Flâneur assegut | El Flâneur | Apunt | Presentació\n"Cada informació, posada en el seu lloc, es converteix en la part d'un tot\nque es va construint (reconstruint) incessantment, alhora que revela la\nprofunda homogeneïtat de totes les altres informacions".\nJ.P. Sartre, El idiota de la familia, Gustave Flaubert desde 1821 a 1857,\nEd. Tiempo Contemporáneo, Buenos Aires, 1975 (1972) (p.9)\nPassejador (a peu), urbà (en concret a Paris), sol (o acompanyat d’un/una altre flânejador), silenciós (la major part del temps), sense rumb estrictament prefixat (però si, globalment, pre-seleccionat), de mirada flotant i atenta, sense prejudicis (tot i que sap).\nEl que caracteritza al flâneur és la mirada i l’epojè: sense enfocar res prefixat, no projecta sobre el que mira/veu “ni la seva personalitat ni els seus sentiments” (Mallarmé), fent suspensió de judici. Deixa la seva consciència disponible per rebre-hi aquells fragments de la realitat entorn que veu, escolta, flaire,... Té consciència en el seu intorn de les categories de l’aferència (claredat, foscor, contrastos, intensitat,...), copsant l’instant mòbil, el qual integra en una totalitat que fusiona present amb passat. El flâneur està davant de tot això, “distanciat de l’alienació de la multitud” (Benjamin). No està dins, sinó al “davant”. No és un humà de la massa, per un costat; i amb absència de tota intrusió del “mi” o sense interpretació (“deixant que el que és, sigui” (Colomer)).\nEl flâneur és algú que mira, veu i entén (no pas que explica); que revisa (reveu), acumula i, potser, sap o des-cobreix; algú –caminant o assegut (en una segona versió de flâneur, encara per formular)- que veu allò que passa i, allà mateix, hi “veu”, com un llampec (il·luminació), les restes d’allò que ha passat (i que ningú altre, passant-no- flâneur, s’hi fixa). Algú que, a la manera de Manet, mira des de la distància a la proximitat (manera manetiana de mirar). El flâneur és un Montaigne de l’entorn.\nEl flâneur té “la dialéctica parada” (Benjamin).\nEl flâneur és un passejant en el límit (“El flâneur està en el llindar”, escriu Walter Benjamin a “Baudelaire o els carrers de Paris”). És algú atent a fragments de narració que se l’hi presenten (a tall d’il·luminació) en el límit que habita i es desplaça. Aquest espai objectiu, que és el del flanejar, és una mena de mirall entelat –i, potser, trencat-, borrós però precís, on es projecta una realitat diferent de la subjectivitat pensant (intro) o del reflex psíquic i biunívoc de l’entorn. Tampoc és, l’espai-mirall, un lloc buit. Doncs el flâneur és un habitant de l’interval ("in between”), un okupador situat entre “l’interior de la intimitat i l’exterior del carrer”. El flâneur és el fil viscós, flàccidament tens, que es manté entre l’entorn i l’intorn. En aquest sentit el flâneur és un Montaigne de l’exterior, del que s’esdevé a l’entorn (un entorn, evidentment i exclusivament, urbà-habitat); no és un contemplador de paisatges, de postes de sol o de tempestes, com tampoc de carrers buits o de monuments; el flâneur no és un Romàntic. És algú que habita aquest “espai transicional” (Winnicott) que alhora és “transaccional” (Berne) (des de la plataforma de l’Adult i, en ella, des del lloc del “nous”).\nEl flâneur habita i trepitja un ”món en petit”, on alguns passats es fan presents “per un instant”, “formant part d’una narració” (Benjamin).\nEl flâneur és un ressuscitador: passeja per rescatar el passat, no és un badoc. És una utopia, una quimera: un impossible-possible. Sols el flâneur, situat en el lloc just (ampli), en el moment creat (merescut (Colomer)), podrà, des de la llunyania (cronològica), veure (mirar) passar davant seu (109 anys més tard, no abans, o 110 o 112) a Erik Satie en el seu trajecte de travessar “de punta a punta” , procedent de la rue Cortot, Montmartre, dirigint-se, en direcció sud, a l’altre costat del Sena, a Arcueil-Cachan (“Arcachan”). Sols aquest flâneur flotant-atent, avui-demà-ahir, veurà passar un home empenyent o arrastrant un carretó on s’hi apilonen una taula de treball, un bagul (“mundo”) amb 12 vestits de pana i un llit; sols ell sabrà que es dirigeix a la seva nova llar, habitació sense aigua ni calefacció, situada sobre un trist café-restaurant que porta per nom “Les quatre xemeneies”. Per contra, el turista o el parisenc que va a la feina, ocupats tots dos en objectius diferents/semblants (anant a algun lloc), mirarà però no veuran Satie en aquest, concret, personalitzat-anònim carretejador de mobles.\nEl flâneur és (quan fa de flâneur) (doncs de flâneur no se’n és, se’n fa, però quan en fa és “flâneur”) un ésser anònim; ha de passar –ja que no pot ser-ho- desapercebut, com un detectiu (privat) del quotidià.\nEl flâneur és (no essent) una actitud (una forma d’estar, que és un estar). El flâneur no és un observador. L’eina del Flâneur és la mirada (darrera d’ella s’hi amaga una vigilància).\nEl flâneur és un poeta errant, però (inicialment) agràfic. Té mirada de poeta (copsa, reflexa poemes amb/en la seva mirada/veure/entendre). (Sols, de tornada, retornat, si és poeta, i sap escriure, esculpirà, retenint, convertint en paraules, allò que ha copsat, per explicar-ho –desobeint el mandat de Wittgenstein- , no pas per entendre-ho, que ho havia entès abans, mentre mirava).\nDesprés, sols després de ser mirada, el flâneur s’expressa. I s’expressa, per primera vegada, amb i en Baudelaire (s’expressa, per primera vegada, en poesia, i , en concret, en la poesia de Baudelaire). Després de Baudelaire (suma d’ spleen més enui més dandy), tot flâneur és baudelairerià; és a dir: és algú que “amanyaga la ciutat com és manyaga una prostituta”; no pas, però, una prostituta qualsevol ni de qualsevol manera, sinó a “una prostituta refredada a la qual s’amanyaga com a una amant” (evidentment: segons Baudelaire; és a dir: segons/instants jo-flâneur).\nEl flàneur és un urbanita. ¿De qualsevol ciutat? ¿De qualsevol carrer de qualsevol ciutat? No!, evidentment. El carrer del flâneur és una rue i la ciutat és Paris (i, encara més, el Paris que va de la segona meitat del segle XIX a avui, o ara, precisament ara, quan Paris passa a ser decadent, és adir: flanejable).\nEl Flâneur “va a fer botànica a l’asfalt” (Benjamin). I sols en l’asfalt (i millor l’endoquinat, empedrat) d’un carrer (que és una rue, o, desprès de Haussmann, un boulevard), de Paris. Però mai un carrer buit: el flâneur és un humà de la multitud, no-alienat-amb-la-multitud. “El bulevar és la vivenda del flâneur” (Benjamin). És algú que avorrit d’estar a dins, surt (al carrer, que és una rue).\n“Qui s’avorreixi en el si de la multitud, és un imbècil i jo el desprecio” (frase de Constatin Guy (1805-1892), transmesa per Baudelaire a El pintor de la vida moderna, 1863).\nFlânejar és, en darrera instància (i en primera) una forma de viatjar, de sortir al carrer, de desplaçar-se, de viure. “El darrer viatge del flâneur és la mort” (Benjamin). Però, abans i durant, el primer (i continuat viatge) del flâneur és Paris. No tractant-se, en absolut d’un viatge (mai d’un turista!!); es tracta, el viatge del flâneur, d’una expedició.\nAbans que Baudelaire, fou Balzac – a Fisiologia del matrimoni- qui fa donar aquest concret sentit al mot “flâneur”, ben diferenciat del de badoc o simple passejador: “Se promener, c’est vegeter; flâner, c’est vivre”. “¿Oh! ¿Perdre’s per París! Adorable i deliciosa existència! Flanejar és una ciència, és la gastronomia de l’ull. Passejar, és vegetar; flanejar és viure” (Balzac).


Contes d’en Jan Bosch 257 Portant morrió La República\nPortant morrió Teuladins piquen les juntes de la tapa d’un taüt. Amb anterioritat, àngels de la mort no l’han pogut posar en el nínxol en dies de pandèmia. El […]\nJoan Guerola 04/06/2020\nTeuladins piquen les juntes de la tapa d’un taüt. Amb anterioritat, àngels de la mort no l’han pogut posar en el nínxol en dies de pandèmia. El bec dels teuladins faciliten que, sense esperar-s’ho, s’alci la tapa i en surti una mà…\n— Hòstia, quin malson! — crido de sobte i amb un impuls m’assec sobre els llençols.\nM’aixeco, orino, vaig a la sala d’estar, obro un armari i em serveixo un conyac. Tot seguit, ajagut al sofà, dormo dues hores. Si per tot això no fos prou, el vent colpeja una de les fulles del finestró. Abans de tancar-lo amb el pestell dono un cop d’ull a través del vidre. Quan tot fa sospitar que són els millors moments per gestes i per desavinences d’amors, ataüllo unes figures pel darrere de les soques. Semblen els virus que van carregats de paquets i maletes, a la conquesta d’altres terres. Per bé que no me’ls vull trobar i, atesa la fam sense escrúpols, igual em podrien haver vist. Mentre torno a l’habitació toquen les quatre. Per sort no em desvetllo i de seguida m’endormisco fins que un cop sense precisar-ne la procedència em torna a revifar. Renego quatre paraulotes alhora que, per por a constipats, m’obligo a ficar-me les sabatilles. En estirar la mà, sense que ningú s’ho imagini amb tants dies de confinament, toco un virus que s’esllavissa a sobre meu.\nEncara que no ho sé, com que ja no puc dormir, recorro els passadissos de l’hospital al mateix temps que els teuladins matiners ja canten. En el meu historial consta que vaig patir un estrany bacteri que, durant deu mesos, em va produir molta tos, una mica de maldecap i un xic de febre fins que me’l van matar amb un antibiòtic que vaig prendre deu dies. Ja tinc anticossos, em sentencia la pneumòloga, el sol no alenteix i penetra els primers rajos entre la persiana del seu despatx. Ella també creu que puc anar pel carrer amb precaució però més tranquil. Cert que durant la calor estic molt bé i amb el fred surto poc al carrer. Si ho faig, acostumo a portar morrió des de fa cinc anys. Alguns se n’han pixat de riure de mi.


L'aplicació Mou-te incorpora la possibilitat de consultar l'ocupació en temps real dels aparcaments La República\nL’aplicació Mou-te incorpora la possibilitat de consultar l’ocupació en temps real dels aparcaments\nACN Barcelona.-L’aplicació Mou-te, de cerca d’itineraris de mobilitat del Departament de Territori i Sostenibilitat, incorpora diverses millores i noves utilitats per donar un servei actualitzat als usuaris. Amb les noves […]\nACN Barcelona.-L’aplicació Mou-te, de cerca d’itineraris de mobilitat del Departament de Territori i Sostenibilitat, incorpora diverses millores i noves utilitats per donar un servei actualitzat als usuaris. Amb les noves millores, Mou-te incorpora capes amb la informació dels carrils bici, del transport interurbà i metropolità i, fins i tot, dels diversos aparcaments d’enllaç, incloent-hi les dades en temps real de l’ocupació. D’aquesta manera, els usuaris podran valorar aquestes opcions a l’hora de planificar el seu itinerari. L’aplicació també incorpora informació a temps real de pas de les línies de bus Exprés.cat. En les connexions a peu, preveu i proposa els recorreguts subterranis indicant les boques d’accés a les estacions.\nA partir d’ara, els trajectes es podran seguir a través del geoposicionament facilitant, per exemple, saber quan s’entra a la Zona de Baixes Emissions Rondes de Barcelona. Així, si un trajecte travessa la ZBE Rondes de Barcelona, el Mou-te ho indica a través de la nova representació gràfica de la ZBE.Totes aquestes actualitzacions se sumen a la millora de l’experiència d’usuari, amb un menú de cerca més àgil, un avenç en la gestió dels favorits i els punts d’interès o amb nous mapes interactius. També s’ha incorporat una nova bústia de contacte per fer arribar queixes, consultes o suggeriments.


