat en prealerta el Pla PROCICAT per la previsió de fort vent a partir de la propera matinada i sobretot dimecres a la tarda a la meitat nord i també al terç sud de Catalunya. El vent bufarà de component nord i oest. La previsió del Servei Meteorològic de Catalunya (SMC) indica que a partir d'aquesta matinada el vent pot ser intens sobretot a les comarques del Pirineu i Prepirineu de Lleida, Cerdanya i Ripollès; i al matí el vent s'estendrà a més comarques de Lleida, Terres de l'Ebre i Tarragona.\nDe cara a la tarda la previsió indica que les ratxes de poden intensificar (més 90 km/h) i afectar més punts del territori, especialment també del nord-oest i el sud de Catalunya. L'episodi de vent es podria mantenir també dijous i divendres. Protecció Civil recomana molta prudència en la mobilitat i també en la pràctica d’activitats a l’aire lliure sobretot a les zones de muntanya. Porteu l’equipament adequat i desistiu de fer l’activitat si les condicions meteorològiques no ho permeten i us podeu posar en perill.\nActualitat, Inuncat, Noguera Pallaresa, rius, inundacions, Protecció Civil, meteorologia, temporal, nevades, neu, vent, Neucat


Wirdheim in Vilanova: CAT: El canvi ha començat. ¿Continuarà a Vilanova?\nCAT: El canvi ha començat. ¿Continuarà a Vilanova?\nEl 22 de maig se celebraran eleccions municipals a Espanya i el govern socialista de Zapatero s'està preparant mentalment per a uns resultats molt dolents. Les eleccions del passat mes de novembre al Parlament de Catalunya va ser un èxit enorme per als partits del centre-dreta (CiU i PP) i les enquestes publicades fins avui mostren clarament que la tendència continuarà.\nUn dels cops més durs per als socialistes serà que Xavier Trias de CiU gairebé segurament ocuparà la posició com a alcalde de Barcelona - un municipi que sempre ha estat governat pel PSC durant els 32 anys des que Espanya va convertir-se en una democràcia. Per descomptat, la capital catalana té el major valor simbòlic, però CiU està lluitant per garantir que el 'canvi que ha començat' arribi encara més lluny.\nJuntament amb Reus, Terrassa i Manresa, la ciutat on visc, és a dir Vilanova i la Geltrú, forma part d'un grup de ciutats amb poblacions relativament grans, on un canvi de poder ha d'estar dins de l'abast. Amb tota honestedat, fins fa poc personalment encara pensava que això seria impossible. Cal recordar que en les eleccions del 2008 a les Corts Generals espanyoles, el PSC va obtenir més del 50% del vot aquí. Però que hi ha una sola persona que diria que des d’ençà Zapatero ha aconseguit augmentar la confiança en la versió espanyola del socialisme democràtic?\nAl revés, les eleccions del 2010 va revelar com el suport de PSC i els seus socis en l'anterior govern tripartit català (ICV-EUiA i ERC) s'ha esfonsat i Vilanova no és cap excepció. Al 2006 aquests tres partits en conjunt van rebre un 54,23% dels vots, mentre que a l'any passat, aquesta xifra havia caigut a 36,68% (-17,55 punts percentuals).\nÉs cert que en les eleccions municipals els catalans solen votar de manera diferent de les altres. No obstant això, la candidata local de CiU, Neus Lloveras, no necessita una majoria absoluta per a ser elegida alcaldessa - en realitat és suficient si el tripartit que encara governa a la nostra ciutat no obtindrà la meitat dels regidors del ple municipal. Així, de manera semblant a com CiU està treballant al Parlament, Lloveras podrà governar, buscant suport dels altres partits, segons el caràcter de l'assumpte a tractar.\nDe fet, una enquesta d'intenció de vot encarregada per CiU suggereix que això és l'escenari més probable. Neus Lloveras ha viscut una gran part de la seva vida a l'estranger i pot considerar-se nova en la política local, ja que vé d’una empresa privada, tanmateix té una possibilitat molt real de convertir-se en la primera alcaldessa de Vilanova i la Geltrú.\nAquest text pot trobar-se també en versions en espanyol, anglès i suec. Totes les fonts es presenten al final del text en anglès.


La Veu al Teatre – Fonologos\nLa veu del teatre té uns requeriments específics: l’actor o actriu teatral ha de poder fer un crit, riure, plorar i jugar amb les entonacions a fi d’expressar emocions amb la veu. El volum de veu pot oscil•lar de la intensitat més alta fins a gairebé un xiuxiueig, però sempre ha de ser audible fins a les darreres files.\nDe la mateixa manera que en el cant, aquí també es necessita una òptima utilització de tots els recursos de projecció vocal. L’actor/actriu de teatre ha de dominar la respiració costo-diafragmàtica i el suport de la veu per poder donar tots els matisos que demana el text i el personatge. Ha de treballar per mantenir una pressió d’aire que asseguri el volum de veu i sobretot la transmissió del so a través del seu tracte vocal.\nHa de dominar també l’ús de les cavitats de ressonància (faringe, boca, foses nasals) a partir del domini dels òrgans articuladors mòbils (llengua, llavis i vel del paladar), doncs un ressonador ben ajustat amplifica el so. En cas contrari, l’amorteix.\nLes bones veus tenen l’anomenada formant del parlant que, com la formant del cantant, apareix en l’anàlisi acústica de la veu com una ressonància en perfecta sintonia amb determinats harmònics de la veu que fa que aquesta brilli i se senti de lluny sense cridar.\nImatge: transfer function (LPC) de la vocal ‘i’ amb twang (soprano)\nQuan s’ha de dir un text a gran velocitat és important no caure en elisions i coarticulacions inapropiades. En la perfecta articulació es troba la perfecta intel•ligibilitat. No només això sinó que, vocalitzant acuradament, es compleixen bona part dels criteris acústics que defineixen la impostació de la veu.\nQuan es recita amb gran precisió, el so arriba molt més net i clar a l’auditori, necessitant menys volum d’emissió. Això dóna marge per regular les intensitats.\nIgual que es diu en el fet de parlar en públic, s’ha de jugar a més a més amb les pauses i les entonacions, importantíssimes per reflectir amb exactitud la intenció del text.\nFonètica per a locutors i actors de doblatge\nMantenir la fonètica correcta és difícil per als locutors i els dobladors que passen constantment d’una llengua a una altra, com ara el Català i el Castellà. Generalment requereix un treball específic: aprendre els trets diferencials dels sons en les diverses llengües i assajar els moviments apropiats per adquirir els nous hàbits articulatoris. Aquests professionals de la veu necessiten el mateix domini de la impostació que els actors de teatre.\nFonètica per a estrangers\nFreqüentment estrangers que viuen al nostre païs desitgen millorar la pronunciació d’alguns sons. Es procedeix com en el cas anterior.\nCom garantir la salut vocal?\nSuportar llargues temporades de representacions, canviar de rol o de gènere, adaptant el timbre de la veu del drama a la comèdia o aprendre a fer un crit sense lesionar els replecs vocals, exigeix:\nAutomatitzar certes disposicions de la laringe i de tota la musculatura fono-articulatòria per a que responguin adequadament en cada ocasió.\nAjudar-se del gest per donar consistència a la caixa toràcica i expressivitat a la veu.\nUtilitzar les tècniques de projecció vocal.\nL’actor/actriu, com el cantant o tota persona que tingui la veu com a eina de treball, pot estar en situació de risc vocal i s’haurà de revisar la laringe al menor símptoma de disfunció, com també periòdicament posar al dia la tècnica vocal.


Sobre la validesa de les signatures manuscrites - Validated ID\nResulta com a mínim paradoxal el dubtar de la validesa d’una signatura electrònica manuscrita amb l’argument de no ser equivalent a una signatura electrònica reconeguda, quan la seva raó de ser és la seva equivalència, precisament, amb una signatura manuscrita. ¿Enrevessat no?\nNo podem oblidar-nos d’aquesta premissa bàsica: la signatura electrònica manuscrita, biomètrica, digitalitzada o com vulguem anomenar-la, no deixa de ser una signatura manuscrita per molt que es faci en paper, en una tauleta de signatura, en un ipad o en la porta d’un WC. Els anglosaxons fan una diferenciació terminològica molt gràfica referint-se a la “wet signature” en parlar de la signatura en paper, la “de propia mà” i “electronic/digital signature” per referir-se a la que s’estampa en format electrònic.\nLa signatura manuscrita, la de tota la vida, sempre ha tingut el valor que se li ha donat a la possibilitat de demostrar en un moment posterior, i en base a unes mostres, que una determinada signatura ha estat aparentment realitzada per un individu, el que ens ha portat a crear la habitualitat al seu voltant que la fa vàlida, per la via del costum, com a mitjà de prova “a priori”. Però en realitat no es tracta d’un mitjà de prova “a priori” sinó “a posteriori”. És a dir, en el marc d’un litigi, si aquesta es posa en dubte, s’haurà de demostrar la seva validesa o invalidesa en cas de controvèrsia aportant evidències suficients: informe d’un pèrit cal·lígraf, informació de context, … Però això no la fa infal·lible. Pot haver ocasions en què no sigui possible l’atribució d’una signatura a un individu o que aquesta no es pugui demostrar, per exemple, si no hi hagi mostres pel contrast, o per que l’individu va signar voluntària o involuntàriament de forma diferent a com ho fa habitualment.\nLa principal aportació de les signatures electròniques reconegudes és que en aquest cas sí s’estableix una presumpció de validesa per la via legal, i és que l’article 3.4 de la Llei 59/2003 de signatura electrònica diu: “La signatura electrònica reconeguda tindrà respecte de les dades consignades en forma electrònica el mateix valor que la signatura manuscrita en relació amb les consignades en paper”. Tot i així, la signatura electrònica reconeguda tampoc ofereix una seguretat jurídica “perse”, ja que en el marc d’un litigi, “Si s’impugna l’autenticitat de la signatura electrònica reconeguda amb la qual s’hagin signat les dades incorporades al document electrònic, s’ha de comprovar que es tracta d’una signatura electrònica avançada, basada en un certificat reconegut, que compleix tots els requisits i condicions que estableix aquesta Llei per a aquest tipus de certificats, així com que la signatura s’ha generat mitjançant un dispositiu segur de creació de signatura electrònica”. El problema en molts casos sol estar en la demostració de l’ús d’un dispositiu segur de creació de signatura, la qual cosa en molts dels Prestadors de Serveis de Certificació que a Espanya emeten certificats reconeguts pot ser una tasca gairebé impossible. Amb tot, podríem donar per bo que la signatura electrònica reconeguda ofereix una presumpció de validesa “a priori”.\nL’article 3.9 de la LSE conclou: “No es negaran efectes jurídics a una signatura electrònica que no reuneixi els requisits de signatura electrònica reconeguda en relació a les dades a què estiga associada pel mer fet de presentar-se en forma electrònica”.\nViD Signer, el servei de signatura electrònica desenvolupat per Validated ID, reuneix tots els requisits necessaris per poder ser considerada d’acord amb la Llei 59/2003 com a signatura electrònica avançada. Reconeixem el valor de les signatures electròniques reconegudes i les fem servir en els nostres projectes, però també volem reivindicar el valor de la resta d’opcions previstes a la llei.


