Do de llengua: Posem-nos d'acord\nTeníem gana, ja era tard. Vora el Segre, deixant enrere la Seu Vella, corríem tot Lleida.\nI per fi ens vam asseure en un petit restaurant, i miràvem la carta, i recordàvem vells temps...\nI ens sorpreníem.\nPublicat per una lingüista a 9:18\nEtiquetes de comentaris: Anant pel carrer, Llengua, Quines coses...\nXitus ha dit...\nHola lingüista! mmmm potser es referia a que tu mateixa et possis d'acord amb tu per preguntar per les especialitats... jejeje no cola oi?\n16 de setembre de 2009, a les 11:02\nei ei posis per possis, se m'ha colat una s de més!\n16 de setembre de 2009, a les 11:03\nLa meva fantàstica i ràpida ment ha relacionat ara el títol del post amb tot plegat. Ai...\n16 de setembre de 2009, a les 11:15\n:D un verb amb noves accepcions... Jo insisteixo en la crònica del seminari.\n16 de setembre de 2009, a les 13:44\nAixò em fa recordar que ja m'he topat amb dues persones que m'han dit 'ja he terminat...', continuant així el procés de castellanització de la nostra llengua. Això em sembla que no hi ha immersió lingüística que ho esmeni, tot i que no perdo la esperança.\n16 de setembre de 2009, a les 18:07\nJa ho diuen, de Ponent... (amb tot el meu amor als de la terra ferma), però és que tenen uns veïns.\n16 de setembre de 2009, a les 19:16\nM'he quedat garratibat, esmaperdut i alatrencat.\n16 de setembre de 2009, a les 23:14\n...d'això no en diuen «catanyol»?\n17 de setembre de 2009, a les 9:32\nEs veu que sí!\n17 de setembre de 2009, a les 17:56\nPotser era un bar musical, però així i tot un pèl desafinat.\n17 de setembre de 2009, a les 19:22\nNo devien saber si posar "Recorda't" o "Enrecorda't" i, embolica't que fa fort, van començar a posar pronoms febles pertot arreu i a posar-ne d'enclítics i, davant del dubte, van dir... Diguem-ho d'una altra manera!\n18 de setembre de 2009, a les 0:35\nArrovellat ha dit...\nNúr: Això és diu castellanisme :P\n18 de setembre de 2009, a les 14:12\nXITUS: Sí, potser es referien a això, qui sap!\nGEMMA: Del seminari?\nMARC: Jo tampoc la perdo, de moment.\nALYEBARD: En qualsevol cas, una terra que s’ha de conèixer!\nEL VEÍ DE DALT: I jo quan m’hi vaig trobar!\nNÚR: Sembla ser que sí...\nRAFEL: Bé, jo de música no en vaig pas sentir...\nEL DIMONI ESBOTZEGAT: Una teoria interessant!\nARROVELLAT: També, també...\n18 de setembre de 2009, a les 15:55\nSpeaker ha dit...\nHome, no és per fotre (a mi també em sona estranyíssim), però segons el DCVB «acordar» també vol dir:\nIII. Recordar, venir a la memòria (significat poc genuí). Acordaus, Senyor, de aquell dormir tan dolç, Villena Vita Chr., c. 11. E d'altres mil m'acort | que'm demostrà, Febrer, Inf. v, 67. Que no li acorda com ha nom, doc. a. 1452 (Hist. Sóller, i, 486).\nPotser a Lleida hi ha qui ho diu així...\n19 de setembre de 2009, a les 18:55\no de les conferències, si més no, fes-me-la per correu. A quines vas anar, quines et van agradar més... És que dues setmanes són massa. Dijous vaig dinar amb A, compta 2 dijous!\n20 de setembre de 2009, a les 1:03\nMàrius ha dit...\nEt dedico el darrer post del meu blog/c.\n20 de setembre de 2009, a les 9:51\naixò no haguera passat mai a La Safor. Allà directament és "Anrecorda't"! :)\n21 de setembre de 2009, a les 0:04\nA Valls també diem Enrecorda't, com comenta German de La Safor.\nPer cert, això de "per fi" també em sona a castellanització. Sí, ja sé que és acceptat al DLLC de l'IEC, però jo crec que en català cal dir finalment.\n22 de setembre de 2009, a les 9:47\nJOSEP LLUÍS: No, els trets no van pas per aquí, com et pots imaginar...\nGEMMA: Amb A? Compta 2 dijous? Em perdo!\nMÀRIUS DOMINGO DE PEDRO: I s’agraeix! Per cert, això de “enrecordar-se” és fruit de la fossilització del pronom “en” i el verb “recordar”, és a dir, “em recordo d’això” = “me’n recordo”, cosa que dóna lloc a l’aglutinació dels dos components en qüestió.\nGERMAN: I aquí, i aquí! És el que explico en la resposta anterior.\n22 de setembre de 2009, a les 12:59\nSí, mira, a Lleida mos acordem de les coses, o mos en recordem, o mos en anrecordem. Ja ho veus. Som pagesos ignorants. I això us fa riure als savis de Barcelona?\n24 de setembre de 2009, a les 11:55\nI parlant de castellanismes, als comentaris dels savis n'he trobat uns quants. (I ara amago la mà)\n24 de setembre de 2009, a les 11:58\nANÒNIM: És prou clar que jo, en aquest post, no m'he rigut dels de Lleida! És més, com pots llegir a les meves respostes, és una ciutat que recomano molt i de fet el post n'inclou una foto que vol mostrar com n'és de bella, la vostra ciutat.