Els nostres morts, els seus cadàvers\tEls nostres morts, els seus cadàvers\nSetembre: deixar lloc a l'imprevist\tSetembre: deixar lloc a l'imprevist\nJa ha arribat l'octubre\tJa ha arribat l'octubre\nSòcrates i els jutges\tSòcrates i els jutges\nPer què et buscaves problemes\tPer què et buscaves problemes\nCapitalisme, renovar-se o morir\tCapitalisme, renovar-se o morir\nEls músics de Roc Boronat\tEls músics de Roc Boronat\nHistòria d'un objecte ple\tHistòria d'un objecte ple\nEl mot que no havia d'haver nascut mai\tEl mot que no havia d'haver nascut mai\nYomus expulsats, amunt València!\tYomus expulsats, amunt València!\nUna esquerra hipòcrita no és pas d’esquerres\nLa pitjor esquerra que pot tenir un país és una esquerra hipòcrita. L’esquerra que clama contra la dreta i en reprodueix els pitjors vicis quan li pren el lloc. L’esquerra que apel·la a les masses populars i només les usa per arribar al poder. L’esquerra que diu que ho vol decidir tot, però que no piula quan el país que diu que defensa és reprimit i ofegat per l’estat. L’esquerra que considera que són iguals la burgesia dominant, propietària dels aparells de l’estat, i la burgesia sotmesa als dictats d’aquests aparells. L’esquerra que estableix aliances amb forces polítiques alienes, que només volen ocupar l’estat per reproduir-ne el sistema de dominació. L’esquerra que considera igualment responsables de la política econòmica la burgesia que domina l’estat i la burgesia que és ofegada per l’estat. L’esquerra que, en comptes d’establir aliances amb les classes socials que volen l’alliberament del seu país, cerca pretextos per aliar-se amb les de l’estat dominador. L’esquerra que, en lloc de posar les classes populars, que diu que defensa, al capdavant de l’alliberament social i nacional, les deixa a mercè dels interessos de l’estat dominador i les forces que se’n disputen el control. L’esquerra que estimula la rebel·lió d’altres pobles mentre nega el dret de fer-ho al seu propi poble. L’esquerra que apel·la a emocions i sentiments patriòtics de persones lligades a l’estat dominador mentre es dóna vergonya de defensar les emocions i el patriotisme de les persones del seu propi país, avui exiliades, empresonades o detingudes arbitràriament. L’esquerra que pretén utilitzar les forces populars del seu país com a subordinades dels interessos de les de l’estat dominador, sense cap garantia de rebre’n recompensa. L’esquerra que, en comptes d’aprofitar l’ofensiva de les classes populars i de sectors de la seva burgesia contra l’estat dominador, fa tot els possibles per frenar-les i desviar-les dels seus legítims interessos per l’autodeterminació. L’esquerra que agafa en préstec una consigna genuïna de la lluita per l’alliberament nacional, com el dret de decidir, i la desnaturalitza convertint-la en un contenidor on tot hi cap i res no hi té un paper específic. L’esquerra que diu que vol substituir la dreta mentre li permet que defineixi els passos polítics del moviment de les classes populars més sòlid i articulat que hi ha hagut mai al país. L’esquerra que es rendeix als estranys per assegurar-se llocs de privilegi dins el sistema establert. L’esquerra que prefereix ser cap de lluç a Espanya abans que ser cua d’estruç al seu propi país. L’esquerra que no sap on és, ni sap on va, ni coneix el seu lloc.


Mor per coronavirus Antònia Bonastre, la terrassenca de més edat - Diari de Terrassa\nAntònia Bonastre va morir ahir amb 107 anys. Nebridi. ARóztegui\nAntònia Bonastre va morir ahir amb 107 anys.\nMor per coronavirus Antònia Bonastre, la terrassenca de més edat\nAntònia Bonastre, la terrassenca de més edat censada a la ciutat, va morir ahir amb 107 anys per coronavirus. Bonastre, nascuda a Terrassa, vivia des de feia prop de dos anys a la Residència Mossèn Homs. En una entrevista a aquest diari el desembre passat, quan va complir 107 anys, explicava que a la residència s'hi trobava molt a gust. "Aquí estic molt tranquil·la. Tinc tot el que necessito i em cuiden molt bé", afirmava al respecte.\nTambé en aquella entrevista, Antònia responia a la pregunta de quin era el secret per viure tants anys dient: "Doncs, suposo, que prendre's la vida tal com bé i no fer abusos. Jo sempre he menjat molta verdura".\nAntònia era la més gran de tres germans, els seus pares van treballar al tèxtil i ella també va treballar de cosidora a Pont Aurell i Armengol, Fontanals i Vallhonrat. Després de casar-se, el seu marit va morir al cap de dos anys i ella va haver de treure sola endavant la seva única filla."La vida m'ha passat volant, volant", deia en aquella entrevista.


Apartment Iva Pula Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVjekoslava Spinčića 2, Pula Centre, Pula, Croàcia, 52100 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nOferint allotjaments de qualitat al la cultura districte de Pula, Apartment Iva 2 és una selecció popular tant per oci com per negoci. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartment Iva 2 també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Pula. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha transport hotel/aeroport, servei de bugaderia, ascensor, servei de llançadora.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb banyera hidromassatge, aire condicionat, calefacció, escriptori, aparell de televisió a cada habitació. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com bany. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Apartment Iva 2 la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Pula.


Biden apunta a la Casa Blanca mentre Trump considera les eleccions «un frau» - Regió7\nBiden apunta a la Casa Blanca mentre Trump considera les eleccions «un frau»\nLa victòria del demòcrata a Wisconsin aplanava anit el seu camí cap a la presidència, però faltaven estats clau per decidir\nEls pitjors auguris es van fer realitat, i les eleccions per decidir el proper inquilí de la Casa Blanca van pel camí de convertir-se en un malson. Amb tot, ahir, a l'hora de tancar edició, el demòcrata Joe Biden semblava tenir a l'abast la victòria dels vots electorals, mentre Donald Trump, que va considerar els comicis «un frau», amenaçava de convertir les eleccions en un llarg procés judicial.\nEls republicans resisteixen al Congrés\nAnit es confirmava la victòria de Joe Biden a l'estat clau de Wisconsin, on Trump va guanyar el 2016, segons projeccions de The New York Times, l'emissora NPR i CNN. Amb els 10 delegats que atorga aquest estat, Biden sumava almenys 248 compromissaris al Col·legi Electoral, enfront dels 214 que acumulava Trump, en el seu objectiu comú d'arribar als 270 que donen la victòria. Poc després de conèixer-se la projecció, Biden feia una compareixença per fer una defensa de la democràcia i per assegurar que «no soc aquí per proclamar la meva victòria, només per dir que crec que gua-nyarem. El poble és el que mana, el que escull el president». Segons el recompte provisional, Biden va guanyar a Wisconsin per un escàs marge de 20.510 vots, 49,4% a 48,8%, per la qual cosa la campa-nya de Trump ja va demanar un recompte. En ser el marge menor a l'1%, Trump té dret a demanar aquest recompte encara que haurà de sufragar de la seva butxaca el seu cost de 3 milions de dòlars.\nMalgrat que Biden s'acostava amb el resultat de Wisconsin a la Casa Blanca, encara havia de guanyar en almenys dos dels cinc estats clau en els quals l'escrutini seguia anit en curs: Michigan, Nevada, Geòrgia, Carolina del Nord i Pennsilvània. Biden tenia avantantge a Michigan i Nevada, dos estats que li donarien la xifra exacta de 270 compromissaris necessaris per guanyar les eleccions.\nWisconsin va ser un dels tres estats del mitjà oest al costat de Michigan i Pennsilvània que Trump va guanyar per sorpresa i per escàs marge el 2016 pavimentant el seu camí cap a la Casa Blanca.\nLa batalla de Michigan\nL'equip de campanya de Donald Trump va presentar ahir una demanda per exigir que s'aturés el recompte a Michigan per considerar que no se li havia donat l'accés suficient als llocs on es feia el comptatge de vots. L'anunci el va fer el cap de campanya de Trump, Bill Stepien, poc després d'avançar que el seu equip demanarà «immediatament» un recompte a Wisconsin. Amb el 94% escrutat a Michigan, el candidat demòcrata, Joe Biden, tenia ahir un avantatge de més de 37.000 vots sobre Trump, un marge de tot just el 0,7%. Les autoritats electorals de l'estat estaven ahir en espera de completar el recompte d'uns 100.000 vots a tot l'estat, la majoria dels quals vots per correu de ciutats com Detroit, Flint i Grand Rapids.\nEl president també va intentar sembrar desconfiança sobre el resultat a Pennsilvània, on les coses estaven també molt igualades. «Estem guanyant per molt a Pennsilvània, però la secretària d'Estat de Pennsilvània acaba d'anunciar que hi ha 'milions de paperetes per comptar'», va lamentar Trump en un tuit. L'equip de Trump ha qüestionat els procediments de Pennsilvània, on són vàlids els vots per correu que es rebin en els tres dies posteriors a aquest dimarts, sempre que el matasegells confirmi que van ser enviats dins el termini legal.\nEn tot cas, la participació a les eleccions ha estat la més alta en els darrers 120 anys, i en espera de conèixer el resultat, el candidat demòcrata, Joe Biden, ja ha batut el rècord que tenia Barack Obama en convertir-se en l'aspirant presidencial que ha rebut més vots en la història del país, amb més de 70,1 milions de sufragis, superant el rècord de 69,5 d'Obama el 2008.\nSegons les estimacions actualitzades aquest dimecres per l'independent US Election Project, almenys el 66,7% dels nord-americans amb dret a vot van participar en les eleccions d'aquest dimarts, la taxa més alta des del 1900, quan aquest índex va ser del 73,7%. Gairebé 160 milions dels gairebé 238 milions de nord-americans amb dret a vot van acudir a les urnes o van enviar el seu vot per correu en aquestes eleccions, un auge notable respecte dels gairebé 139 milions de sufragis que es van emetre en les últimes eleccions presidencials, el 2016.\nL'any 2016, la candidata demòcrata Hillary Clinton va guanyar el vot popular per més de 3 milions de vots -aproximadament el mateix marge que la nit d'ahir treia Biden a Trump-, però no li va servir per arribar a la Casa Blanca.