El gat siamès és una raça de gat originària de Tailàndia. En aquesta raça es distingeix per una banda el siamès modern o siamès pròpiament dit, i per una altra el siamès tradicional o thai. Són races diferents, tot i que semblants i sovint confoses entre si. Existeixen nombroses varietats: Seal Point, Blue Point, Carey Point y Tabby Point, entre altres.\nL'estàndard del siamès modern indica un cos elegant, esvelt, estilitzat, flexible i ben musculós, amb un esquema de color denominat pointed. El seu cap és de forma triangular, el morro fi, els ulls són ametllats i oblics, les orelles són grans, el coll prim i llarg, del mateix mode que el seu cos i cua. El seu pell és curt, brillant, fi, suau, premut i adherit al cos. El siamès es caracteritza pel seu esquema de color pointed típic, és a dir, per una coloració més fosca en els punts on la temperatura corporal és menor (extremitats, cua, cara i orelles), que contrasta amb la resta del cos. Alguns siamesos presenten acromelanisme.\nCaràcter i personalitatModifica\nDels animals domèstics, el gat, per naturalesa, és el que conserva major independència, i entre ells, la raça siamesa la que més. Els siamesos, tot i fidels a llurs amos, mai seran sotmesos, mostrant llur descontentament davant de situacions que no són del seu agrat si bé amb una mínima educació es mostraran força submisos. Llur comportament està molt lligat a les persones, car és molt afectuós, que sol demostrar amb freqüència als amos. Alguns siamesos són molt sociables i sentiran curiositat per conèixer tantes persones com arribin a casa i altres correran a amagar-se'n just escoltar el timbre de la porta, tot i que sempre xafardejaran des de lluny els nous visitants. I aquesta és una de llurs principals qualitats: la curiositat, que tot i que és corrent en els gats, en aquesta raça és més acusada: investigarà tots els canvis que es produeixin en el seu hàbitat.\nAspectes positius d'aquesta raça: en tenir el pell curt, no requereix molts pentinats. Li agrada molt estar-se amb els seus amos i és d'una devoció inusual. Té un caràcter net, tranquil i curiós.\nRonc: El ronroneig és un so sord i suau que emet el gat quan experimenta felicitat, alegria i sent que tot el que l'envolta està tranquil. Si bé de tot l'anterior, també pot ronronejar quan es troba greument malalt o feble.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a:Gat siamès\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Gat_siamès&oldid=21744239»\nDarrera modificació: 18 ago 2019 a les 20:12


El diari de Tavernes: El Partit Popular lamenta que no s'haja tingut en compte als altres partits polítics en els canvis substancials sobre les festes\nPublicat per El diari de Tavernes a 11:02\nAnònim 23 de setembre de 2015, a les 11:45\nMare meua k manera de kexarse d tot!!!\nLes festes millor kom este añ xq axina tots an pogut nar a ls disfrasos xq con comprendreu en tavernes faena poka y poka gent treballa asiii yo mai e pogut nar als dusfrasos y enguañ si\nAnònim 23 de setembre de 2015, a les 11:53\nEstes han sigut les pijors festes que jo recorde.\nFestes anunciades tard i mal.\nPocs carrers engalanats.\nPoques activitats per a public infantil.\nPoques actuacions a una Plaça Major que ha estat buida la major part de la setmana.\nPaelles sense llenya i sense llum.\nLa Plaça buida tota la setmana.\nPoques comparses en un Ball de disfreses mal organitzat.\nUn castell de fi de festes vist per poca gent per culpa del dia i l'hora en que estava programat.\nBous al carrer fets desde la desidia d'un govern que no asegura que l'any que ve tornen a festes...\nUn alcalde que ni està ni viu a Tavernes que no asistix a molts dels actes perquè está a Valencia que és on te la faena i la vivenda.\nCap dia de festa escolar.\nEn fí. Unes festes programades d'esquenes al poble pel govern de Jordi Juan que no han agradat a ningú.\nAnònim 23 de setembre de 2015, a les 12:49\nSenyor quanta tontería tenim que llegir !!! Cada dia està més i més clar el debacle en les urnes del PP de Tavernes i lo que els queda si no canvien, el que no pareix porten camí.\nAra ressulta que les festes s'adapten a l'Alcalde : Si no fora que es tràgic perquè ho diu un partit que ha governat i preten governar Tavernes ressultaría còmic.\nI que hi han menos carrers i comparses es cert, però des de fa vuit anys.\nAnònim 23 de setembre de 2015, a les 13:06\nPerò els bous no els paga Jaume a través de l'Ajuntament?\nAnònim 23 de setembre de 2015, a les 15:34\nQue han costat les Festes?\nQue han costat els bous?\nHo sabrem? Ho dirà este govern transparent?\nAnònim 23 de setembre de 2015, a les 22:25\nJordi Juan està a Valencia i ve de cap de setmana i tots a disfrutar de les festes quan a ell li vinga be. Qué desconsiderats que sou. Xe que es l'alcalde!! qué més dóna quan vullguen els ciutadans de Tavernes?! Ell és el que importa!!\nAnònim 23 de setembre de 2015, a les 22:27\nJajajajaj no haveu vist la foto d'avelleta en el sofa de casa dels pares??? és bonísima!! diria ale disfresemos i foto!! el tio la foto!! podría dedicar-se a ser model!! jajajaja és que és un artista!! aixó sí, el poble sense feina, però i lo guapo que ell ix a les fotos?? jajajaja quin caxondeo senyooors!!\nAnònim 23 de setembre de 2015, a les 22:29\nSón antitaurinos però a Tavernes no serà per que tots són de la penya taurina… però quines contradiccions!!! estos es convine de jaqueta a la mínima si hi ha interesos económics d'alguns dels capos\nAnònim 24 de setembre de 2015, a les 13:31\nJo vaig anar a sopar a la Plaça, i bocabadat en vaig quedar, quena en feren alçar de la taula, en lo millor del sopar, per orde de la Autoritat politica.\nAnònim 24 de setembre de 2015, a les 13:32\nJo vaig anar a sopar a la Plaça, ball de disfresses, i bocabadat en vaig quedar, quena en feren alçar de la taula, en lo millor del sopar, per orde de la Autoritat politica.\nAnònim 25 de setembre de 2015, a les 13:22\nNo es pot demanar a Jordi Juan que busque el consens o la pariticipació si no els necesita. Ell és aixì d'autoritari i poc li importen les festes de Tavernes perquè ell viu a Valencia.\nAnònim 28 de setembre de 2015, a les 12:31\n"Festes anunciades tard i mal." - Com tota la vida bonico\n"Pocs carrers engalanats." - Kina tragèdia... Perque no culpar al canvi climàtic?\n"Poques activitats per a public infantil." - Really? Jo crec que quasi com sempre\n"Poques actuacions a una Plaça Major que ha estat buida la major part de la setmana" Com sempre, tothom treballa fora del poble i no te festes.\n"Paelles sense llenya i sense llum." Correcte. Pero molta mes gent que altres anys al ser les paelles en Divendres, molt millor i de sentit comú, algó que no s'ha vist al poble en molts anys.\n"La Plaça buida tota la setmana." Mas de lo mismo, "- Mama que buena está la paella! - Pues repite hijo! - Mama que buena está la paella!"\n"Poques comparses en un Ball de disfreses mal organitzat." El canvi climatic altra vegada fent de les seues...\n"Un castell de fi de festes vist per poca gent per culpa del dia i l'hora en que estava programat." Correcte\n"Bous al carrer fets desde la desidia d'un govern que no asegura que l'any que ve tornen a festes..." Es sometrà a consulta, podries dir també 'Bous al carrer fest desde la desidia d'un govern que CONSULTARÀ AL POBLE PER VORE SI L'ANY QUE VE TORNEN'\n"Un alcalde que ni està ni viu a Tavernes que no asistix a molts dels actes perquè está a Valencia que és on te la faena i la vivenda." Ja ningú s'enrecorda que Manolo Vidal es va traure la carrera per les vesprades anant a Valencia quan estava presidint l'ajuntament a jornada completa.\n"Cap dia de festa escolar." Desde ben menut (fara 20 anys) recorde anar a clase entre setmana en festes del poble\nEn fí, si la oposició continua en aquesta línea seràn mes de 4 anys a la sombreta. Crec que el PP ha de cambiar d'estratègia