\nEl 90% d'imatges que surten en aquest blog són de Barcelona, i ningú s'ho pren malament! Una foto d'una carta d'un bar, sigui d'on sigui, no pot ser interpretat de cap manera un atac als habitants de la ciutat, poble o poblet en què hi ha el local en qüestió, només faltaria! Quin sentit tindria? És més, si coneixes aquest blog deus saber com m'apassiona la riquesa de la nostra llengua, la que es parla a tots, tots, tots els punts dels Països Catalans.\n24 de setembre de 2009, a les 17:52\nJo vaig anar a Lleida a l'estiu i em va semblar una ciutat digna de ser oblidada llevat de la Seu Vella que és un dels monuments més bonics de tot Catalunya. Com que l'accent és occidental,jo, valencià, m'hi sentia com a casa. No em van atendre enlloc perquè tot era tancat. Jes\n5 de novembre de 2009, a les 12:06\n情色網站 ha dit...\n17 de desembre de 2018, a les 5:50


lletres de tinta impresa: UN PIANO EN UN RIURAU\nUN PIANO EN UN RIURAU\nDel concert que va inaugurar el Festival Internacional de Música “Vila de Xàbia”, que enguany ha celebrat nou (9) concerts al riurau Arnauda, del 27 de juny al 5 de juliol, no em preocupava ni l'escenari ni l'ambientació. Sabia que la vareta màgica de la fada interiorista Jessica Bataille amb el mestratge musical de Nati Ballarín, Quico Moragues i Monica Suarez Penoucos, deixarien l'espai polit i mudat per a un esdeveniment tan singular i poc habitual en un riurau.\nNo m'enganyava. L'Arnauda ha actuat de modern i perfecte amfitrió, habillat amb tocs d'art Povera, d'un concert de piano, i de percussió, i de guitarra, com si en el seu llarg segle i mig de vida no s'haguera dedicat a altres menesters.\nAllò que em preocupava, o millor diré m'intrigava, era l'acústica de l'espai.\nCom respondrien les bastes pedres tosques i el rústic encanyissat del bastiment a la subtilesa, harmonia, finor, complexitat de les notes executades al piano?\nCom sonarien les composicions de Haydn, Ravel, Granados y Liszt entre els arcs i el sostre d'un riurau?\nUna vegada més l'antiga estructura pansera m'ha meravellat mostrant la seua multifuncionalitat i capacitat d'adaptació a tot temps i ús. L'Arnauda s'ha convertit en una autèntica sala de música clàssica.\nNit rere nit els diferents concerts m'han encisat més i més, i no ha sigut màgia de bruxeria, sinó màgia d'art. Cada concert m'ha sorprés (ens ha sorprés) més gratament. Joves músics excel·lents, d'una qualitat interpretativa immillorable, amb un nivell d'execució de les composicions que han deixat el públic fascinat, i a mi m'han captivada.\nI la fascinació ha anat increscendo. Concerts de piano, a vore quin millor, piano i percussió, guitarra. Una nit dos pianistes de premi, i la lluna plena rondant pels ulls del riurau, vestida de gala perquè li permeteren entrar. La nit de la cloenda amb la intervenció dels joves premiats del IV concurs de piano Vila de Xàbia...\nQue puc dir? que tornava a casa amb el cor dansant.\nJoia de vetllades estiuenques!\nLes catedrals de la pansa també en sabem d'acollir concerts.\nMés informació http://www.apam-xabia.com/?p=801\nPublicado por pepa guardiola en 23:36\nEl refrany, sempre ver\nUna altra nuvolada que ens nega la pluja\nEl valor del NO grec


Inici / Actualitat / Notícies / Què he de fer si tinc un animal de companyia?\nLa Dirección General de Derechos de los Animales de l'Estat publica les pautes d'actuació durant la crisi sanitària.\nLa Dirección General de Derechos de los Animales del Ministerio de Derechos Sociales y Agenda 2030 de l'Estat Espanyol ha emès un comunicat sobre les pautes d'actuació pels responsables dels animals de companyia durant la crisi sanitària pel COVID-19.\nEn primer lloc, recorda que no hi ha cap evidència científica que determini que els animals domèstics tinguin o puguin transmetre el Coronavirus.\nNo està permès l’abandonament d’animals\nPer aquest motiu, l’Ajuntament informa que, en cap cas, aquesta situació permet l’abandonament dels animals. De fet, l'Article 9.1 de l'ordenança municipal de tinença d'animals diu que es prohibeix l'abandonament d'animals.\nA l'article 23 3. d) es posa de manifest que es considera una infracció molt greu l'abandó d'un animal de companyia. Les infraccions molt greus són sancionades amb multa d'entre 1.502,53 euros i 15.025,30 euros, tal com es determina a l'article 25 de la mateixa ordenança.\nMesures de tinença\nTambé explica que hi ha certes mesures generals que s'han de prendre per prevenir, com ara, després de tocar l'animal rentar-se les mans i no tocar-se els ulls, ni el nas, ni la boca. També cal netejar, amb gel desinfectant les potes i la cua del gos, després de passejar.