Protocol addicional al conveni de col·laboració acadèmica, científica i cultural entre la Universitat Estatal de Gestió (Federació Russa) i la Universitat de les Illes Balears (Espanya)\nPalma/Moscou, 10 de desembre de 2001\nD'una part, el Rector de la Universitat Estatal de Gestió (Gosudarstveny Universitet Upravlenya) (Federació Russa), Magnífic i Excel·lentíssim Senyor Anatoly Gueórguievich Porshnev, membre corresponent de l'Acadèmia de Ciències Russa.\nEn el marc del conveni entre ambdues universitats signat pels rectors en dates 21 i 30 de juny de 2000, han acordat el següent:\nLa Universitat Estatal de Gestió i la Universitat de les Illes Balears organitzaran l'intercanvi de professors en tres formes: visites curtes (durada d'una setmana), treball com a professor visitant i treball d'investigació (fins a quatre mesos de durada).\nEl nombre de participants ha de ser el mateix anualment per a cada una de les parts, en cada una de les tres formes d'intercanvi.\nL'objectiu de les visites curtes és que s'estableixin contactes professionals entre els professors d'ambdues universitats i que els professors imparteixin una o dues conferències per als estudiants i professors de la universitat destinatària.\nLa selecció dels candidats per a aquestes visites la farà: per part russa, el Centre de Programes Internacionals; per part espanyola, el vicerector de Projectes i Relacions Internacionals d'acord amb els rectors d'ambdues universitats.\nLes parts consideren que el nombre màxim de visites curtes anuals que es poden realitzar és de tres.\nEn les visites curtes, la universitat remitent es farà càrrec de les despeses de viatge, mentre que la universitat de destinació es farà càrrec de l'allotjament, la manutenció i el programa cultural. No es pagaran honoraris per fer les conferències.\nEls professors de la Universitat Estatal de Gestió seleccionats, invitats prèviament per un departament de la Universitat de les Illes Balears, per a visites curtes a aquesta hauran de tenir un nivell elemental d'anglès. Els professors faran les conferencies en rus i seran traduïdes a l'espanyol o al català per la part destinatària. Els professors de la Universitat de les Illes Balears seleccionats per a visites curtes a la Universitat Estatal de Gestió, hauran de tenir un nivell elemental d'anglès. Podran fer les conferencies en espanyol i seran traduïdes al rus per la part destinatària.\nL'objectiu dels viatges en qualitat de professor visitant és fer un curs complet d'una assignatura o part del curs, segons el programa concertat amb la part destinatària.\nLa selecció, amb la invitació prèvia del departament corresponent, dels professors per treballar en qualitat de professor visitant la farà: per part russa, el Centre de Programes Internacionals, segons les recomanacions dels instituts de la Universitat Estatal de Gestió; per part espanyola, el vicerectorat corresponent, a proposta dels departaments de la Universitat de les Illes Balears i d'acord amb els rectors d'ambdues universitats.\nEn cas d'intercanvi de professors visitants, la universitat remitent es farà càrrec de cobrir les despeses del viatge.\nLa universitat destinatària es farà càrrec de l'allotjament i la manutenció i a més a més pagarà uns honoraris equivalents al salari de professor titulat o catedràtic de la seva universitat.\nEls professors de la Universitat Estatal de Gestió que visitin en qualitat de professors invitats la Universitat de les Illes Balears hauran de tenir un nivell suficient d'anglès o espanyol per fer una conferència en un d'aquests idiomes.\nEls professors de la Universitat de les Illes Balears que visitin en qualitat de professors invitats la Universitat de Gestió hauran de tenir un nivell elemental d'anglès. Els professors podran fer les conferències en espanyol o anglès i la traducció al rus serà organitzada per la part destinatària.\nL'objectiu dels viatges en qualitat d'investigador és realitzar investigacions a llarg termini, així com ampliar la formació dels participants en aquest tipus d'intercanvis.\nLa selecció dels professors, amb la invitació prèvia del departament corresponent, que es desplacin en qualitat d'investigador la farà: per part russa, el Centre de Programes Internacionals de la Universitat Estatal de Gestió; per part espanyola, el vicerector de Projectes i Relacions Internacionals d'acord amb els rectors d'ambdues universitats.\nLes parts consideren que el nombre màxim d'investigadors que s'intercanviaran anualment és d'un.\nEn el cas d'intercanvi d'investigadors, la part remitent es farà càrrec de cobrir les despeses de viatge. La part destinatària es farà càrrec d'organitzar l'allotjament, i el cost que representi l'hauran de pagar en parts iguals ambdues parts.\nLes branques prioritàries per a l'intercanvi de professors són les següents:\n¿ Turisme i hoteleria\n¿ Protecció del medi ambient\n¿ Noves tecnologies informatives\n¿ Filologia. Multiculturalitat. Hispanística. Ensenyament de segones llengües.\nAquest acord entra en vigor el dia que se signi i té una validesa de quatre anys, període que es renovarà automàticament. Ambdues parts, de comú acord, poden proposar-ne la modificació o rescissió amb sis mesos d'antelació a la data prevista per fer-ho. En cas que l'acord marc es denunciï, ambdues parts es comprometen acabar els projectes i els estudis que hi hagi en fase de realització.\nI com a prova de conformitat amb tot l'anterior, se subscriu al lloc i en la data indicats el present protocol, redactat en sis exemplars, dos en català, dos en castellà i dos en rus; cada una de les parts se'n queda un exemplar en cada idioma.


01/28/2020 05:19:47 AM\nEs tracta d'una targeta, que permet a les persones amb discapacitat legalment reconeguda i amb residència habitual a Catalunya, acreditar el seu grau de discapacitat. Substituirà els certificats acreditatius de la condició de persona amb discapacitat, i evitarà haver-los d'anar sol·licitant i renovant constantment. No substitueix però, el certificat del grau de discapacitat en format paper.\nA més de ser un element acreditatiu, donarà accés a determinats avantatges i beneficis per millorar la qualitat de vida de les persones amb discapacitat. Aquests, es poden consultar a la web del Departament de Benestar social i família:\nTenir reconegut, i vigent, un grau de discapacitat de 33% o més.\nTenir residència habitual a Catalunya.\nTenir DNI/NIE vigent, menors d'edat inclosos.\nFotocòpia del DNI/NIE de la persona amb discapacitat\nA Sant Boi de Llobregat a les Oficines de Benestar Social i Família:\n- Lloc:Bonaventura Aribau, 11\n- Lloc:Pl Euskadi, 1\nMitjançant els impresos de sol·licitud que hi ha a l'apartat de tràmits del seu web:\nVàlid des de: 11/02/2016


19/10/2019: Observació de la gran galàxia d'Andròmeda\nConeixerem en profunditat nostra gran veïna, comprendrem les seves dimensions en relació a la nostra galàxia mitjançant imatges realitzades per telescopis a la nostra zona, així com pels telescopis més potents del món. Realitzarem una observació de la galàxia amb el telescopi i aprendrem a localitzar-la en el firmament.\nHorari: 19:00 – 22:00\nDarrera actualització el 18 Octubre 2019\n12/10/2019: Observació de les 6 llunes\nAlguna vegada has vist 6 llunes?\nA la xerrada veurem en profunditat i amb una resolució increïble imatges enviades per sondes espacials, coneixerem la teoria de com es van formar algunes d’elles, la interacció que tenen amb els seus planetes, i la possibilitat de vida en alguna d’elles.\nEn l’observació veurem aquestes 6 llunes i la seva disposició en el sistema Solar.\nPublicat el 19 Desembre 1999\n23/11/2019: Observació de les constel·lacions\n17/08/2019 - Curs d'iniciació a l'astronomia - UeRL 2019


CAT-THE_WALL-VIDEO – THE WALL RECORDS\nPLATÓ STREAMING MATERIAL CONTACTE\nLive streaming espai de lloguer RESERVA DES DE 20€/HORA DESCARREGA PDF DE L'ESPAI Transmetre en directe el teu concert, el teu podcast, muntar una obra de teatre efímera que es desenvolupi en un espai diafan.\nTot això i més ho podràs produir en el nostre plató audiovisual.\nplató audiovisual NO PODRÀS PARAR DE RODAR, I RODAR I RODAR... KRYPTIA\nCroma shooting 2021 veure més fons de\ntreballs realitzats TRILAPHON\nLa piel sirve para hacer tambores 2021 veure més ciclorama\ntreballs realitzats BELUSHI\nLive Visuals set 2020 veure més MARCS\nComptem amb més de 60 m2, amb tiro longitudinal de 10 m. i transversal de casi 6 m., varios fondos (fusta, blanc, bloc) i la posibilitat de instal·lar fondos de tela (negre, blanc, croma i per encàrrec) de fins a 6 m. de longitud. Sobre el plató TARIFES:\nSTREAMING Que estem emetent ara mateix: VEURE STREAMING\nSETS Fons sense fi, croma, projeccions, materials. O treballar en altres espais fora del mur. CAMERES I OBJECTIUS Lloguer de càmeres i objectius que s'adaptin al teu projecte. IL·LUMINACIÓ Sets d'iluminació fixes o mòbils per arribar a tot arreu. ACCESSORIS Trespeus, visors, projectors, instruments, tot allò que vulguis i tinguem. Sala i Material MATERIAL Varies opcions de sala i lloguer de material per tal d'adaptar-nos a les necessitats de cada projecte. Consulta'ns si tens algun shooting totalment descabellat!\nPlató Audiovisual i Streaming All in all, it was all just bricks in the wall\nAll in all, you were all just bricks in the wall PLATÓ STREAMING MATERIAL contacte


El programa Joves per l’Ocupació entrega els diplomes als 75 participants | Ajuntament d'Amposta\nInici ComunicaciÃ³ NotÃcies NotÃcies 2015 El programa Joves per l’Ocupació entrega els diplomes als 75 participants\nEl programa Joves per l’OcupaciÃ³ entrega els diplomes als 75 participants\nMolts dels alumnes aconsegueixen un contracte amb les empreses on han fet les prÃ ctiques\nEls 75 joves d’entre 16 i 25 anys que han participat al programa Joves per l’OcupaciÃ³ 2014-2015 ja tenen els seus diplomes. Dimecres 4 a la tarda es va fer entrega dels tÃtols en un acte que va comptar amb la participaciÃ³ tambÃ©, de les empreses i formadors participants. L’acte va incloure les intervencions de dos representants de les empreses, de dos dels formadors i de dos alumnes, que van mostrar el seu punt de vista sobre l’experiÃ¨ncia d’haver format part del programa, del Servei d’OcupaciÃ³ de Catalunya (SOC) i del Fons Social Europeu.\nL’Ajuntament d’Amposta va agrair a tots els presents la seva participaciÃ³ al programa de Joves per l’OcupaciÃ³, als formadors i a les empreses per la seva implicaciÃ³ en la formaciÃ³ , per les prÃ ctiques i contractaciÃ³ dels joves, i als joves pel seu esforÃ§ per millorar la seva situaciÃ³.\nTot i que encara falten les xifres definitives, molts dels joves participants al programa han aconseguit el seu primer contracte laboral a la mateixa empresa on han fet les prÃ ctiques.\nEl programa estÃ dirigit a joves de 16 a 25 anys que estiguin inscrits a l’oficina de treball com a demandants d’ocupaciÃ³ i al registre de la Garantia Juvenil. Consta de formaciÃ³ teÃ²rica i prÃ ctica, de prÃ ctiques en empreses del sector i la matrÃcula a l’IOC (Institut Obert de Catalunya) per a l’obtenciÃ³ de la ESO, i/ o de la prova d’accÃ©s a cicles formatius de Grau MitjÃ .


Casa Giovanni Ischia Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Piano 5, Lido di Maronti, Ischia, Itàlia, 80070 - Veure al mapa\nDissenyat tant per oci com per negoci, Casa Giovanni està situat idealment a Foro D'ischia; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Casa Giovanni, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Habitació familiar, lloguer de cotxes són només algunes de les comoditats que fan que Casa Giovanni sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nL'ambient de Casa Giovanni es reflexa en cada habitació. escriptori, balcó/terrassa, insonorització, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Casa Giovanni és una selecció idònia per a la vostra estada a Forio d'Ischia.


COMERÇOS I SERVEIS – Living Roses\nALIMENTACIÓCOMERÇOS I SERVEIS\nEmpresa familiar (1969), oferim preu i qualitat en EMBOTITS i FORMATGES . T’apropem el millor…\nEmpresa familia creada el 1987, que ofereix un servei integral de construcció; obra nova, obra…\nA Fruites i verdures Esteve trobaras productes frescos cada dia i molts bons! Considerem els…\nA Clinica Implantdent de Roses, disposem d’un avançat sistema de treball. Comptem amb un equip de…


Inicio / DORMITORIS>XIFONIERS>Xifonier Doko 6 calaixos 62cm\nXifonier Doko amb sis calaixos de gran capacitat per tenir l'ordre baix control. El millor complement per al dormitori amb el qual guanyar espai per emmagatzemar. Els calaixos s'obren amb el sistema d'obertura "push" i tanquen amb suavitat gràcies al tancament esmorteït, una característica de qualitat de la col·lecció Asai. El seu disseny de línies depurades vestiran l'ambient transformant-ho en un espai serè i acollidor. A més el sobre del xifonier incorpora una cartel·la que evita que els objectes caiguin. Aquest xifonier pot anar a joc amb altres peces de la mateixa línia Doko dins de la col·lecció Asai.\nDescripció del producte Xifonier Doko 6 calaixos 62cm\nMés informació del producte Xifonier Doko 6 calaixos 62cm\nElegància, sofisticació, qualitat i gust pels detalls, així és la nova col·lecció de dormitoris Asai. Espais exclusius que compleixen tots els teus somnis. Destaca la noblesa dels materials, l'excel·lència dels acabats i la cura en cadascuna de les peces. Kibuc t'ofereix una gran modularidad perquè triïs el dormitori que millor s'adapta a tu. al catàleg o en les nostres tendes.\nXifonier Doko 6 calaixos 62cm https://www.kibuc.com/3231920-large/xifonier-doko-6-calaixos-62cm.jpg

Acabats de producte

- Xapa natural de gran qualitat.
- Els calaixos s'obren amb sistema d'obertura 'push'.
- Els calaixos incorporen guies amb retenció de fre per a un tancament esmorteït.
- Acabat interior calaixos, mateixa tonalitat que exterior.