dos poals de sabó: de maig 2015\nA Irlanda hom ha votat a favor dels homosexuals: molt bé. És una notícia que no caldria celebrar perquè és de trellat que de cap de les maneres hi haja discriminació. Primera preocupació: un 38% encara continua en contra.\nSegona preocupació, les declaracions del Vaticà: ha estat una derrota de la humanitat. No sé com es pot tenir la cara de manifestar aital cosa. Una organització que s'ha caracteritzat (amb l'excusa d'ajudar el proïsme) per practicar la discriminació, el nepotisme, la pedofília, la usura, l'extorsió, el fals testimoni, i tota la resta de misèries que els deu manaments i els pecats capitals llisten, no té cap dret moral per a dir res. Vergonya, vergonya de les grans. Ço que hauria de provocar en la societat actual és el rebuig i el menyspreu més absolut.\nTercera preocupació, Alemanya: la cancellera de l'austeritat es nega a igualar homosexuals amb heterosexuals. Atenció: Alemanya!\nPublicat per dospoals a 15:56 Cap comentari:\nM'assabente que hui es fa un referèndum a Irlanda per a decidir si les parelles homosexuals es poden casar. Doncs bé, amb açò es pot demostrar que la democràcia no funciona. Ja posats, m'agradaria que també es fera un referèndum per a decidir si les parelles heterosexuals es poden casar.\nNo entenc com uns polítics poden arribar a ser tan obtusos i permetre una consulta tal i després omplir-se la boca de signar la carta dels drets humans: totes les persones són iguals no poden ser discriminades per raó de sexe, raça, etc. etc. etc. Damunt es consideren catòlics: estimar el proisme i no jutges i no seràs jutjat.\nQue el referèndum isca en contra dels matrimonis demostraria que l'Europa de les llibertats és l'Europa de les repressions.\nPublicat per dospoals a 10:18 2 comentaris:\nPublicat per dospoals a 17:49 Cap comentari:


Els manters demanen que es faci públic el vídeo sencer de l'agressió a un guàrdia urbà\nEls manters demanen que es faci públic el vídeo sencer de l’agressió a un guàrdia urbà\nEls venedors ambulants denuncien que la policia fa diverses setmanes que els intenta 'capturar' i prendre’ls les 'pertinences'\nActualització: 20.05.2016 - 09:57\nEl Sindicat Popular De Venedors Ambulants de Barcelona ha demanat a través d’un comunicat que es publiqui sencer el vídeo en què es veu un manter agredint amb un pal a un agent de la Guàrdia Urbana. El manter va ser detingut ahir a Sant Andreu i se l’acusa d’atemptat contra l’autoritat.\nEl col·lectiu de manters denuncia que el vídeo ha estat ‘tallat o editat’ abans de ser difós. Eliminant, així, una primera part en què, segons la seva versió, es veu com els policies ‘colpegen durament’ els manters que sortien del metro a la zona del Port Vella.\nEls fets van passar aquest dimecres al migdia. Els agents de la Guàrdia Urbana feien una intervenció contra la venda ambulant prop de la parada de metro de la Barceloneta. La intervenció va degenerar en un enfrontament amb els manters. La disputa va deixar tres policies ferits de caràcter lleu i un cotxe patrulla danyat.\nEls manters atribueixen l’enfrontament a ‘diverses setmanes de repressió’ a la parada de metro de Besòs Mar i fora del metro de Barceloneta. El col·lectiu, a més, denuncia que la Guàrdia Urbana i la policia secreta intenta ‘capturar’ els manters i comissar les seves ‘pertinences’. Afegeixen que els agents sempre acompanyen les actuacions amb “insults i provocacions agressives”.\nVeieu el vídeo ací:\n— Joaquim Forn (@quimforn) 18 de maig de 2016


Lotus Evija, 2000 raons elèctriques per perdre el cap i ser el més ràpid\nAvui per avui, al menys pel que fa a volum, els superesportius no representen un porcentatge que pugui reflectir-se significativament en un gràfic quan els comptabilitzem comparant-los amb qualsevol altre segment d’automòbils.\nSi els segmentem un pas més enllà i els limitem als que incorporen sistemes de propulsió elèctrica, la xifra que queda és ja purament anecdòtica.\nTot i així, aquests cotxes reservats als més VIP dels VIP conformen un pilar fonamental en la indústria més elitista de l’automòbil. I és que tant el prestigi, com el posicionament que pot experimentar una marca quan l’encerta de ple, influirà radicalment en tot, començant pel compte de resultats.\nLotus és un d’aquests fabricants. De fet han passat des de fa anys relativament desapercebuts. I és que fins ara no comptava amb una gamma de models prou esglaonada, reconeguda o destacable de debó.\nEl més estrany de tot això és que no parlem de qualsevol marca, parlem de Lotus, que no és poca cosa!\nA Lotus fan molt bons cotxes, però molts creuen que els falta -com dir-ho- visió?màrqueting? diners? empenta potser?…la qüestió és que els falta algo per estar en l’olla bullent dels més grans. O potser serà que ho han volgut així?\nSi els avaluem des de l’óptica de la mobilitat elèctrica, encara resultarà més evident que no s’han preocupat massa pel tema. Gens de fet. Estan a anys llum! Mai millor dit!\nDit això us donarem una bomba de notícia que donarà un gir a tot el que acabem de dir. I és que com li ha passat al sector en bloc, us deixarà bocabadats!\nSi tot segueix com està previst, la marca britànica amb seu a Hethel presentará en poc més d’un any el Lotus Evija, un esportiu brutal amb 2.000 CV de potència elèctrica que capgirarà el mercat.\nAlguns justifiquen aquesta bomba de noticia com un cop d’efecte que arriba gràcies al Grup xinès Geely, doncs fa poc va comprar Lotus. Creuen que l’Evija és fruit de la metamorfosi que estan duent a terme obrint diferents fronts nous.\nUn d’aquests nous fronts és el desdoblament tecnològic que la marca està experimentant des que el gegant xinès va prendre el control. I és que números de negoci a part, o millor dit, perquè els números surtin de veritat, les noves tecnologies s’han d’obrir pas fent grans passes.\nEl cert és que no hi ha pas més gegantí que entrar en la lliga dels més grans amb un superesportiu elèctric tan brutal com l’Evija. Però que aquest arribi de la mà de Lotus és ja la repera!\nA pel més ràpid\nAmb un aspecte veritablement a l’altura d’aquest club selecte de fabricants de lo inimaginable, el Lotus Evija arriba per estar entre els súper cotxes més ràpids del món.\nLa seva escultural carrosseria desborda aerodinàmica, disseny i esportivitat pels quatre costats.\nInterior simple però a l’alçada\nEl seu interior, minimalista conceptualment però també per temes de pes, està dissenyat per a dues persones. Encara que el minimalisme sigui part de la seva conceptualitat, l’Evija té tot el que un cotxe d’aquest nivell ha de tenir.\nLògicament, la fibra de carboni, l’alumini i l’alcántara, són, per llei “divina”, els materials principals amb els quals s’ha construït tota la cabina i (Alcàntara al marge), la resta de l’estructura.\nCom dèiem, el minimalisme no xoca amb tots els elements indispensables en un cotxe de primer nivell aquest. Els displays digitals, la comunicació i la connectivitat, però també altres tecnologies de darrera generació, com són les superfícies interactives amb resposta háptica, no fan més que completar la llarga llista d’atributs de qualsevol cotxe que vulgui destacar realment ha de tenir.\nL’aplicació i l’ús de les anomenades superfícies hàptiques és una solució que comença a aplicar-se en la indústria automobilística.\nPer si no esteu al corrent, les tecnologies basades en resposta háptica milloren l’experiència d’usuari estimulant sobretot el sentit del tacte gràcies a tècniques de resposta molt més reals. Permet experimentar un ampli ventall de sensacions i de textures inexistents, com per exemple la rugositat de la grava o el tacte tipus vellut de la llana.\nJa a nivell mecànic destacar que gràcies als quatre motors i a la bateria de gran capacitat, el Lotus Evija s’allunya dels seus rivals descaradament. I és que gràcies en aquest conjunt mecànic és capaç de produir aquests 2.000 CV de potència anunciats.\nAmb aquesta xifra, el Lotus Evija es convertirà en el cotxe de carrer més potent de la història. Una jugada mestra impressionant que definirà un abans i un després pels de Lotus i de retruc pel grup xinés que l’ha agafat.\nL’Evija pujarà fins els 320 quilòmetres per hora. Per pujar de 0 a 100 km/h necessitarà menys de 3 segons i per assolir els 300 menys de nou.\nRàpid en l’asfalt i a la xarxa\nSi en això sumem que gràcies a la presa CCS-Comb també el podrem recarregar quasi a la mateixa velocitat amb que roda, l’aposta és molt segura, tant com l’èxit que collirà.\nEl tercer aspecte que regeix a l’hora de valorar l’equilibri de l’èxit d’un elèctric, sigui esportiu o utilitari, això és igual, tampoc està res malament donades les prestacions.\nSegons els britànics, el Lotus Evija té una autonomia estimada d’uns 400 quilòmetres. El que no sabem és amb nivell de potència arribarà en aquests 400 km. Ho diem perquè rodant a tot el que donin els 2 mil cavalls segur que la xifra serà molt inferior. En tot cas s’entén que rodant com qualsevol mortal, el quilometratge serà aquest, per tant, estan en la línia de la competència.\nPer anar acabant dir-vos que d’aquesta meravella de la tecnologia hi haurà una producció limitada de 130 unitats.\nFinalment parlar-vos de quant puja “la dolorosa”. Alimentar a aquests 2 mil cavalls no baixarà dels 2 milions d’euros al canvi (1,7 milions de lliures esterlines) Dependrà del preu al canvi de la moneda britànica, que compreu més o menys barat! I és que tot i que per aquelles contrades la cosa està bastant enterbolida, el valor de la divisa no hauria de variar massa. Com a molt cent mil euros amunt, cent mil a baix, poca cosa!\n15/10/2019 /by 4dm1n1STR4t0r\nTags: esportius, Green cars, Lotus\nVINYES-MERCADER VAN ACOMIADAR-SE ABANS DEL PREVIST DEL RAL·LI SANTANDER-CA... MOTORUM: MOTOS, TENDÈNCIA I ESTIL


El VAR i els follets, per Josep Maria Fonalleras\nDesgraciadament, els àrbitres de futbol no són sinó follets que juguen a ser déus\nDimarts, 07/07/2020 - 22:19\nUn comentarista de la SER, durant la retransmissió de l’últim partit del Reial Madrid, va fer una reflexió molt interessant. Hi havia hagut de tot, i totes les accions jutjades pel VAR havien afavorit els interessos dels blancs. Va dir: «el VAR s’ha carregat el futbol». Hi ha una raó concloent per entendre que això és cert. La introducció de la més sofisticada tecnologia per arbitrar un partit va en contra de la dinàmica pròpia d’un esport que es basa en la immediatesa i no en la posterior reconstrucció dels fets.\nA més, la tecnologia hauria de ser realment sofisticada, precisa en extrem, un prodigi tècnic que fes possible la màxima objectivitat, sense intervenció de variables subjectives. I això no passa. No hi ha prou càmeres o no estan atentes, fet que permet que la presència del criteri personal –influït o no per altes instàncies– sigui decisiu, tan decisiu com ho era abans d’aquesta modernitat amb l’aparença d’un ‘Deus ex machina’ que decideix participar en la representació per posar ordre. Un déu infal·lible, que modela la veritat perquè «és» la veritat. Desgraciadament, els àrbitres no són sinó follets que juguen a ser déus.\nTemes: VAR Reial Madrid


Quin paper pintat triar? | Consumer\nQuin paper pintat triar?\nConvé fixar-se en els símbols del revers ja que aporten informació sobre el revestiment\nImatge: David Hilowitz\nDurant dècades, el paper pintat era el revestiment de referència per a decorar les parets en bona part de les llars. Ara aquest element ha ressorgit com a tendència, encara que la varietat de materials i la diversitat de les tècniques de col·locació difereixen de les primigènies. Per aquest motiu, abans d’adquirir un paper pintat, no n’hi ha prou amb fixar-se en el seu disseny, sinó que és necessari considerar altres aspectes.\nLa gamma de papers pintats és extensa. Hi ha una gran diversitat de textures, colors i dissenys que es classifiquen en tres categories bàsiques:\nGofratge. És el més tradicional. Es compon d’una sola capa de paper sobre la qual s’estampa o grava el disseny. En general, es col·loca amb cua de cel·lulosa que s’aplica sobre el revestiment i té una moderada resistència a la llum. És un paper apropiat per a decorar dormitoris o salons que no sofreixin massa trànsit.\nFlocat. Són papers amb relleu. Alguns imiten la textura del vellut i el davant, mentre que uns altres estan recoberts de suro o de fulles metal·litzades. Són més gruixuts i aguanten millor el pas del temps. Els papers flocats són adequats per a qualsevol espai.\nVinílic. Estan recoberts amb una capa de vinil imprès. Aquest plàstic els converteix en un paper pintat resistent i impermeable. Una altra de les novetats és que la majoria dels papers de vinil es comercialitzen preencolados. Per a la seva col·locació, n’hi ha prou amb humitejar el revers. En resistir el contacte amb l’aigua , són apropiats per a revestir les parets de cuines i banys.\nCaracterístiques del revestiment\nEn el moment de triar el paper pintat, a més de seleccionar el disseny o estampat, convé centrar l’atenció en les pròpies característiques del revestiment. En el revers del paper es troben diferents símbols que aporten tota la informació necessària per a descriure els seus principals atributs. La normativa NF regula i garanteix la fiabilitat de les particularitats que s’especifiquen.\nEls papers vinílics estan preencolados, n’hi ha prou amb humitejar el revers per a col·locar-los\nEls paràmetres que es mesuren són la resistència del paper a la llum, amb una escala que va de satisfactòria “” a excel·lent “”; la manera d’eliminar el revestiment (en sec, mullat o pelable); la manera d’aplicar l’adhesiu que precisa el paper (sobre el revestiment, aplicat a la superfície o preencolado) i el tipus d’unió que requereix la col·locació dels plecs de paper. Aquesta pot ser lliure, recta, saltada o en tires inverses.\nCom es netegen?\nUn altre dels símbols que es troben impresos en el revestiment especifica si és possible o no rentar el paper i com s’ha de fer. Les categories més habituals són “rentable” i “rentable i que es pot raspallar”. En el primer cas, el revestiment admet que les taques s’eliminin amb un drap humitejat en aigua jabonosa, encara que és convenient saber que el greix és inesborrable i definitiu si no es tracta a temps. Cal netejar aquestes taques immediatament i no posposar la tasca.\nUn paper “rentable i que es pot raspallar” indica que és possible netejar les taques de base aquosa que se situen prop de radiadors i finestres amb un raspall suau i amb un detergent no abrasiu, sense que s’alteri l’estampat ni el color del paper.\nfixar-se papel pintado-ca revers revestiment símbols


Paris madrid nova york ciutats de catalan - Librerías Calamo\nParis madrid nova york ciutats de catalan.\nQuè tenen en comú ciutats com París, Madrid i Nova York? Des del punt de vista de la modernitat, molt; des del punt de vista de la literatura catalana comparteixen també una idea urbana convertida en relat, i el seu narrador és Josep Pla. Aquest llibre és una poètica del relat de viatge i de la flânerie en ciutats que no són la pr.pia ?Girona o Barcelona? de l'autor; i precisament per aix. ensenyen a caminar de manera diferent a un Pla periodista i memorialista. En moments molt concrets, els anys vint i els anys cinquanta, Pla projecta sobre les ciutats visitades una mirada paisatgística, i en desprèn una poètica de l'escriptura desplaçada, fins i tot una sociologia de la ciutat, la pr.pia i l'estranya. Dos eixos fonamentals de la poètica d'un dels escriptors europeus més fascinants del segle XX.\nPoetica del cafe\nStefan zweig i els sucidis deuropa catalan\nFar de lÑndstrup,el


• Proposen destinar quasi un milió d'euros al foment del vehicle elèctric entre els conductors del País Valencià. • “Malgrat que cada dia veiem més cotxes elèctrics en les carreteres, la veritat és que el seu ús encara és minoritari”\nTags: Ciudadanos, Energies, País Valencià, Rosa García\nCiudadanos ha presentat en Els Corts Valencianes una esmena a la Llei de Pressupostos de la Generalitat en la qual proposen destinar quasi un milió d’euros al foment del vehicle elèctric entre els conductors del País Valencià.\n“És fonamental el desenvolupament d’aquesta alternativa de transport, per la qual cosa els millors projectes relacionats amb la implantació d’aquests vehicles necessitarien, segons els nostres càlculs, ajudes públiques de fins a 500.000 €”, ha explicat la diputada Rosa García.\n“Davant els actuals nivells de contaminació en les principals ciutats, estem en un moment crucial per al suport a aquest tipus d’alternatives favorables amb el medi ambient”, ha afegit la portaveu d’Indústria de Cs, que ha sol·licitat per açò a la Conselleria d’Economia Sostenible una altra partida de fins a 300.000 € per al desenvolupament d’una xarxa de punts de recàrrega també en espais privats.\n“Malgrat que cada dia veiem més cotxes elèctrics en les carreteres, la veritat és que el seu ús encara és minoritari”, ha comentat la diputada, per a qui el cost dels mateixos i la falta d’incentius econòmics són “els principals obstacles perquè les famílies valencianes es decanten per aquest tipus de vehicles”.\nPer açò, García ha destacat la importància de la conscienciació davant el treball col·lectiu per reduir la contaminació, però, ha assegurat, “aquesta labor ha d’anar acompanyada de programes d’ajudes a l’usuari i empreses”.