Descripció de la col·lecció

Elegància, sofisticació, qualitat i gust pels detalls, així és la nova col·lecció de dormitoris Asai. Espais exclusius que compleixen tots els teus somnis. Destaca la noblesa dels materials, l'excel·lència dels acabats i la cura en cadascuna de les peces. Kibuc t'ofereix una gran modularidad perquè triïs el dormitori que millor s'adapta a tu. al catàleg o en les nostres tendes.

Manteniment de la col·lecció

Utilitzar un drap net, sec i no abrasiu.

Mides producte

L62xP45xH119,2cm

Dissenyador:Equipo creativo Kibuc

Catàleg ASAI

  Veure
catàleg

 KIBUC xifoniers 884 EUR in_stock\nhttps://www.kibuc.com/ca/xifoniers/3367-xifonier-doko-6-calaixos-62cm.html 3367 Xifonier Doko 6 calaixos 62cm Xifonier Doko amb sis calaixos de gran capacitat per tenir l'ordre baix control. El millor complement per al dormitori amb el qual guanyar espai per emmagatzemar. Els calaixos s'obren amb el sistema d'obertura "push" i tanquen amb suavitat gràcies al tancament esmorteït, una característica de qualitat de la col·lecció Asai. El seu disseny de línies depurades vestiran l'ambient transformant-ho en un espai serè i acollidor. A més el sobre del xifonier incorpora una cartel·la que evita que els objectes caiguin. Aquest xifonier pot anar a joc amb altres peces de la mateixa línia Doko dins de la col·lecció Asai. https://www.kibuc.com/3231920-home_default/xifonier-doko-6-calaixos-62cm.jpg 884 instock KIBUC 884 730.5785 0 0/DORMITORIS /DORMITORIS/XIFONIERS\nHomeDORMITORISXIFONIERSXifonier Doko 6 calaixos 62cm


Žemsodis Plunge Lituània - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMardosu kaimas , Plunge, Plunge, Lituània - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Žemsodis\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Žemsodis és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Plunge. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nŽemsodis també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Plunge. Els clients de l'hotel poden gaudir de recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, instal·lacions per a reunions i banquets , habitació familiar, bar.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses pesca, parc infantil, ping pong, esports d'aigua (no motoritzats), per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Plunge, el Žemsodis és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Any nou, vells i nous combats | DIARI DE MIQUEL ICETA\n← El govern de CiU suspèn\nA tres setmanes del 38 Congrés federal del PSOE →\nAny nou, vells i nous combats\nReprenc l’actualització setmanal del meu diari a internet, tot i que, tal com vaig anunciar, tinc la intenció d’anar canviant de mica en mica el meu bloc i la meva presència a internet. Les persones que em segueixen a twitter @miqueliceta i Facebook ja han pogut comprovar que faig més tuits i que recomano articles a través d’aquests mitjans. Però la darrera actualització setmanal del diari va ser la setmana abans del 12è Congrés del PSC, el diumenge 11 de desembre, la setmana després del Congrés era Nadal i la següent cap d’any, i m’ha semblat que no havia de deixar una setmana més sense actualitzar el bloc. Com són molts dies sense fer-ho potser hi trobareu més coses a faltar que de costum, però així serà també en el futur, més selectiu, i progressivament amb més opinió pròpia, o al menys així ho espero. Allà va.\nComenço parlant del Congrés del PSC, recuperant la intervenció en la que anunciava la meva renúncia a optar a la Primera secretaria del partit “El futur comença demà” el dia abans de l’inici del Congrés. Destaco també l’article de Joaquim Nadal “No en nom del catalanisme”, els articles d’Enric Company “El adiós de Montilla” i Carles Castro “El ‘Origen’ del PSC”, i el vídeo “Esforç per un nou PSC” que va il·lustrar la cloenda del Congrés. Encara no estan editades les resolucions congressuals, però sí podeu llegir quatre resolucions concretes que serveixen per traçar el nou camí que hem decidit.\nDels articles publicats després del Congrés vull destacar els de Joan Subirats “Per ara només hi ha el campament base” i Joan Majó “Futuro: equidad y sostenibilidad”. En trobareu molts més al recull preparat per Taller de política. Us recomano molt especialment que llegiu la reflexió d’Antoni Gutiérrez-Rubí “Un altre model de partit és possible” i la bona nota dels diputats socialistes al Parlament pel que fa a la presència a Twitter “Els diputats del PSC al capdavant del rànquing a Twitter“.\nCrec que vàrem fer un molt bon Congrés, és a dir, que vàrem fer tot el que podíem fer per iniciar amb pas ferm la renovació del partit en tres dies: vàrem canviar els nostres mecanismes de presa de decisió per fer-los més transparents i participatius (vot secret a la gestió i votació separada dels candidats a la Primera secretaria del partit, també per votació individual i secreta); vàrem adoptar importants resolucions per renovar el nostre bagatge ideològic i els nostres mecanismes de connexió amb la societat (Consell Obert i primàries obertes a la ciutadania); vàrem elegir un nou equip de direcció i un nou Primer secretari, i els principals dirigents de l’anterior etapa no formem part de la nova Executiva elegida pel Congrés. Certament seguirem col·laborant en el que se’ns demani, obligació voluntàriament assumida per tot militant del partit, i exercirem les nostres responsabilitats institucionals en funció dels criteris marcats per la nova direcció.\nCrec que no es pot demanar més als tres dies del Congrés: debat obert, integració i decisions preses democràticament pels delegats. Tres dies no servien per resoldre com per art de màgia els problemes de fons del nostre projecte polític, però sí van servir per posar les noves bases que han de fer possible afrontar i resoldre positivament tots els reptes que tenim pel davant. Aquesta és la responsabilitat de la nova direcció encapçalada per Pere Navarro que comptarà amb el suport de tots per aconseguir-ho.\nNo m’ha sorprès veure com hi ha qui considera que res no ha canviat: el sectarisme faria que alguns arribessin a negar la llei de la gravetat. I també m’ha fet gràcia llegir com hi ha qui esperava més canvis i més rapidesa en els canvis, quan en el seu entorn més immediat és incapaç de canviar gaire res, i això val pels mitjans de comunicació, les empreses i altres organitzacions.\nCrec que el Congrés ha estat a l’altura del que ens demanava la militància i ha demostrat un cop més que en el PSC debat viu, democràcia, integració i generositat marquen el camí. Personalment crec que he fet el que calia: oferir-me pel que calgués i ser capaç de posar per davant l’interès col·lectiu a legítimes aspiracions personals. Ara convindrà que l’esperit de renovació del Congrés il·lumini també les decisions del PSOE i les de les Federacions i agrupacions del PSC. I que la nova direcció l’encerti i trobi en tots i totes el suport que mereix.\nSobre qüestions relatives a la política catalana us recomano la lectura dels següents materials ordenats cronològicament:\nEntrevista a Josep Ramoneda, J. M. Martí Font, El País\nFeble amb els forts, fort amb els febles, Andreu Mayayo\nUn impuesto a la enfermedad, Ignacio Escolar\nEspecial pressupostos 2012, Oficina parlamentària socialista\nManifest en defensa dels mitjans de comunicació social a Catalunya, diversos signants\nEl verbalismo de CiU, El País, editorial\nUn suspenso para el govern de CiU, Miquel Iceta\nUn any de govern, un any perdut, Oficina parlamentària socialista\n“Proposem un diàleg estable per arribar als acords que necessita el país”, Pere Navarro\nEl presidente del ICS lidera un gran holding sanitario privado, Ferran Balsells\nTodos los partidos dejan solo a CiU en defensa de Prat al frente del ICS, Ferran Balsells\nConsultes electorals, consultes ciutadanes, Andreu Mayayo\n2012: boca abajo y ¡sin manos!, Margarita Rivière\nLa voluntad política de CiU, José Luis Alvarez\nSobre el sentido de los ajustes, Josep Ramoneda\nLideratge no és tenir un timó, sinó tenir carta de navegació, Pere Navarro\nMetàfores marineres del president Mas, Andreu Mayayo\nUn exassessor de CiU fa els sondejos de La Vanguardia, e-notícies\nLos discursos y la política, Lluís Foix\nArtur Mas ha triat la pitjor parella de ball, Joan Ferran\nRuiz i Prat estimuladors de les retallades, Alfons Quintà\nEl desgobierno de la salud, Lluís Duch i Albert Chillón\nImpuestos suecos, servicios catalanes, Francesc Valls\nLa Barcelona de la brecha social, Cristina Delgado\nNo vull deixar de banda el vergonyós espectacle del Decret pel que es privava als funcionaris de la Generalitat de percebre íntegrament la paga extra que finalment sembla que el Govern de la generalitat retirarà. Podeu llegir al respecte la notícia al web de la UGT de Catalunya i al web de Comissions Obreres.\nObro el capítol dedicat al 38è Congrés federal del PSOE que tindrà lloc a Sevilla els propers dies 3, 4 i 5 de febrer, amb una foto presa per Pepa Alvarez al 12è Congrés del PSC.\nSobre el debat socialista us convido a llegir la ponència marc (compte! 2,2 MB) i els següents materials ordenats cronològicament:\nEl necesario giro hacia la sociedad, Manuel Rico\nProyecto, credibilidad y partido, Juan Moscoso\nPlataforma “Mucho PSOE por hacer“\nManifiesto “Yo sí estuve allí”\nWeb Alfredo Pérez Rubalcaba\nEmpieza el debate, Josep Borrell\nOtro modelo de partido es posible, Antoni Gutiérrez-Rubí\nUn cambio de personas no basta, Octavio Granado\nUn PSOE nuevo con los valores de siempre, José Martínez Olmos\nEl tigre que devora al PSOE, Antonio Gutiérrez Limones\nIdeas para la próxima victoria socialista, Carlos Mulas-Granados\nLa izquierda europea y el ‘efecto Mateo’, Francisco Caamaño\nHagámoslo y que se note, Juan Fernando López Aguilar\nLa socialdemocràcia en la cruïlla, Vicenç Villatoro\n“Estoy preparada para encabezar un tiempo nuevo en el PSOE”, El País, Carme Chacón\nEl debate sobre la renovación del PSOE (1), José Luis de Zárraga\nDocumento “La socialdemocracia renovada”, Alfredo Pérez Rubalcaba\nDiscurso en Olula del Río, Carme Chacón (cortesia de Félix Lavilla)\nChacón se postula en el PSOE para una oposición ‘firme’, Gonzalo López Alba\nLos chaconistas ya se sienten ganadores, Gonzalo López Alba\nTodos los documentos y artículos para la reflexión en el seno del PSOE, El País\nSobre l’orientació política del govern Rajoy i en general sobre política espanyola us convido a llegir els següents materials ordenats cronològicament:\nReforzar la confianza, Josep Ramoneda\nEspaña tiene un gobierno de ‘coalición’, Xavier Vidal-Folch\nUn ajuste inquietante, El País, editorial\nDiagnóstico fiscal erróneo, Antonio Durán-Sindreu Buxadé\nEl giro fiscal de Montoro, Manel Pérez\nNuevo gobierno, viejas ideas, Cristina Narbona\nSangría sin freno, El País, editorial\nAcierto y error de Rajoy, Xavier Vidal-Folch\nPiedra, papel, tijera, José García Montalvo\nSeñales de alarma, El País, editorial\nPoder sin responsabilidad, Javier Pérez Royo\nAjustes recesivos, El País Negocios, editorial\nSobre el programa de máximos, Josep Ramoneda\nRajoy, el ausente portavoz económico, Soledad Gallego-Díaz\nConfianza, la mejor arma para afrontar 2012, Angel Laborda\nSobre Europa i la crisi de l’euro us convido a llegir els següents materials ordenats cronològicament:\nEl hundimiento de Europa, Michel Wieviorka\nDiscurs en el Congrés de l’SPD, Helmut Schmidt\nHollande renegociará el acuerdo de la UE si es elegido presidente de Francia, El País\nEuropa frente a la quiebra de la ética global, Federico Mayor Zaragoza\nLa Europa de las personas, Lluís Foix\nUna Europa en transformación, Carlos Mulas-Granados\nEl año más difícil del euro, Andreu Missé / Claudi Pérez\nLos tres mandatos de los fundadores, Xavier Vidal-Folch\nPensar lo impensable, Antón Costas\nCon moneda y sin Unión, Lluís Bassets\nGuía para un año de vértigo en Europa, Andreu Missé\nUna Europa al servicio de los ciudadanos, Michel Rocard i Pierre Larrouturou\nEuropa y el déficit de lo político, Michel Wieviorka\nAnte un euro impredecible, Robert Tornabell\nSobre la crisi econòmica global i l’orientació de les polítiques econòmiques dels països més avançats us convido a llegir els següents materials ordenats cronològicament:\nDepresión y democracia, Paul Krugman\nDesigualdad social, impuestos y servicios, Octavio Granado\nOtros economistas, Joaquín Estefanía\nConcentración de la riqueza, Vicenç Navarro\nMaterials complementaris sobre John Lanchester i la crisi econòmica, Taller de política\nTreure el sostre per arreglar les goteres, Joan Subirats\nKeynes tenía razón, Paul Krugman\nO se crea riqueza o vamos hacia la miseria, Lluís Foix\nImpuestos y matemáticas, Joan Majó\nLas dietas también matan, Ramon Aymerich\nEl nuevo cuerpo del capitalismo, Germán Cano\nLos mitos económicos que ya no sirven en 2012, Pere Rusiñol\nLos nuevos gurús de la economía, Fernando Vicente\nEl impacto sobre el crecimiento, Guillermo de la Dehesa\nAmargo aplauso, Joaquín Estefanía\n¿Hay vida inteligente en los gobiernos?, Antón Costas\nProposant debats més globals i més de fons us convido a llegir els següents materials:\nInterrogante 2012, Lluís Bassets\nLa era de los límites, Daniel Innerarity\nEl ocaso democrático, Juan Gabriel Tokatlian\nSeguridad cultural, Lluís Bassets\nDespertares, José Ignacio Torreblanca (sobre els països àrabs)\nLa crisis de la prensa y el deterioro del espacio público. ¿Están desmantelando la democracia?, Jordi Ortega\nUrdangarín i les escoles de negocis, Andreu Mayayo\nAsí será 2012, Nouriel Roubini\nUs convido a llegir l’entrevista a Rafael Nadal, guanyador del premi Josep Pla, que li fa Carles Geli a El País, “20 Life Lessons” de Steve Jobs i us convido a participar en els “Victory Awards” al millor bloc o pàgina web dedicada al apassionant tema “Política i comunicació”. Si voleu podeu votar en favor d’Antoni Gutiérrez-Rubí…\nI acabo amb una mala notícia: les dificultats del diario Público. Us convido a visitar la pàgina “La voz de los lectores” d’aquest diari.\n“Perles” del programa del Polònia emès el 31 de desembre, resum crític realitzat per Núria Iceta. Podeu trobar totes les Perles del Polònia aquí, amb imatges, vídeos i tot.\n♦ [13-1 El nou govern] Els “Reservoir Mas”, extraordinaris!\n♦ [13-1 Traspàs de poders a Interior] El Conseller Puig… amb set de venjança… quina por!\n♦ [13-1 La resistència convergent] Els masquis d’en Mas… “podeu sortir, Catalunya torna a ser normal!”\n♦ [20-1 El finançament alemany] El comiat de Martí Anglada / Martingala, a l’alçada de persona i personatge!\n♦ [13-1 Montilla expresident] L’ingrés del President Montilla a la resi d’expresidents… boníssim!\n♦ [27-1 La Sala Tàpies es lloga] Gran idea la del Conseller Mas-Colell, llogar la Sala Tàpies per fer-hi casaments… per un moment m’havia pensat que el que havia fet era vendre’s el Tàpies! Llàstima que els nuvis acabin com el rosari de l’aurora… ai… una cosa semblant ja va passar fa uns quants gags… deixem estar això de la Sala Tàpies!\n♦ [27-1 Hereu vs. Tura] Combat de boxa entre el potro de Mollet contra El Gafe de Barcelona, o el que és el mateix, la versió polaca de les primàries de Barcelona Tura versus Hereu. Mola l’estètica blanc i negre i els speakers Mas i Trias. I els consells de Nadal a Tura: ataca per la Diagonal! Ah, i recordeu, el jutge neutral Montilla diu que no vol cabòries ni cops baixos.\nvingueu d’on vingueu\n“amb l’ajuda de Déu”\nara ja només ens falta petar-nos l’Hereu\n♦ [17-2 Rigau, nova consellera d’educació] La Consellera Rigau, un creuament entre la mestra de “La casa de la pradera” i la senyoreta Rottenmeier, capaç de posar el mateix Mas de cara a la paret, extraordinària!\n♦ [17-2 Espanya copia reivindicacions] Aquesta mania d’altres comunitats de dir que volen els mateixos suposats avantatges que ZP concedeix a Catalunya: i si és una merda punxada en un pal, doncs també!\n♦ [24-2 Hereu guanya les primàries] El gat del President Montilla, rollo Spectra, es diu “Xist”\n♦ [10-3 Laporta s’uneix a ERC] Puigcercós: “Així, doncs, podem comptar amb el teu compromís?”. Laporta: “Sí, i tant, fins que me’n cansi!” Però mira, de moment, ja els ha fotut el despatx!\n♦ [24-11 Tardà guia Bosch per Madrid] Extraordinari Tardà fent de cicerone de Bosch per anar a Madrid “agafa una rebequeta, que allà a les nits fot fresca”. Al bar del costat del Congrés (tipus Manolo del Graset) se l’estimem molt, ja el trobaven a faltar “El Tardà será todo lo independentista que tu quieras, pero es un cachondo…perdoneu però algú ho havia de dir!” Fins i tot li reclamen una actuació tipus Club de la Comedia amb els seus particulars “perdoneu però algú ho havia de dir”.\nZW 286 Recomanacions d’enllaços al servei de la reflexió i l’acció política i social realitzada pel meu amic Antoni Gutiérrez-Rubí.\nEls propers 19 i 20 de desembre tindrà lloc a Vitòria el Congrés internacional “Internet i el futur de la democràcia” impulsat per l’Institut de Governança Democràtica que dirigeix Daniel Innerarity i el Parlament Basc.\nL’objectiu del Congrés és “explorar les metamorfosis que estan experimentant els mitjans de comunicació, com a resultat a l’emergència dels mitjans digitals, i analitzar les conseqüències que tot això té en l’espai públic.\nEs pot parlar d’una extensió de l’espai públic, o s’està fragmentant? ¿S’ha produït una renovació de la política a causa d’Internet? Quines són les noves relacions entre la ciutadania, els experts/es i la política? Com imaginem el futur d’Internet, la seva evolució tècnica, la seva governança i els seus efectes en la política i en la cultura?”\nPeriodistes, representants de les xarxes socials i especialistes en política i mitjans de comunicació procedents de camps de la filosofia, la sociologia i el dret, es reuniran en el marc d’aquest esdeveniment amb la intenció de donar respostes a aquests interrogants. Aquest és el programa del Congrés en format pdf.\nEl Congrés se celebrarà a Sala Tomás Moro del Parlament Basc.\nMés informació i inscripcions a: vequinoccio@unida.com / / 0034 943216580\nLes persones interessades podran seguir l’esdeveniment en directe ja que serà retransmès via streaming a través de la pàgina web del Parlament.\nPosted on diumenge 8 gener 2012, in Política. Bookmark the permalink.\tDeixa un comentari.