Inici / Ajuntament / Comunicació / Notícies / Presentat el Volum 3: Urbanisme i serveis, de la història de Centelles des del 1900\nUna cinquantena de persones van assistir a l'acte de presentació del llibre La història de Centelles des del 1900 volum 3: Urbanisme i serveis, que es va fer al Casal Macià el dijous 21 d'abril. Va obrir l'acte l'alcalde, Josep Paré Aregall, que va agrair la feina feta als autors i va remarcar que aquest "és ja el tercer volum de la col·lecció Pere Camprubí. El llibre explica l'evolució urbanística de la vila, i a través de fets i anècdotes deixa constància de construccions significatives i les particularitats que les han condicionat". Sobretot va agrair als autors, Miquel Arisa, Maria Dolors Bernal i Josep Rovira "per ser imprescindibles en la realització d'aquest volum".\nJosep Rovira va detallar la seva part que va des de l'urbanisme del segle XIX fins als inicis del segle XX "cal destacar la importància de l'arribada del tren al municipi, que va comportar la creació del carrer Marquès de Penyaplata per comunicar l'estació amb el nucli urbà". També va parlar de la importància de les guerres civils patides, comptant les guerres carlines com civils, de la història de les aigües medicinals i de les carreteres que van canviar el poble.\nMiquel Arisa va recordar els 70 anys darrers al poble pel que fa a urbanisme i modes de vida "amb aquests anys tot ha canviat de manera considerable i la urbanització també" va fer un petit resum de què es pot trobar al seu capítol del llibre, des de l'aigua corrent fins a la nova indústria "he volgut reflectir el desenvolupament del nostre municipi des dels anys cinquanta fent èmfasi al fet que són les persones qui ho fan possible".\nMaria Dolors Bernal va explicar que la seva part recull com el creixement de Centelles es reflecteix als programes de la festa Major i al nomenclàtor explicant una mica com es va anar desenvolupant el poble des de 1875 al 2021 recordant que "l'urbanisme ha estat un dels temes més presents als programes de festa major especialment de 1939 a 1995".\nLa regidora de cultura, Anna Chàvez Calm, va felicitar els autors per la feina feta i va desitjar que el llibre agradi.\nEn acabar l'acte l'alcalde, Josep Paré Aregall va desvelar el secret de com era la portada, que s'havia mantingut inèdita fins a la presentació, que ha fet l'artista centellenc Josep Musach.\nEl llibre es pot recollir a l'Ajuntament de forma gratuïta, en hores d'oficina.


REGLAMENT DE NORMALITZACIÓ LINGÜÍSTICA PER AL MUNICIPI DE DÉNIA\n(BOP Alacant núm. 196, de 27 d'agost de 2002)\nEl present Reglament té per objecte genèric desplegar i aplicar en l'àmbit d'actuació municipal de l'Ajuntament de Dénia allò que disposa l'article 7é de l'Estatut d'Autonomia i la Llei de les Corts Valencianes 4/83, d'Ús i Ensenyament del Valencià.\nAmb el suport legal de l’article 3.3 de la Constitució Espanyola de 1978, l’Estatut d’Autonomia de 1982 ens dóna les bases legals per les quals demanem a l’Ajuntament de Dénia que encete un procés formal de normalització lingüística.\nL’Estatut d’Autonomia, en l’article 7é comença indicant que: “... els dos idiomes oficials de la comunitat autònoma són el valencià i el castellà. Tothom té dret a conéixer-los i a usar-los.\nEl mateix article seté recull la negació de la possibilitat de discriminació per raó de llengua i estableix un àmbit d’actuació ampli. És, en definitiva, un precepte que estableix la doble oficialitat, que comporta la utilització de les dues llengües\nesmentades en una situació d’igualtat, per tot el que fa referència al seu ús oficial.\nI amb aquesta base jurídica, és el ciutadà qui ha d’escollir la llengua per a expressar-se i l’Administració ha de garantir les condicions perquè així siga.\nEns interessa ara, especialment, el desenvolupament dins l’àmbit de l’Ajuntament de Dénia, d’allò que diu el Títol Quart de la Llei 4/1983, que contempla l’actuació dels poders públics en el foment de la utilització del valencià en les activitats administratives i el seu coneixement pels funcionaris i empleats.\nEls articles 27 i 28 d’aquesta Llei imposen als poders públics l’obligatorietat de fomentar l’ús del valencià en totes les activitats administratives. Es tracta d’una norma imperativa a complir pels diferents nivells de l’administració, i que afecta també a l’Administració Local.\nI l’article 33 imposa als poders públics que “... fomentaran en l’àmbit de la seua competència i d’acord amb el que disposa aquesta Llei, l’ús del valencià a les activitats professionals, mercantils, laborals, sindicals, polítiques, recreatives, artístiques i associatives.”\nEl Títol 5é de la mateixa Llei parla dels termes municipals de predomini lingüístic valencià (art. 35), en el qual queda inclosa Dénia.\nFinalment, la Disposició Transitòria Primera de la Llei estableix que totes les mesures indicades, pel que fa a l’ús i ensenyament, les hauran de realitzar totes les administracions – inclosa l’administració local- en un termini de tres anys. A hores d’ara aquests tres anys ja han passat.\nTambé és important, en quant a aquesta moció sobre normalització lingüística, el Decret 145/86, de la Generalitat Valenciana, que diu en el seu article primer: “Es retolarà en valencià la senyalització de les autopistes, les carreteres, els camins, les dependències i els serveis d’interés públic que depenen de les entitats locals...”. I l’article segon diu que: “L’execució d’aquest Decret correspon a l’Administració local...”\nFinalment, i per acabar aquesta relació legislativa, cal fer menció de la Llei 30/1984, sobre mesures per a la reforma de la funció pública, en el seu article 19.1 estableix que: “En les convocatòries per a l’accés a la funció pública, les Administracions Públiques en l’àmbit respectiu de les seues competències hauran de preveure la selecció de funcionaris capacitats com cal, per cobrir els llocs de treball a les Comunitats Autònomes que tinguen dues llengües oficials”. I segons el Reglament de Règim Disciplinari dels Funcionaris de l’Administració de l’Estat RD 33/1986, en el seu article 6é diu que són faltes greus: “Tota actuació que suposa discriminació per raó de raça, sexe, religió, llengua, opinió, lloc de naixement, veïnatge o qualsevol altra condició o circumstància personal o social”.\nProposta de reglament\na) El valencià és la llengua pròpia del municipi de Dénia. Tots els seus ciutadans i ciutadanes tenen dret a conéixer-lo i usar-lo oralment i per escrit en les instàncies públiques, amb plens efectes administratius i jurídics.\nb) L’Ajuntament de Dénia té com a llengües oficials el valencià i el castellà. Les manifestacions de pensament o de voluntat i els actes orals, i escrits, públics o privats, no donaran lloc a cap mena de discriminació si són expressats totalment o parcial en valencià, i produeixen plens efectes administratius o jurídics, igual que si són expressats en castellà. Per consegüent, pel que fa a l’eficàcia, no seran objecte de cap mena de dificultat, d’ajornament, de requeriment de traducció ni de cap altra exigència.\nb) Protegir la seua recuperació i fomentar-ne l’ús en tots els actes de la vida ciutadana.\nc) Fer efectiu l’ús oficial del valencià.\nd) Normalitzar l’aplicació del valencià en l’àmbit de l’administració local de l’Ajuntament de Dénia.\ne) Estimular la presa de consciència col·lectiva quant a la potenciació ètica del valencià en tots els nivells d’intervenció dels ciutadans.\na) Els acords que aprove l’Ajuntament de Dénia i que siguen publicats o se’ls done publicitat, es redactaran en valencià.\nb) Tindran eficàcia administrativa i jurídica oficial tots els documents, impresos i formularis municipals redactats en valencià.\nc) La redacció de tots els documents públics es farà en valencià.\nL’Ajuntament de Dénia comptarà, dins del seu organigrama, amb una Oficina Municipal de Promoció de l’Ús del Valencià, que tindrà les següents funcions:\n4.1.- Promoure l’ús del valencià en els diferents àmbits i actuacions municipals, especialment en allò que condueix a fer efectiu el compliment de la legislació en matèria lingüística i a coordinar les activitats i objectius de promoció de l’ús del valencià aprovat pel Consell de la Generalitat Valenciana.\n4.2.- La programació i la realització de campanyes municipals de sensibilització i promoció de l’ús del valencià i de normalització lingüística.\n4.3.- La realització d’activitats que fomenten l’ús del valencià en àmbits específics com a esports, comerç, joventut, temps lliure, associacions cíviques, etc.\n4.4.- Promoure l’aprovació del reglament municipal de normalització lingüística i coordinar-ne l’aplicació.\n4.5.- Dinamitzar i impulsar l’ús del valencià en l’interior de l’Ajuntament i facilitar assessorament en els aspectes lingüístics i de llenguatges específics.\n4.6.- Prestar suport a la traducció i correcció de textos de les publicacions i tots aquells textos que hagen de tindre una àmplia difusió.\n4.7.- Organitzar o promocionar cursos d’ensenyament del valencià per a funcionaris, empleats públics i població adulta no escolaritzada.\n4.8.- Prestar un servei d’assessorament legal i administratiu en assumptes de drets lingüístics.\n4.9.- Donar compte de totes aquelles ajudes de promoció de l’ús del valencià procedents de la Generalitat o d’altres institucions, per tal de garantir que tots els ciutadans (en especial comerços i professionals), tinguen el coneixement directe d’aquestes subvencions. Alhora facilitarà els tràmits administratius a tota persona interessada de beneficiar-se d’aquestes ajudes.\n4.10.- Coordinar l’aplicació d’aquells exercicis que s’han de realitzar en les proves d’accés de les convocatòries públiques de l’ajuntament en què s’exigisca un coneixement del valencià.\n4.11.- Organitzar, promoure i desenvolupar cursos de reciclatge permanents per a funcionaris i empleats públics. Així mateix, també es donarà aquest servei, en la mesura de les possibilitats, a les entitats que ho sol·liciten formalment.\n4.12.- Orientar totes aquelles entitats públiques i privades que normalment ho demanen, sobre les proves que han de realitzar en les seues convocatòries d’accés en què s’exigisca el coneixement del valencià.\n4.13.- Informar i assessorar les entitats públiques i privades perquè col·laboren activament en la difusió de l’ús del valencià en les retolacions, anuncis, impresos i comunicacions orals.\nL’Oficina Municipal de Normalització Lingüística, en el desenvolupament de les seues funcions promocionarà especialment els següents àmbits d’actuació:\nOferir el suport de l’Oficina Municipal als Centres d’Ensenyament per a qualsevol campanya d’ús i promoció del valencià que duguen a cap, tant entre alumnes com dirigides a les Associacions de Pares i Mares d’Alumnes.\nB) ELS COMERÇOS, EMPRESES I CENTRES DE TREBALL\na) En compliment de l’article 30 de la Llei d’Ús i en el marc de les seues atribucions, l’Ajuntament de Dénia subvencionarà o bonificarà fiscalment l’impost sobre publicitat i les activitats de tota classe que empren el valencià com a llengua habitual.\nb) L’Ajuntament de Dénia també bonificarà les taxes i els impostos municipals que tinguen relació amb la normalització lingüística i el foment del valencià. Les esmentades taxes d’exempcions o reduccions es faran constar en les Ordenances Municipals.\nc) També, i en aplicació de l’article 33 de la mateixa Llei cal fer una referència especial a l’activitat empresarial dels impressors, per la seua tasca especial de difusors del llenguatge escrit i caldrà tenir un especial tracte amb aquestes entitats, assessorant-les per a la normalització lingüística, mitjançant el servei de traducció i correcció de textos.\nd) El mateix s’hauria d’aconseguir de les entitats financeres i d’estalvi, donada la seua especial importància en l’actual context socioeconòmic. Treballar, en definitiva, perquè siga realitat el que diu l’article 17 de la Llei d’Ús: “Tots els ciutadans tenen dret a expressar-se en valencià en qualsevol reunió, així com a desplegar en valencià llurs activitats professionals, mercantils, laborals, sindicals, polítiques, religioses, recreatives i artístiques”.\nC) ADMINISTRACIÓ MUNICIPAL\na) Retolació interna en valencià (indicadors de les diferents dependències, dels cartells, etc...)\nb) Valencianització dels documents interns de l’administració i diferents documents dels procediments administratius, segells, etc...\nc) Les convocatòries, les circulars, els oficis i els escrits de règim interior\nd) Reciclatge lingüístic dels funcionaris, garantint la presència oficial del valencià en les relacions entre l’Administració i els administrats. A tal efecte s’arbitraran les pràctiques necessàries en hores de treball per al personal actual.\ne) Per tal que l’administrat puga exercir els seus drets lingüístics, en la provisió de places de funcionaris o empleats públics s’inclourà el coneixement oral i escrit de l’idioma quan pertoque, en base a l’art. 16 de la Llei 4/1983 de 23 de novembre.\nf) Normalització lingüística de totes les dependències municipals descentralitzades de l’Ajuntament, en la retolació i ús de la llengua del personal contractat, serveis culturals (biblioteca, arxius, ...), serveis esportius (poliesportiu...), policia municipal, empreses arrendatàries de serveis públics (recollida de fem, ...) serveis assistencials, festes locals (publicitat, programa de festes, documents de la Comissió de Festes, ...), serveis excepcionals (protecció civil, ...), etc.\ng) La promoció i difusió de les activitats municipals mitjançant anuncis a diaris i revistes, falques radiofòniques, cartells, fullets, memòries, etc., es faran en valencià com a regla general.\nh) Els serveis municipals que tinguen relació directa amb el públic estaran atesos per funcionaris que tinguen un coneixement suficient de valencià per tal d’atendre amb normalitat la funció que els siga encomanada. Amb aquesta finalitat l’Ajuntament organitzarà cursos permanents de reciclatge dins de l’horari laboral.\ni) En les bases de convocatòries per a la provisió de places a l’Administració Local es valorarà substantivament i adequadament el coneixement oral i escrit del valencià. El nivell de les proves que s’han de realitzar, així com la seua puntuació, haurà d’estar d’acord amb el lloc de treball que s’haja d’ocupar.\nj) En els casos escaients l’ajuntament indicarà els llocs de treball per als quals es preceptiu el coneixement del valencià.\nD) RECUPERACIÓ DE LA TOPONÍMIA TRADICIONAL: RETOLACIÓ EN VALENCIÀ DELS CARRERS, DE LES PARTIDES, DELS CAMINS, DELS PARATGES, ETC.\na) Retolació en valencià de les vies urbanes i interurbanes, de les partides del terme municipal, dels camins, dels paratges naturals, accidents geogràfics, pous, edificis històrics, etc. Retornant a la toponímia tradicional sempre que hi siga possible.\nE) ALTRES ÀMBITS D’ACTUACIÓ.\na) Coordinar-se amb altres institucions, comissions, regidories o grups que treballen en l’àmbit de la promoció idiomàtica, per tal d’intercanviar materials i experiències, així com amb altres entitats culturals, entitats de caràcter públic dependents de la Diputació, Generalitat Valenciana – Gabinet d’ús i ensenyament- o altres institucions públiques de la nostra àrea lingüística, com les Universitats.\nL’aplicació de les tècniques informàtiques a les tasques administratives, s’hauran de fer d’acord amb les disposicions del present Reglament.\nPer a dur a terme totes les funcions i tasques assignades a l’Oficina Municipal de Promoció de l’ús del Valencià, aquest serà dotat, com a mínim, dels mitjans humans i materials següents:\na) Un assessor tècnic en normalització lingüística i professor/a de valencià.\nb) Un administratiu amb coneixement del valencià, amb el nivell de Curs Superior de la Junta Qualificadora de Coneixements del Valencià.\nc) Infraestructura material que incloga sistemes informàtics.\nL’Ajuntament de Dénia haurà de comptar amb la suficient consignació pressupostària per tal de fer realitat les tasques i els objectius propis de l’Oficina Municipal de Promoció de l’Ús del Valencià.”\nDénia, 9 d’agost de 2002