Uns monstres vénen a veure'ns\nUns monstres vénen a veure’ns\nUna temporada de pel·lícula! I és que aquesta ha estat la millor, la més apassionant i més excitant de tots els temps. De principi a fi hem viscut una intensa campanya amb un interessantíssim guió que les principals protagonistes han interpretat amb grans actuacions. Un 2016 que ha estat clarament marcat per l’aposta pels dos castells de 10 -que s’han descarregat més que mai-, i amb la continuïtat d’altres tant o més impressionants i difícils com el 4de9 i la torre de 8 sense folre.\nCom a novetats destacades, els Verds i la Vella també s’afegeixen el 4de10, inèdit fa un any fins que el completaren els Minyons de Terrassa. La Jove de Tarragona s’apunta al club de colles que descarreguen un castell de 10, i també, com els Minyons, al de les que descarreguen el 3de9 amb el pilar al mig. A més els Castellers de Vilafranca rescaten de l’oblit el 3de8 aixecat per sota, que no s’aconseguia des del 2002.\nHem vist la potència grisa dels Castellers de Sants dominant el 2de9 i completant els seus primers pilar de 8 i 5de9f descarregats, un 5de9 que els Capgrossos de Mataró també van coronar.\nS’ha atacat el de 3de9 sense folre després de molts anys sense que ningú hi apostés, i tot i que aquest no s’ha assolit, podria obrir una interessant i possible cursa per fer-lo realitat l’any vinent. I vist el nivell no només ens permet somiar amb aquest castellàs, sinó també amb la possibilitat d’altres com el 4de10 sense manilles i el 2 de 10 amb folre, manilles i puntals, tots dos encara per explorar i avui en dia una incògnita saber-ne la viabilitat, però ja estan posats en el punt de mira d’algunes colles.\nRepassem colla a colla les protagonistes dels millors castells de l’any.\nEls Castellers de Vilafranca descarreguen 7 castells de 10 i un 4de9 net de futur\nEn el debut de Toni Bach al capdavant dels Castellers de Vilafranca han sabut guanyar el pols a un castell que sovint havia representat la seva bèstia negra; el 3de10. Els vilafranquins s’han lluït fins el punt de descarregar-lo en sis ocasions, assolint un nou rècord en una mateixa temporada, que registraven fins ara l’any passat els Minyons amb un total de 4. Van portar a plaça el més matiner que s’ha aconseguit mai, el 30 de juliol a Vilanova, i s’hi van encarar amb èxit a només dos dies de Sant Fèlix. L’han descarregat totes les vegades que l’han intentat a excepció d’un intent desmuntat. També s’han convertit en la segona colla en completar el 4de10, tot que primer van carregar en un complicat Sant Fèlix en què finalment van apuntar-se la millor actuació de la diada amb el 3de10, el 3de9 amb l’agulla i el pilar de 8 descarregats.\nEl Concurs més igualat de les darreres edicions va decantar-se pels penedesencs amb el seu primer i únic doblet de castells de 10 descarregats -i de quina manera!- que van acompanyar de la torre de 8 sense folre, carregada en dues ocasions -tot i que hi arribaven amb una completada a l’assaig-. Tres castells que els van donar la vuitena victòria consecutiva i l’11a en el global dels Concursos.\nL’1 de novembre no van poder revalidar el 4de10, que al tercer peu es va acabar enfontsant, però van repetir el 3de10 i el 3de9 amb l’agulla, segellant el curs, a banda del pilar de 8 de comiat, amb un rejovenit i àgil 4de9 sense folre que el 2017 vol guanyar més protagonisme. Per aquesta jornada la lesió d’una peça important al pis de quints va impossibilitar l’atac a la torre de 8 o 3de9 sense folre que també anaven assajant.\nDels èxits del 2016 també s’ha de destacar que a la Bisbal del Penedès van recuperar un castell oblidat, el 3de8 aixecat per sota, 14 anys després que el darrer de la Vella -fins a enguany l’única en assolir-lo- i que repetien 4 dies després a Gràcia. D’aquesta manera s’anotaven un dels darrers cromos, juntament amb el 4de10fm, que faltaven a la col·lecció de Cal Figarot. Destaquen altres mèrits dels verds com les 25 construccions emmanillades descarregades, la primera, la torre de 9 més matinera de totes, el 4 de juny a Sant Quintí de Mediona.\nEls verds van descarregar el seu primer 4de10fm al Concurs de Castells de Tarragona (Foto Mar Coral)\nLa millor Colla Vella de tots els temps\nLa Colla Vella ha fet tremolar moltes places i, sobretot, més que mai, la del Blat. Ja van arrencar l’any amb una tripleta màgica molt matinera, que va donar pas a un potent Sant Joan. Allà recuperen el 5de9 descarregat 4 anys després del darrer, junt amb el 4de9 amb el pilar més matiner de la història, i el 2de9 (l’únic de l’any i només coronat).\nMostrant múscul i un gran estat de forma, la Vella donava un gran cop d’autoritat a la de la Firagost gràcies al primer 3de10 descarregat de la seva història, un dels grans moments de l’any pels de Manel Urbano, que es convertien en la tercera formació que completa un castell de 10 i sent el primer a la mítica plaça vallenca. Aquell vespre màgic també es van afegir el 4de9 amb el pilar i el 5de9, i van tancar el recital amb el pilar de 8.\nVan demostrar que l’èxit del 3de10 no era cap casualitat i el van tornar a descarregar com a castell de sortida a la diada de Sant Fèlix. També s’apunten un impecable 4de9 sense folre, el primer de l’any, i amb mitja feina feta, es proposen el seu primer atac sobre el 4de10, que s’enfonsa abans de sonar gralles.\nEl segon contacte amb el 4de10 arriba a la diada del Primer Diumenge de Festes de Tarragona. L’atreviment amb el colòs sorprèn tohom i més pel fet de només carregar el 3de10 i el 4de9 amb el pilar, en primera i segona ronda. Aquesta vegada el 4de10 va tenir una execució perfecta i es coronava amb relativa facilitat, però quan semblava que ja el tenien dominat va cedir mentre baixaven els sisens.\nUn episodi que es repetiria al Concurs de Castells, on hi arribarien en part com a grans favorits. La Vella va tornar a acariciar el 4de10 descarregat però també es va desfer a la baixada. L’ensopegada inicial va marcar la resta de l’actuació, ja que van fallar amb el 3de10, i tot i reaccionar amb el 4de9 net, van posar tota l’esperança amb el 3de9 sense folre, que va fer glaçar a tothom amb un gran intent però que no va servir per adjudicar-se el certàmen.\nEls rosats no van actuar més fins a Santa Úrsula, però tot i la decepció del Concurs es va mantenir ben viva per tornar a portar els dos castells de 10 a la plaça del Blat. Allà s’apunten la millor diada de la història -amb tres castells- amb una memorable seqüència que comença descarregant, ara sí, el 4de10. A més, hi afegeixen el tercer 4de9 sense folre i acaben dominant un 3de10 que havia anat de més a menys.\nAixí va acabar l’any una gran Colla Vella que celebrava amb eufòria una gesta única fins al moment i amb crits de ‘La culpa és de l’Urbano’, el cap de colla que posa fi a sis temporades al capdavant dels vallencs.\nPer Santa Úrsula la Colla Vella va aconseguir, ara sí, descarregar el 4de10 (Foto Arnau Martínez)\nEls Minyons fan la millor de la història\nDesprés que l’any anterior tanquessin el curs amb el primer 4de10 de la història, els de Terrassa van començar el 2016 amb baixes destacades als seus troncs i per tant amb l’obligació de renovar algunes peces. El 4de9 amb folre que va quedar carregat a principis de juny a Barcelona va marcar la seva festa major, tot i que allà van anotar-se el 2de9, castell que van repetir a les Santes de Mataró. Caldria esperar fins a Sant Fèlix per veure la millor versió dels malves, on van obrir la diada amb un nerviós 3de10 que només van coronar, sense impedir que sortissin de Vilafranca amb una gran actuació on sumaven el primer 5de9 de l’any a més del 2de9 i el pilar de 7.\nSi a Sant Fèlix van estar molt bé, a la Mercè van brillar. A la plaça de Sant Jaume de Barcelona descarreguen el 3de10, el primer del seu any i el primer que veia la ciutat, afegint el 5de9 i el 2de9.\nSant Narcís mesura l’estat de forma de la colla i allà mai fallen. Tot i no poder revalidar l’èxit amb el 3de10, que carreguen, van saber aixecar la resta de l’actuació resolent un dels deutes pendents de la formació: completar un castell amb el pilar, concretament el 3de9 amb folre i pilar, que ells mateixos, l’any 2008, van ser els primers en carregar en la història.\nDurant els dies previs a la seva diada hi havia la incògnita de si portarien a plaça el 4de10, però poc se sospitava un intent de 2de8 sense folre que uns dies abans van descarregar durant l’assaig. Els malves van obrir la diada amb el 3de10, van completar el segon 4de10 de la seva història, i van atacar el 2de8, que van deixar en intent. Els de Terrassa van reconduir la jornada amb el 3de9 amb folre i agulla -segon descarregat- i ho van rematar amb el pilar de 8, segellant la millor actuació de la història. Va ser el gran final a una gran temporada malva.\nEn la darrera gran actuació de l’any els Minyons revaliden el 4de10 i s’apunten la millor actuació de la Història (foto ACN)\n3de10 descarregat en la millor temporada de la Jove\nTot i que el seu primer castell de 9 en aquest 2016 va començar amb mal peu, coronant un 3de9 justet a Reus, la Jove de Tarragona ha acabat segellant la millor temporada de la seva història.\nA Vilanova, a principis d’agost, descarreguen el pilar de 8, el segon dels liles i el més matiner, i a Sant Magí van posar les coses al seu lloc quan tornen a domar el primer 5de9 de l’any, que en l’últim intent els va quedar carregat.\nLa súpercatedral la van tornar a repetir al Catllar i l’endemà, a l’Arboç, plaça on no acostumaven a passar més enllà dels castells de 9 bàsics.\nNovament Santa Tecla va ser màgica i allà coronen el 3de9 amb el pilar per primer cop. Els liles van resoldre algunes correcions respecte el que havien intentat durant el Primer Diumenge, com el tempo de l’execució. Al Concurs el van dominar a la perfecció fins a descarregar un castell que, fins aleshores, era exclusiva dels de Vilafranca. Un Concurs on la Jove va acabar classificada en una segona i molt celebrada posició, tot i no poder amb un dels grans objectius; el 3de10.\nPerò poques hores després del Concurs van anunciar el castell per la diada de Santa Teresa al Vendrell i la Jove va abordar-lo i brodar-lo en primera ronda amb una magnífica execució, descarregant-lo per primera vegada i convertint-se en la quarta colla que completa els 10 pisos. Tot seguit no van poder revalidar el 3de9 amb l’agulla, que va quedar en intent, però van aixecar la diada ni més ni menys que amb el 5de9f, el 9de8 i el tercer pilar de 8, tot descarregat, per signar la millor actuació i la millor temporada dels seus 37 anys.\nLa Jove va brillar al Vendrell anotant-se el primer 3de10 descarregat de la seva història (Foto Josep Torreño)\nLa Colla Joves, de més a menys\nEls de Jaume Galofré no van estrenar els castells de 9 fins a Sant Joan, dia que aprofiten per enlairar-ho tot de cop, fins i tot el primer gamma extra, el 2de9 que completen per signar un un inici prometedor. Una actuació que repeteixen a la festa major de Terrassa una setmana després, tot i que aquesta vegada amb el 2 només coronat.\nLa millor Joves de l’any s’ha vist a Sant Fèlix, carregant el 4de9 sense folre i completant el 5de9 i el 2de9. Però la bona dinàmica de la colla va començar a torçar-se per la Mercè a Barcelona, on coronen el 5de9 i el 2de9 queda en intent.\nEl Concurs podria haver servit per arreglar la situació, però després de completar el segon 5de9 del curs ensopeguen amb el 3de10 i el 2de9, tots dos quedant en intent.\nSanta Úrsula va ser la darrera oportunitat de l’any per redreçar la dinàmica, però tampoc poden amb el 3de10, que millora l’intent del Concurs, ni el 2de8 sense folre, tot i demostrar que tenia bones mides i força corda per defensar.\nEl 4de9 sense folre (carregat) per la Colla Joves a Vilafranca (Foto Arnau Martínez)\nCastellers de Sants, consolidant i ampliant la gamma extra\nSe’n parla i se’n parlarà molt dels del barri de Sants. El primer gran cop d’efecte borinot el mostren a Tarragona en ple mes de juliol, on s’anoten el primer 2de9 i més matiner de la colla i proven el pilar de 8, que es trenca pocs segons abans de fer-li l’aleta.\nPassat el parèntesi de l’estiu l’altra prova de foc es centrava per assolir la gamma extra al Concurs de Castells, una prova que van superar amb molta nota gràcies al segon 2de9 de l’any, demostrant el gran idil·li amb aquesta construcció que sempre han descarregat. A casa van signar el tercer i a més, també van descarregar per primer cop el pilar de 8, un espadat reservat només pels millors.\nLa tardor santsenca porta els millors fruits i a Tots Sants, amb la feina feta del 3de9 i un nou 2de9, van fer vibrar a tothom amb el 5de9 descarregat en el primer dia que l’atacaven. Primer van desmuntar-lo a nivell de sisens però en una segona temptativa van saber dominar-lo amb gran autoritat. El 5 havia de revalidar-se a Terrassa però van descartar-lo per una infortuna lesió de darrera hora. Ja hi arribaven descartant el 2de9 i pilar de 8 per una altra baixa i van conformar-se amb una tripleta màgica “de tràmit”.\nEls Castellers de Sants també signen la millor temporada de la seva història assolint el seu primer 5de9 descarregat (Foto ACN)\nCapgrossos de Mataró, un 5de9 per celebrar els 20 anys\nL’any del seu vintè aniversari ha servit per confirmar la bona tendència amb la que van cloure el 2015. Ja ho van demostrar al juny quan va arribar la seva tripleta màgica dels blaus i a Les Santes tornant a plantejar-se la torre de 9, que finalment van desmuntar sense possibilitat de mostrar totes les credencials. A partir del setembre incrementen el ritme dels castells de 9, que es descarreguen amb molta solidesa.\nAl Concurs de Castells tornen a encarar la torre de 9 i aquesta vegada se l’apunten per primera vegada descarregada al certamen. Això els dona impuls per intentar el 5de9 amb folre, un castell que en el seu primer atac van estar molt a prop de coronar. Es va mostrar molt ferm en tot moment però va fer caure per dalt quan semblava que com a mínim li dibuixarien les dues aletes.\nA finals d’octubre per Sant Narcís a Girona descobreixen la pitjor cara del 9de8, també en el seu primer intent, que es trenca poc després de carregar. Algunes lesions provocades per aquesta llenya va fer descartar el 5de9 i retocar l’estructura de la torre per Tots Sants, dos dies després, una torre que a Vilafranca es corona pels pèls.\nA la diada dels Minyons i amb diversos canvis respecte l’intent de Tarragona, els del maresme van provar novament el 5de9, que després d’un intent desmuntat el coronen per primer cop, tot i que es va mostrar més dèbil que al Concurs. Aquest és el seu nou castell sostre tot i que l’exigència mataronina va fer que pràcticament no celebressin aquesta consecució.\nEls Capgrossos de Mataró van coronar a Terrassa el primer 5de9 de la seva història (Foto ACN)\nCastells de Gamma Extra 2016\n2016 Verds Vella Minyons Jove Joves Sants Capgrossos Total\n2de9fm 10d-1c 1c 5d-1c – 2d-1c 4d 1d-1c 22d-4c\npde8fm 8d-1c 2d-1c 3d 2d-2c – 1d – 16d-4c\n5de9f – 3d-1c 4d 7d 2d-1c 1d 1c 17d-3c\n4de9fag – 6d-1c – – – – – 6d-1c\n3de9fag 7d – 2d 1d-1c – – – 10d-1c\n3de10fm 6d 3d-1c 2d-2c 1d – – – 12d-3c\n4de10fm 1d-1c 1d-2c 1d – – – – 3d-3c\n4de9sf 1d 3d – – 1c – – 4d-1c\n2de8sf 2c – – – – – – 2c\nArticle anteriorMenys quantitat, millor qualitat\nProper articleVídeo | 3de9f dels Xiquets de Hangzhou a l’assaig