Yllanes: “Estem preparats per si hagués eleccions anticipades”\nEl candidat de Podem al Govern i diputat al Congrés valora el debat a la totalitat dels Pressupostos Generals de l’Estat\nTambé ha destacat que l’aprovació de la Llei de canvi climàtic al Parlament és motiu “d’orgull” per a tots els que estem representats a la cambra balear\nJuan Pedro Yllanes, diputat al Congrés i candidat de Podem al Govern de les Illes Balears, ha destacat avui durant el debat a la totalitat dels Pressupostos Generals de l’Estat (PGE) que, malgrat que la ministra d’Hisenda ha presentat uns dels pressupostos més socials dels darrers temps i que Podem defensa, “davant la posició que adoptaran els partits independentistes catalans, d’alguna manera ha deixat entreveure que difícilment podran superar aquest tràmit d’esmena a la totalitat”.\nEn aquest sentit, Yllanes ha destacat que “si això significa que anam a unes eleccions anticipades, estem perfectament preparats a Podem, per això vam fer unes primàries pensant en que es podria produir aquest escenari”.\n“Absoluta confiança en que ho farem bé i serem capaços de traslladar el nostre missatge a tota la societat de Balears”, ha afegit el diputat.\nA més, el candidat al Govern ha assenyalat al ressó del que ha dit Pablo Casado de que eliminaria l’impost al dièsel, “avui el Parlament de Balears ha demostrat que podem ser vanguàrdia a Europa en la defensa del medi ambient i del territori mitjan l’aprovació de la Llei de canvi climàtic i transició energètica anticipant-mos tant a Europa com al propi Congrés dels diputats. Això ha de ser un motiu d’orgull per a tots els que estem representats al Parlament“.\nPodem demana al Govern central sobre l’impacte del Brexit a Balears


El pavelló Riera Seca acull diumenge una vetllada pugilística - Mollet a mà\nEl pavelló Riera Seca acull diumenge una vetllada pugilística\nLa vetllada comptarà amb 12 combats de boxa en categoria amateur. Hi participaran els púgils molletans Dani Codes, Pol Ferrer, Aitor Rodríguez i Antonio López.\nDimecres, 15 d'octubre de 2014 | 00:40h\nAquest pròxim diumenge, 19 d'octubre, el pavelló Riera Seca acollirà un espectacle esportiu poc habitual a Mollet. Es tracta d'una vetllada pugilística de gran format, amb 12 combats en la categoria amateur. L'esdeveniment, organitzat pel gimnàs molletà Paradise i el Club Boxeo Lin (Sabadell), començarà a les 18 hores. De tots els púgils que prendran part, quatre són de la ciutat. Es tracta de Dani Codes, Pol Ferrer, Aitor Rodríguez i Antonio López, tots ells membres del club Paradise. Daniel Codes s'enfrontarà a Wilmer Olivo; i Pol Ferrer combatrà contra Víctor Fernández. Per altra banda, Aitor Rodríguez es veurà les cares amb Antonio Cortés i Antonio López tindrà com a rival a David Peguero.\nLa vetllada de boxa tindrà una altra sorpresa com, per exemple, el primer combat que es durà a terme. Al ring hi pujaran Nayma i Eva Díez, que demostraran que la boxa també pot ser practicat per les dones. Seran un total de 12 combats, que faran gaudir al públic assistent. El preu de l'entrada és de 15 euros a l'entrada del pavelló. Les entrades també es poden adquirir anticipadament a un preu de 10 euros. Les entrades anticipades es venen al Gimnas Paradise, la tenda Limit, el bar La Pera i als gimnasos participants a la vetllada.


Montero diu que Sánchez convocarà eleccions si no aprova el pressupost - VilaWeb\nMontero diu que Sánchez convocarà eleccions si no aprova el pressupost espanyol\nMontero s'ha mostrat optimista i ha assegurat que el pressupost rebrà els suports suficients per tirar endavant\nActualització: 29.01.2019 - 10:10\nLa ministra d’Hisenda espanyola, María Jesús Montero, ha assegurat que el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, convocarà eleccions anticipades enguany si no aconsegueix aprovar el pressupost general de l’estat espanyol. ‘Si no s’aprova el pressupost, hi haurà eleccions el 2019’, ha afirmat a una entrevista a TVE. Montero s’ha mostrat convençuda un cop més que els comptes disposaran finalment dels suports necessaris per tirar endavant al Congrés espanyol. El primer examen al pressupost serà el 13 de febrer, quan es votaran les esmenes a la totalitat que presenten els grups de l’oposició, i on l’executiu espanyol hauria de comptar amb els vots de les formacions independentistes per continuar amb la tramitació.\nLes seves manifestacions es produeixen l’endemà que el president d’ERC, Oriol Junqueras, es mostrés partidari de refusar el pressupost de Sánchez un cop l’executiu espanyol no ha fet cap dels gestos que li demanaven les formacions independentistes. El PDECat també ha refusat per ara donar suport als comptes, que sense aquestes dues formacions quedaran tombats en dues setmanes.\nPreguntada per aquesta qüestió en una entrevista a TVE, Montero s’ha mostrat clara: ‘Aquesta és una qüestió que competeix exclusivament al president’, ha dit, però ‘la meva impressió és que el president complirà el que va dir fa unes setmanes on va establir que si no hi havia projecte de pressupost,les eleccions es farien al llarg de l’any 2019, i crec que aquesta qüestió és el que té al cap’.\nEn tot cas s’ha mostrat convençuda que els pressupostos comptaran amb els suports necessaris. ‘Crec que aquests pressupostos tindran capacitat de conciliar acords per a la seva tramitació i que les formacions polítiques el dia de la votació majoritàriament es pronunciaran a favor’, ha dit, tot i que ha admès que no té ‘garanties’ que així serà així.


Disquisicions a misses dites tot seguint un peculiar procés mental\nActualitzada 07/11/2018 a les 22:05\nLa frase del títol ha estat sovint repetida pel mestre Antoni Morell en les reflexions portades al llarg dels anys als seus articles, invitacions a pensar i respondre, assentir o discrepar, contraargumentar, mentalment.\nUna altra l’hem escoltada, repetida, a qui va ser animador de la colla de joves d’Encamp pel carnestoltes, hipèrbole indubtable: “més val matar un home que perdre una tradició”.\nEl més recent i proppassat ritual col·lectiu va ser la castanyada, un xic desangelada –potser per la pluja i el fred relatiu– a la plaça encampadana de Sant Miquel. Tota l’experiència semblava reduïda a una cua amb dissolució gairebé immediata dels qui recollien fruits de tardor i gotet de moscatell. I encara rai, perquè al Pas la van haver de suspendre per la neu.\nAmb la data, i els dies immediatament precedents, ressuscitava a mitjans, xarxes i tertúlies personals el debat de cada any, amb les respostes més diverses a la pregunta: “Halloween o castanyada?”. Alternativa estèril, com aquella de pare Noel o Reis?\nA la fi, tan amics com som de celebrar i fer festa de tot, o gairebé, muntarem pessebre i arbre, quan arribin les dates que ja tenim a la vora del calendari, i en gran part la tria, o la duplicació en el cas dels panellets i les carbasses decorades dependrà de si hi ha o no canalleta a casa. Perquè a veure qui treu als petits i petites la il·lusió de la disfressa, de la recollida de llaminadures i de la resta de rituals importats però cada cop més assumits com a propis.\nMentre a la placeta avançava l’alineació de recollidors els fruits per escalfar les mans i l’estómac, el campanar de l’església antiga i petita de la Mosquera tocava a missa, i es reproduïa al cervell la imatge del sostre, amb la taula dels deu manaments. Deu? Millor ho comproveu personalment per acabar somrient o indignats, segons sigueu tolerants o no en la fe.\nEl primer de novembre, una vegada més, hi havia les visites als cementiris i més d’un comunicador que parlava de “dia dels difunts”. Error radical. El que fa l’Església és homenatjar tots els sants, habitants del cel ben guanyat, i especialment els anònims, mai canonitzats. Només és la data escollida per recordar els propers traspassats, i visitar llurs darreres morades per una raó pràctica: és festiu i, per tant, no laborable.\nAl meu poble, aquest dia dos s’anomenava també “de les ànimes” (del purgatori). I les padrines, després les mares durant uns anys, omplien tassetes o d’altres petits recipients amb oli, posaven a sobre una mena de papallones de llautó i cartró, amb una metxa, que encenien. A la manera de les espelmes de les esglésies, aquelles “animetes”, com es deien, eren ofrenes votives per acabar amb el període de penitència dels estimats/estimades desapareguts, i catapultar-los al cel.\nI de debat en debat, el record viatja a l’altre, de fa més dies, el recidivant sobre el canvi de l’hora oficial cada semestre. Els partidaris d’eliminar-lo, majoria aparent intuïda, es van (vam) felicitar per la convocatòria de referèndum sobre la qüestió i, després, amb els titulars que auguraven “potser aquest és el darrer canvi a l’horari d’hivern a Europa”.\nEmoció inútil. Aviat altres informacions reflectien els consuetudinaris desacords entre els diversos estats socis de la Unió, uns per adoptar per sempre el que marquen els rellotges a l’hivern, uns altres que volen viure encara més avançats sobre el que dicta el sol sobre el meridià de Greenwich, els de més enllà per continuar amb les modificacions actuals…\nFinalment, la mesura prudent, o covarda, segons es miri, però tan vista, ha estat deixar passar més temps per veure si s’arriba al difícil acord unànime de tots i cadascun dels 28 governs, o legislatius, amb consulta ciutadana o sense, o si un a un tiren pel dret i decideixen el mateix o quelcom diferent que la majoria de la resta. Sembla, doncs, que la pau als rellotges arribarà, si arriba, cap al 2021, d’aquí a gairebé tres anys. I això ens recorda una frase més, del sempre referent Raimon, sobre un altre afer més transcendent del passat –del passat?– però aplicable a tants aspectes i tan diferents de la nostra vida quotidiana: “quan creus que ja s’acaba, torna a començar”.


El conseller d'Ensenyament Josep Bargalló visita Badalona - ERC Badalona\nEl conseller d'Ensenyament Josep Bargalló visita Badalona\nDimarts, 5.6.2018 08:45h\nEl nou conseller d’Ensenyament, Josep Bargalló, ha visitat avui Badalona amb l’objectiu de tractar les qüestions més urgents de la ciutat en matèria educativa. El conseller s'ha reunit amb el govern municipal i amb les FAMPAS (Federacions i Associacions de Pares i Mares), així com amb representats de primària i secundària d’escoles i instituts de la ciutat.\nL’alcaldessa de Badalona, Dolors Sabater, ha valorat molt positivament que el primer acte oficial del conseller d’Ensenyament hagi estat visitar Badalona i mantenir aquesta reunió en la qual, amb la presència de representants de la comunitat educativa, s’han abordat temes de planificació educativa a llarg termini i també qüestions d’actualitat. En la reunió s’ha fet un repàs de totes les construccions d’edificis escolars que encara estan pendents per atendre les necessitats de la ciutat i també del problema de les famílies que s’han quedat sense plaça de P3 i de secundària. El dia 12 de juny es farà una reunió entre l’Ajuntament, el Departament d’Ensenyament i la comunitat educativa per resoldre els problemes immediats de matriculació de P3 i de secundària del proper curs escolar en aquesta ciutat.\n: Ensenyament Josep Bargalló