Ilersis ja té el solar per al seu nou centre laboral | Lleida.com\nIlersis ja té el solar per al seu nou centre laboral\nLa Paeria i la Fundació Ilersis-Shalom van formalitzar ahir davant de notari la cessió d’un terreny de 13.360 metres quadrats al polígon del Camí dels Frares on l’entitat d’atenció a les persones amb discapacitat intel·lectual té previst traslladar l’activitat del seu Centre Espacial de Treball i el seu centre ocupacional, situats ara a Pardinyes i en diferents locals de la ciutat.\nL’objectiu, segons van explicar des d’Ilersis, és construir diverses naus destinades a tallers, espais de treball i magatzems.\n“Necessitem l’ajuda de les administracions, les entitats i les empreses del territori per emprendre aquest nou projecte que beneficiarà més d’un centenar d’usuaris”, va destacar la gerent de l’entitat, Teresa Benet, que va apuntar que la construcció del nou complex requereix una inversió de tres milions d’euros i encara no s’ha programat l’inici de les obres.\nQuant a l’incendi que a finals del 2018 va calcinar la nau del seu centre de treball al polígon El Segre, Benet va explicar que encara hi ha uns disset empleats dels quaranta que treballaven en aquest espai que no han pogut ser resituats. L’alcalde Miquel Pueyo i el president d’Ilersis-Shalom, Antoni Siurana, van firmar ahir la cessió del terreny públic, que estarà gestionat per l’entitat durant cinquanta anys des de la data d’inscripció en el Registre de la Propietat.\nCubells garanteix el futur de l'escola amb 6 nens de 2 famílies\nMés col·legis electorals per garantir les distàncies de seguretat el 14-F


Solomon és una nova iniciativa solidària nascuda a Grècia per ajudar a la integració de les persones nouvingudes al país hel·lè, com per exemple: els refugiats. Es tracta d’una revista que en poc temps estarà disponible en moltes botigues E-book i que s’elabora gràcies a la col·laboració dels autòctons, els immigrants i refugiats que col·lectivament expressen els seus punts de vista, idees i opinions. De moment, només es publicarà en suport digital tot i que el desig es publicar-la també en format paper.\nLa revista pren el nom de l’animal protagonista del llibre de José Luis Saramago “El viatge de l’elefant”. A la història de l’escriptor portuguès, Solomon és un elefant que no parla amb paraules, sinó que ho fa amb accions. Durant el seu periple des de l’Índia fins a Portugal, l’elefant coneix a persones de diferents cultures que modifiquen la seva personalitat, tot i que en realitat, continua sent el mateix personatge.\nLa creació de la revista Solomon és una acció motivada per la creença que tothom té dret a expressar una opinió, especialment al voltant dels aspectes que els afecten més directament. Els temes que es poden llegir permeten al lector conèixer Grècia des de la perspectiva dels autòctons, immigrants i refugiats. “Creiem que la integració social no vol dir assimilar absolutament la cultura del país receptor’’, afirmen. En aquest sentit, el que busca la revista és donar l’oportunitat als seus editors de compartir les seves vivències, història i tradicions amb la ciutadania.\nL’arribada diària de milers de refugiats a les costes gregues i la nul·la resposta de les institucions europees durant el darrer any ha originat el naixement d’un mitjà que vol precisament donar resposta a les necessitats d’una part de la població desatesa. Tot i que va ser complicat iniciar el projecte pels impediments burocràtics del Govern grec per trobar vies de finançament, finalment han pogut iniciar una revista que per canalitzar la multiculturalitat dels seus escriptors, editarà en anglès.\nSegons comenta Fanis Kollias, principal impulsor de la revista, la integració social és una assignatura del conjunt de la societat. En aquesta línia, afirma que el projecte vol ajudar a construir una societat més justa i tolerant amb les diferències culturals. Tot i que modestament creu que Solomon no provocarà cap canvi transformador dins els mitjans de comunicació de masses, diàriament, però, la revista rep 16 nous col·laboradors. D’aquesta manera, a través d’un mitjà, la societat civil grega intenta fer d'altaveu d'una de les realitats més descuidades darrerament pels països de la Unió Europea: l’acollida de refugiats i immigrants.\npersones refugiades, immigració, drets humans i desigualtat, Grècia, revista Solomon, migracions, revistes, Llengua i literatura


La ultradreta guanya les eleccions regionals a Holanda - Diari de Girona\nLa ultradreta guanya les eleccions regionals a Holanda\nEls populistes empaten a escons al Senat amb el partit liderat pel primer ministre, Mark Rutte\neuropa press/ddg 22.03.2019 | 00:45\nEl primer ministre holandès pensa que encara podrà continuar arribant a acords. eva plevier/reuters\nEl primer ministre holandès pensa que encara podrà continuar arribant a acords.\nEl partit populista ultradretà Fòrum per a la Democràcia (FVD) va ser el més votat a les eleccions regionals d'Holanda, que es van celebrar tot just dos dies després del tiroteig d'Utrecht, en uns comicis que també decideixen la composició del Senat, on la coalició governamental ha perdut la majoria que tenia. Amb el 93 per cent de les paperetes escrutades, el partit antiimmigració liderat per Thierry Baudet (FVD) i el liberal VVD del primer ministre, Mark Rutte, van empatar a 12 escons, tot i que el primer va rebre més vots.\nNo obstant això, la principal conclusió a curt termini és que la coalició de quatre partits de centre dreta que sosté el Govern perd la seva majoria al Senat, ja que passen de 38 a 31 dels 75 escons, de manera que hauran de buscar més suports per aprovar les lleis. «Això només vol dir beure més cafès i fer fins i tot més trucades», va fer broma Rutte sobre les opcions que té per articular una nova majoria a la cambra alta. «Compto que el país seguirà sent manejable amb aquest resultat», va afirmar.\nL'ultradretà Thierry Baudet es perfila com el major vencedor de la jornada. La seva formació, creada el 2016, amb prou feines té dos dels 150 escons de la Cambra de Representants i ara controlarà al Senat els mateixos 12 escons que el partit del primer ministre.\nDesprés de conèixer els primers resultats, Baudet va destacar que l'arrogància de les elits ha estat castigada. En un discurs ple d'al·lusions literàries, va assegurar que «estem davant les runes del que una vegada va ser la civilització més bonica del món».\nTrump com a referent\nBaudet té entre els seus referents el president dels Estats Units, Donald Trump, de qui ha agafat prestat el seu eslògan d'«Holanda primer» en temes culturals i econòmics i la seva agenda antiimmigració, a més de defensar la sortida del seu país de la Unió Europea.


Setaigües, tan sols a 52 km de la ciutat de València, és un poble carregat d’història i tradicions. Amb un ric patrimoni artístic i natural. Setaigües fa gala del seu clima d’alta muntanya, cosa que fa dels seus estius un dels més frescos de l’interior valencià. Però sens dubte, el gran tresor del municipi són les nombroses fonts repartides per tot el terme i el gran espai natural seu que permet al visitant la pràctica d’una infinitat d’esports. Tot això, juntament amb una rica gastronomia tradicional fan d’aquest municipi de la Foia de Bunyol-Xiva el lloc perfecte per a passar una estada inoblidable.\nEstà situada a 39° 28´ 17´´ de latitud i a 2° 46’ 20’’ de longitud. Limita al nord amb els termes de Xestalgar i Xera, a l’est amb els de Xiva i Bunyol, al sud amb el de Bunyol i a l’oest amb el de Requena.\nSetaigües té com a via central de comunicació l’autovia València-Madrid (A-3). També ofereix línies regulars d’autobús des de l’estació d’autobusos de València i des de la ciutat de Requena. La línia C-3 de ferrocarril València-Utiel-Conca-Madrid també té una parada a Setaigües.\nEl terme municipal té una extensió de 109,72 km2. Dista de la capital valenciana 52,4 km en direcció oest i es troba a 700 metres d’altitud mitjana sobre el nivell del mar.\nA causa de la seua posició geogràfica fronterera entre València i Castella, Setaigües conserva una tradició gastronòmica inigualable que beu tant de la gastronomia valenciana com de la manxega.\nEn tots els restaurants de la població podem degustar els plats típics com l’olla, la carn d’olla, els gaspatxos o els plats de tradició històrica com poden ser l’ajoarriero, el morteruelo, el rin ran o les paelletes de pastor.\nHi destaca també una beguda tradicional, variant de la sangria, denominada cuerva. A més dels tradicionals embotits d’orsa.\nEls 109 quilòmetres quadrats del terme municipal de Setaigües són un bon espai per a emprendre nombroses rutes i passejos.\nEntre els paratges i la varietat de paisatges podrem anar dels 750 m d’altitud del nucli urbà fins als 1.118 m del cim de la Nevera, al cor de la Serra de Malacara, o als 1.250 m del veí cim del Teix.\nTambé podrem passejar per les més de cent fonts. Per a visitar les deus més properes al municipi hi ha la Ruta de les Fonts on passejarem per la Fuente del Retiro, de la Tejería, de la Gota o del Papán, entre moltes altres. A escassos quilòmetres del nucli urbà podem visitar la grandesa del paratge de la Vallesa.\nLa vegetació salvatge de la Umbría del Fresnal-Villingordo, que conserva una extensa fauna amenaçada com el teixó, el gat montés, la rabosa, l’àguila perdiuera, l’esquirol, l’eriçó, o la cabra salvatge, entre moltes altres espècies cinegètiques. Entre les possibilitats d’excursions es proposen les rutes de la Farnera a Monedi o la del Leonar a les Arravacas i des d’allí a la Vallesa.\nUna altra ruta molt atractiva podria ser per Raydón i Mazalví fins a l’Atalayuela. Una visita obligada per a l’amant de la naturalesa pot ser l’excursió al llogaret del Reatillo, a uns 15 km al NO del terme (el camí més idoni és el que va des del municipi de Xera).


DISSABTES AL MATÍ: Les dues torres des del Passeig Marítim\nLes dues torres des del Passeig Marítim\nUn cop he vist que el dia s'havia aixecat i feia un bon sol, m'ha sabut greu no trobar-nos per pintar com\nhauria estat el més aconsellable... I la culpa és, en certa manera, meva. Així és que, del tot penedit,\nhe agafat una de les moltes fotos que hi ha de la zona del Port Olímpic\ni m'he obligat a pintar a casa per complir el ritual de penjar alguna aquarel.la. Aquest és el resultat.\nBON NADAL, MOLT BON NADAL !!!\nAmic Artur: Sento trencar les teves dots de meteoròleg: el sol ve d'on les fotos del Google-Imatges són fetes;vull dir a l'hora que el sol està a un cantó o l'altre de l'horitzó, i segons l'estació en què la fotografia s'hagi obtingut.\nJa dic en el comentari que vaig fer l'aquarel.la a casa amb un patró de foto Internet. "Les infidelitats", en tot cas són les típiques llicències pictòriques (sublimar les dues torres, abaixar l'horitzó de les palmeres, suprimir la rampa cap a la platja i encongir-ho tot perque el paper del meu bloc no donava per més).\nTot plegat, tant el meu comentari com el teu, són una criaturada més aviat baldera...\ninclosos els elogis exagerats i el ser tant primfilat.\nPublicado por Antoni Colomer Aquarel.la en 8:27\nEtiquetas: Antoni Colomer\nArturo Alonso 23 de desembre de 2016, a les 13:19\nArturo Alonso 23 de desembre de 2016, a les 13:23\nacuarelasdearturo 26 de desembre de 2016, a les 13:59\nTotalment d'acord Antoni, retiro el meu comentari, a més has demostrat que és possible .... a l'estiu. D'altra banda dins de la meva ignorància, entenc la pintura, erròniament, com una reproducció fidel de la realitat, evidentment estic equivocat, el resultat i la plasticitat estan per sobre de la fidel reproducció. Gràcies pels teus ensenyaments Antoni.\nDISSABTE, 17 DE DESEMBRE DE 2017\nEstupendo dibujo acuarelado de EDUARDO DÍAZ CARBO...