Casa Blanca SA (Jaume Masdeu)\nOBSERVATORI DELS ESTATS UNITS\n3 min. 17/12/2016 21:53\n651x366 El president electe Donald Trump en un míting a Orlando de la seva “gira d’agraïment”. / JIM WATSON / AFP El president electe Donald Trump en un míting a Orlando de la seva “gira d’agraïment”. / JIM WATSON / AFP\nEl Donald Trump empresari té 144 companyies repartides per 25 països, i quan el 20 de gener es converteixi en Trump president, en seguirà mantenint el control, probablement a través dels seus fills. És el que ell i els seus pròxims han anunciat, rebutjant les peticions que vengui o se separi de l’imperi privat per evitar un conflicte d’interessos flagrant.\nTrump té a favor la llei, que, curiosament, no estableix per al president les limitacions que regeixen per a la resta de membres del govern nord-americà. Legalment està cobert, però èticament és difícil de justificar que dediqui els matins a dirigir el país i les tardes als negocis privats, encara que sigui a través d’intermediaris, perquè les decisions que prengui en un despatx poden tenir un impacte en les que es negocien en l’altre.\nAixí s’explica el sobtat flux de delegacions estrangeres que corren a allotjar-se i a organitzar actes a l’hotel Trump de Washington. I aquesta és l’anècdota. El més significatiu és que han sortit referències als seus negocis en les primeres converses que ha mantingut com a president electe; o que el govern filipí ha nomenat enviat especial de comerç als Estats Units un milionari soci de negocis de Trump. També és lícit preguntar-se si les dues torres Trump d’Istanbul pesaran a l’hora de valorar qüestions com l’extradició del clergue Fethullah Gulen, a qui Ankara acusa d’instigar el frustrat cop d’estat del juliol.\nAquesta barreja entre afers públics i privats, entre política, negocis i família, aixeca interrogants i alimenta sospites que van camí de convertir-se en focus continu de polèmiques. És un terreny en què intentaran burxar els demòcrates. Malgrat que un Congrés en mans republicanes limita el recurs a l’ impeachement, hi ha altres vies possibles, com una clàusula mig amagada de la Constitució, l’Emoluments Clause, que prohibeix al president rebre retribucions o regals de governs estrangers. Una companyia participada per un govern entraria en aquesta categoria.\nEncara que tingui el front legal moderadament cobert, si Trump, com pretén, manté el control dels seus negocis, veurà com les seves decisions es faran passar pel filtre de l’impacte potencial en els seus negocis. La tesi de l’equip de Trump és que aquest potencial conflicte d’interessos només preocupa els enemics polítics i els mitjans de comunicació; que els seus electors han elegit un home de negocis, que han triat una nova manera de dirigir el país, i que el que demanen són resultats.\nAlguns sondejos confirmen aquesta tesi. Els fidels de Trump segueixen amb els ulls tancats les directrius del líder, ignorant o menyspreant les contradiccions i els incompliments. Que un president suposadament antiestablishment que prometia assecar “el pantà de Washington” fitxi quatre exdirectius de Goldman Sachs no té repercussions; que hagi farcit de milionaris la seva administració no el perjudica, i que estigui formant el govern amb més homes blancs des de fa dècades forma part de les expectatives.\nTrump havia promès una roda de premsa per explicar com quedaran els seus negocis, però l’ha ajornada. Sembla que és més complicat del previst. De moment, segueix trencant tradicions. Era el candidat a president que no va fer pública la declaració d’impostos; és el president electe que barreja política pública i negocis privats, i serà el president que col·locarà fills i gendres en alts càrrecs del govern. Benvinguts a Casa Blanca SA.


LPG mèdic estètic corporal al centre de La Garriga\nA Fisioteràpia i Salut disposem del conegut i eficaç aparell LPG mèdic, per realitzar tant tractaments estètics com terapèutics.\nLPG ENDERMOLGIE és una tècnica no invasiva que s'utilitza com a tractament per la millora de la silueta corporal eliminant el greix localitzat i els antiestètics "mixelins", així com la cel·lulitis, amb un gran efecte positiu sobre la coneguda pell de taronja, i aconsegueix millorar la circulació de les capes més profundes de la pell així com de realitzar un drenatge limfàtic.\nLPG ENDERMOLOGIE elimina el greix superficial més rebel tant en homes com en dones, actuant allà on les dietes més estrictes i l'exercici físic no ha arribat.\nEl procediment es realitza amb un equip d'alta tecnologia que, mitjançant un sistema de succió amb dos rodets mecanitzats d'última generació, realitza un massatge profund de la pell i del teixit subcutani. Tracta la cel·lulitis actuant sobre els teixits conjuntius hipodèrmics, deixant la pell suau i tersa.\nAquest massatge profund de la pell, aconsegueix arribar fins a les cèl·lules adiposes on es troba dipositat el greix, efectuant un estímul perquè el greix surti de la zona conflictiva i passi a la via limfàtica per ser eliminat.\nEs recomana començar fent dues sessions setmanals durant mínim 5-8 setmanes! Poden necessitar més sessions per obtenir el resultat desitjat. Per mantenir els resultats obtinguts es recomana que la pacient faci una sessió mensual de manteniment.\nLes containdicacions són en casos de flebitis, varius, processos infecciosos aguts, problemes renals i processos cancerígens.\nEls resultats es començaran a notar a partir de la 5a sessió. Primerament, es notarà una millora en l'aspecte cutani i seguidament apareixerà la pèrdua de volum.\nÉs important durant el tractament acompanyar-lo de la ingesta de 2 litres diaris d'aigua i una activitat física regular, per així afavorir l'eliminació del greix no desitjat.\nA part de l'aplicació estètica LPG s'utilitza també per fer tractaments terapèutics sobretot a nivell de recuperació de cicatrius, cremades, edemes limfàtics i tensions musculars.\nEl bon ús de l'aparell és molt important respecte als resultats finals, ja que professionals inexperts poden produir flaccidesa en determinades zones.\nPer qualsevol dubte consulta-ho a Fisioteràpia i Salut i mans expertes en constant formació t'assesoraran sobre els teus dubtes.\nEn general, els resultats són molt positius, ja que els productes empleats actuen directament sobre la zona objectiu.\nPer a qualsevol dubte o consulta vine a Fisioteràpia i Salut i t'assessorarem.


Milers de manifestants a Madrid amb la CGT el 12-N en defensa dels serveis públics – CGTCatalunya\nInici > General > Comunicats > Milers de manifestants a Madrid amb la CGT el 12-N en defensa dels serveis públics\nMilers de manifestants a Madrid amb la CGT el 12-N en defensa dels serveis públics\nAl voltant de cinc mil persones s'han donat cita el dissabte 12 de novembre, a Madrid en la manifestació estatal convocada per la Confederació General del Treball (CGT) en defensa dels serveis públics i contra les retallades socials.\nLa marxa ha transcorregut des de la plaça de Cibeles a Nuevos Ministerios i s'ha desenvolupat en un gran ambient reivindicatiu, amb desplegament de pancartes, banderes i crits en defensa d'allò públic, "així, així ni un pas enrere contra les retallades vaga general" "aquesta crisi no la paguem" "Urdagarín a treballar al Burger King". Cal destacar el gran desplegament policial que ha envoltat a la manifestació durant tot el seu recorregut i també durant el míting final, així com l'absència de mitjans de comunicació públics.\nDurant el recorregut s'han desplegat pancartes de les federacions sectorials de CGT d'ensenyament, sanitat, administració pública, transports i comunicacions, així com de sectors i empreses com correus, telemàrqueting, ferrocarril, Aena, Aquagest ,..., també de diverses localitats i territoris de l'Estat espanyol.\nLa marxa ha finalitzat davant de la seu de diversos ministeris, on s'han realitzat unes breus intervencions. La primera ha anat a càrrec del secretari general de CGT de Madrid-CLM i Extremadura que ha agraït a les persones presents la seva assistència a la manifestació i ha cridat "a seguir lluitant perquè no es segueixin regalant els serveis públics a banquers i empresaris". A continuació han intervingut representants de les federacions de transports i telecomunicacions, sanitat, administració pública, ensenyament, una representant de l'organització Ecologistes en Acció i el secretari de Relacions Internacionals de CGT que ha presentat a delegacions dels sindicats Solidaires de França i Unió Sindical de Base d'Itàlia que han dirigit unes paraules a les i els assistents.\nFinalment ha intervingut el secretari general de CGT, Jacinto Ceacero, que ha manifestat que la defensa dels serveis públics està integrada des de fa molt de temps en el discurs de CGT, "el sindicat CGT realitza aquesta manifestació i intervé en campanya electoral per dir que s'ha de comptar amb la classe treballadora "ha afegit Ceacero, que ha assenyalat que independentment del govern que resulti elegit el 20 novembre les i els treballadors hauran de seguir lluitant, perquè ningú ho farà per elles i ells. "Cal negar-se a pagar el deute i ficar a la presó als seus responsables" ha declarat el secretari general de CGT, que ha indicat que la situació actual és especialment crítica i ha sol·licitat el compromís de les i els militants de CGT per ajuntar-nos amb aquella gent que lluiten per la justícia social i la llibertat.\nLa música de l'himne A les barricades ha tancat l'acte.\n12 novembre 2011 - Gabinet de Premsa Confederal de CGT


9 JARDÍ - Tractaments ecològics\nEnviament a domicili a tota la Península i Balears\nUn hort o un jardí constitueix un ecosistema a petita escala que acull una sorprenent varietat d’espècies de tota mena. Des de l’invisible microorganisme del sòl fins a la frondosa tomaquera, totes les espècies desenvolupen un paper biològic important i es troben estretament connectades entre si.\nAvui dia, el desenvolupament de solucions respectuoses amb el medi ambient que alhora siguin eficients i per damunt de tot sostenibles, ha deixat de ser plus per passar a ser una necessitat a la nostra societat. Més encara quan es tracta de controlar plagues als nostres entorns més propers, com podria ser l’hort que proveeix d’aliment la nostra família. FAUNATUR posa a les mans la possibilitat de fer un control totalment ecològic de les plagues que habitualment assolen horts i jardins, mitjançant l’ús de fauna auxiliar: els enemics naturals de les plagues que protegeixen les plantes de forma natural.\nNematodes contra cargols i llimacs (12 milions)\nNematodes contra morrut de la palmenra (50 milions)\nCryptolaemus (35 individus)\nAdalia Adults (caixa de 20 individus)