Les perspectives del port de Maó — Historic noticies i altres web antiga\nlast modified 2007-09-19 11:00\nAhir 13 de maig es va celebrar la segona excursió de La Ruta dels Dics, en aquesta ocasió dedicada al port de Maó.\nLa manca de coordinació entre administracions amenaça amb continuar amb la reducció de la làmina d'aigua del port de Maó i amb transformar els pocs racons que queden verges i que li ofereixen molta qualitat paisatgística.\nPer exemple, la pèrdua de làmina d'aigua deguda a l'actual ampliació del moll del Cós Nou s'hagués evitat en gran part si hagués existit la mínima coordinació amb l'Ajuntament de Maó, que ara ha habilitat un port sec al polígon industrial. I l'espigó per a grans creuers i l'estació d'autobusos que Autoritat Portuària promou a la punta del Fonduco suposaria un nou cop de grans dimensions.\nEl port esportiu que es pretén projectar a Cala Figuera, es sumaria al que s'ha presentat recentment a Fornells i als increments d'amarres que s'han aprovat a Ciutadella, sense que ningú contempli que totes aquestes embarcacions (més de 1.000 amarres nous) passaran a massificar la costa i a fer perdre qualitat a l'oferta del turisme nàutic.\nEls 70 participants de l'excursio d'ahir van poder conèixer també les preocupants propostes d'actuació previstes a l'illa del Rei. L'avanç del Pla Especial, exposat recentment per l'Ajuntament de Maó, preveia encimentar devers el 40 % del perímetre de l'illot, dotar-lo de tres molls operatius, amb solariums, ascensors i tota casta d'actuacions, que es contradiuen frontalment amb el caràcter d'espai natural protegit per la Llei d'Espais Naturals.\nL'anècdota de la jornada la va protagonitzar l'intent de desplegar una pancarta al penyal de Cala Figuera, amb el lema "Jo dic PIC" (Pla Insular de la Costa), que va ser impedit per la policia portuària. Els assistents comentaven com s'impedeix posar una pancarta al port de Maó, mentre que a Ciutadella es permet que les excavadores transformin la zona de Punta Prima i que s'instal·li un gran cartell, sense tenir projecte aprovat ni cap tipus de llicència.


Santiago de Compostel•la és la zona amb més prevalença d’esclerosi múltiple d’Espanya amb 79 casos per 100.000 habitants – La Llar\nSantiago de Compostel•la és la zona amb més prevalença d’esclerosi múltiple d’Espanya amb 79 casos per 100.000 habitants\nLanzarote amb 15 casos per 100.000 és una de les zones d’Espanya que registra menor prevalença.\nSantiago de Compostel·la és la ciutat amb major xifra de prevalença de casos esclerosi múltiple d’Espanya. En concret, la capital gallega presenta 79 casos per 100.000 habitants enfront de Lanzarote amb 15 per 100.000 habitants, que és una de les regions d’Espanya que registra menor prevalença. Lanzarote con 15 casos por 100.000 es una de las zonas de España que registra menor prevalencia\nAquestes dades han estat aportats per Susana Moraleda Pérez, metge rehabilitador membre de la Societat Espanyola de Rehabilitació i Medicina Física (SERMEF), amb motiu del Dia Nacional de la esclerósis múltiple.\nLa professional, que exerceix la seva labor en la Unitat de Neurorehabilitación del Servei de Medicina Física i Rehabilitació de l’Hospital madrileny de la Pau, destaca, en primer lloc, que l’esclerosi múltiple és “la malaltia neurològica progressiva més freqüent en adults joves, i la principal causa de discapacitat d’origen no traumàtic en adults”.\nLa malaltia, clínicament, produeix alteració tant motora com a sensitiva, amb pèrdua de funcions manipulatives per afectació dels membres que dificulta la realització d’activitats de vida diària, i crea dificultat o impossibilitat de realitzar marxa independent.\nPer això, la Dr. Moraleda posa l’accent en el paper del metge rehabilitador, que el seu objectiu general és “aconseguir el màxim potencial físic, mental i social del pacient amb esclerosi múltiple, millorant d’aquesta manera la seva qualitat de vida”. “Per a això cal intentar prevenir complicacions actuant sobre els factors desencadenants de les mateixes”, afegeix.\nEl metge rehabilitador avalua la necessitat de ortesis i altres ajudes tècniques en cadascuna de les revisions periòdiques, prescrivint en cada cas les que consideri més apropiada per a cada pacient i valorant posteriorment la seva correcta adaptació.\nIgualment avalua i realitza el tractament de símptomes com la espasticidad aplicant tractament, de forma individualitzada, que va des de la prescripció de fàrmacs orals fins a les infiltracions periòdiques de toxina botulínica.\nL’especialista en Medicina Física i Rehabilitació realitza avaluacions periòdiques als pacients amb esclerosi múltiple. Referent a això, la professional de SERMEF destaca que una vegada avaluat un pacient amb esclerosi múltiple, “cal decidir si precisa alguna actuació dins de les competències de la Medicina Física i Rehabilitació per aconseguir millorança funcional”.\nUna vegada que es realitza el tractament rehabilitador millora la discapacitat, fonamentalment mitjançant l’aprenentatge d’exercicis que, de forma individualitzada, cada pacient pot obtenir beneficis concrets. Encara que no s’ha demostrat que una tècnica sigui superior a una altra, depenent de la situació física de cada pacient es prescriurà fisioteràpia i/o teràpia ocupacional.\nAixí, Moraleda afirma que “el propòsit és l’aprenentatge d’activitats per a la posterior realització al domicili, sense que sigui necessari perllongar el tractament rehabilitador durant llargs períodes de temps”.\n“Fonamentalment es pretén aconseguir el major nivell d’independència possible que pugui aconseguir la persona amb esclerosi múltiple malgrat el grau de discapacitat que present a cada moment evolutiu de la malaltia”, descriu.\nExisteixen diverses modalitats d’esclerosi múltiple. La primera d’aquestes és la forma recurrent-remitent, que afecta al 80-90% dels pacients, i es caracteritza per brots consistents en aparició de símptomes, resposta al tractament i estabilització. Aproximadament la meitat dels pacients té un curs progressiu després de 10-15 anys d’evolució (forma progressiva secundària).\nUna altra forma és la progressiva primària (10% pacients afectats) que des de l’inici de la simptomatologia es caracteritza per curs progressiu, sense brots ni estabilització. Finalment, existeix la forma progressiva inicial que és poc freqüent.\nEstos datos han sido aportados por Susana Moraleda Pérez, médico rehabilitador miembro de la Sociedad Española de Rehabilitación y Medicina Física (SERMEF), con motivo del Día Nacional de la esclerósis múltiple.


Chalet Madreit Leogang Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nXalet 1 Habitació - Bany\nMadreit, Leogang, Àustria - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Chalet Madreit és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Leogang. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nChalet Madreit ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, instal.lacions de barbacoa.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, nevera, forn microones per satisfer els clients més exigents. Parc infantil, jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Leogang, el Chalet Madreit és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Ja ha arribat la primavera! i amb el bon temps traslladem les festes d'aniversari al camp i al jardí. Avui ho fem amb aquesta festa inspirada en el conte de la caputxeta vermella, un clàssic que sempre agrada als més petits de la casa. Aquest kit és un dels més versàtils i fàcils de customitzar. El trobaràs a la nostra botiga, com un kit complert per a 8 convidats ampliable amb tots els productes per una festa a la teva mida. Es pot personalitzar amb el nom i l'edat i l'edat del nen o la nena o inclús es pot fer servir per altres celebracions.


MadridEl govern espanyol claudica i sacrifica definitivament, abans que ho faci el Congrés, un dels seus bucs insígnia a l'última legislatura: la llei Wert. El ministre d’Educació, Íñigo Méndez de Vigo, ha segellat aquest dilluns un acord amb la majoria de consellers autonòmics –del PP i del PSOE– per fer l’estocada final a les revàlides de la Lomce. Els alumnes de segon de batxillerat que vulguin entrar a la universitat s’enfrontaran a final de curs a un examen “pràcticament idèntic” a la selectivitat, que va caducar el curs passat amb el desplegament complet de la Lomce. Era un dels últims punts que quedava per aclarir, després que Mariano Rajoy anunciés en el discurs d’investidura la seva intenció de deixar sense efecte acadèmic les revàlides. És a dir, ja no caldrà aprovar un examen per aconseguir els títols d’ESO i batxillerat. Tampoc serà obligatori fer una prova de diagnòstic a tercer i sisè de primària.\nMeritxell Ruiz educació ensenyament íñigo méndez de vigo revàlides Lomce


La Fundació Agbar dóna suport als Jocs Special Olympics Reus 2016\nEls encarregats de signar el conveni han estat Francesc Mayné, Director General de Sorea Agbar, i Enric Blesa, director general d'Special Olympics Espanya.\nAportarà 10.000 euros per a la fundació encarregada de la realització i el desenvolupament d'aquest esdeveniment esportiu\nActualitzada 17/11/2016 a les 14:34\nLa Fundació Agbar i La Fundación Special Olympics España han signat un conveni de col·laboració per l'organització dels Jocs Special Olympics Reus 2016, esdeveniment esportiu europeu per persones amb discapacitat intel·lectual que tindrà lloc a Reus del 23 al 27 de novembre. La signatura ha anat a càrrec de Francesc Mayné, Director General de Sorea Agbar, i Enric Blesa, director general d’Special Olympics Espanya.\nAmb aquest conveni, la Fundació Agbar aportarà un total de 10.000 euros a favor de la Fundació Special Olympics espanya, destinada a la realització i desenvolupament del projecte Special Olympics Reus 2016. Cal dir que Sorea, empresa d’Agbar, col·labora amb la Fundació Agbar en diversos projectes de caràcter social amb incidència al territori.\nEls Jocs Special Olympocs Reus 2016 inclouen sis modalitats: natació, bàsquet, tennis, pàdel, gimnàstica rítmica i proves motrius, una modalitat esportiva exclusiva d’aquest esdeveniment. Es preveu que hi participin 800 esportistes, 200 entrenadors i delegats i 400 voluntaris.


COCARMI denuncia incompliments del Govern en programes d'inserció laboral de les persones amb discapacitat\nLes subvencions pels serveis d'acompanyament i suport cauen fins a 4,5 milions d'euros en 2014-15 i a 2,3 milions en 2015-16, gairebé un 60% menys que dos anys abans. La reclamada plurianualidad dels programes, essencial per garantir la continuïtat dels serveis, no es contempla, tal com informa el Comitè Català de Representants de Persones amb Discapacitat (COCARMI).\nEl Comitè Català de Representants de Persones amb Discapacitat (COCARMI), principal defensor de la discapacitat a Catalunya, vol denunciar la falta de compromís de la Generalitat de Catalunya per a la inserció laboral de les persones amb discapacitat i/o trastorn mental i per la seva integració social.\nAquest incompliment queda patent en l'Ordre que regula les subvencions per realitzar Serveis Integrals d'Orientació, Acompanyament i Suport a la inserció de les persones amb discapacitat i/o malaltia mental (SIOA). L'ordre unifica els programes POIN (Programa d'orientació i acompanyament per a la inserció de les persones amb discapacitat i / o malaltia mental) i TAS (Ocupació amb Suport), que fins ara recolzaven aquestes accions, i fa pública la convocatòria per a l'exercici 2014-15, de 4,5 milions d'euros, 900.000 euros menys (un 20 per cent) que el pressupost de les anteriors convocatòries de POIN i TAS, quan el compromís inicial del Govern era mantenir el pressupost de l'exercici anterior.\nPer a la convocatòria 2015-16 el pressupost pel SIOA baixa encara més, fins als 2,3 milions, gairebé un 60% menys que el pressupostat en 2013. La reducció de recursos destinats a la inserció laboral en l'empresa ordinària de les persones amb discapacitat i/o trastorn mental es posa en relleu comparant les dades de l'any 2011 (en plena crisi econòmica) i les de 2014.