\nPersones que han donat positiu en Coronavirus\nEs recomana que no es facin càrrec de les mascotes, que se'n cuidi una altra persona en la mesura del possible. També que no es reutilitzin els estris de cura que feia servir l'anterior cuidador. En cas de ser positiu en Coronavirus i no poder deixar l'animal a ningú, s'aconsella extremar les mesures de neteja com ara rentar-se les mans, utilització de mascareta amb l'animal i evitar el contacte amb aquest.\nTreure els animals a fer les seves necessitats i tornar\nEl Real Decreto de Alerta del 14 de març de 2020 estableix que es podrà sortir del domicili amb la finalitat de passejar els gossos. Ara bé, cal fer sortides curtes, del temps necessari per cobrir les necessitats fisiològiques dels animals i tornar.\nTambé cal evitar el contacte amb altres animals i persones, dur una ampolla d'aigua amb detergent per netejar l'orina i una bossa pels excrements. Es demana sortir en horaris de menor afluència.\nEls cossos de seguretat de l'Estat podran sol·licitar la identificació dels animals per evitar el "lloguer de gossos", que està proliferant a internet.\nAlimentació de colònies felines\nCal separar al màxim al llarg dels dies l'alimentació de les colònies i prioritzar els horaris de menor afluència.\nAtenció dels animals en finques i centres de protecció animal\nEs recomana establir serveis mínims per l'atenció voluntària en Centres de Protecció Animal amb l'autorització escrita de l'entitat gestora o de l'Ajuntament, en cas de gestió directa. En el cas de Bigues i Riells es manté el servei de recollida d'animals i es demana que no s'abandonin per por, ja que no transmeten el virus.\nFinalment, recorda que les clíniques veterinàries continuen obertes amb les mesures d'autoregulació establertes pels col·legis de veterinaris, atenent només amb cita prèvia, per evitar aglomeracions a les sales d'espera, aquelles visites que no es puguin posposar.\nLa Dirección General de Derechos de los Animales resta a disposició per resoldre els dubtes de la població en relació amb la cura dels animals mentre duri l'Estat d'Alarma.


10 postres amb merenga\nINICI > RECEPTARIS > 10 postres amb merenga\nClara d'ou, sucre blanc i almívar combinats fan excel·lents pastissos\nArribar a la consistència de merenga sembla difícil, però seguint aquestes receptes pas a pas veureu que no ho és tant. Això sí, si no teniu una batedora elèctrica, aneu escalfant les mans perquè no podreu deixar de batre ni un moment!\nLemon pie Gemma Clofent\nLa cremositat de la crema de llimona amb el cruixent del merenga el converteixen en unes postres ideals durant els mesos d'octubre a juny, quan el llimoner treu els seus fruits.\nLa merenga casa molt bé amb les fruites vermelles, en aquest cas una pavlova servida en racions individuals. Així us assegureu que ningú us treu el vostre tall!\nBraç de gitano de merenga amb l'interior de nata, nous i dàtils és el que proposa Roberto Pérez. A l'hora de decorar-lo no us talleu: neules, maduixa, xocolata... tot hi cap!\nAquesta merenga té una consistència més tova. El gust és de cafè i whisky, i la sopresa més gran és que la podeu preparar al microones!\nSi preferiu que la merenga estigui farcida, aquesta és una bona opció perquè gaudiu; pera, mantega i cardamom verd faran la màgia.\nAquesta és la versió del pastís de lemon pie en petites racions. Els ingredients són els mateixos, només canvien les quantitats. Si voleu menjar dolç amb control, us recomanem que poseu la massa en cassoletes.\nSi sou amants dels macarons francesos, però considereu que són massa difícils de fer, podeu provar de fer aquesta recepta més senzilla on la galeta es fa amb merenga. El farcit queda obert a la improvisació. Us hi animeu?\nAquest pastís té un toc molt subtil de fruites de la passió, ja que es canvia la llet pel suc de fruites de la passió per elaborar la crema i la resta de passos es mantenen intactes als d'un pastís només de merenga, per això a simple vista no es detecta, només quan el tasteu descobrireu el gust suau i exòtic.\nMerenga de crema de llimona, maduixes amb pebre i una merenga amb les clares d'ou, albúmina en pols i aigua de roses. Us quedaran unes postres refrescants i molt gustoses!\nEls nens i les nenes també poden preparar la merenga sobre una crema anglesa i sorprendre els adults més cuinetes!\n> Com fer merenga a la francesa, a la italiana i a la suïssa


El Mucbe programa tallers artesanals per als escolars de Benicarló – La Calamanda\nInici Territori cultural\tEl Mucbe programa tallers artesanals per als escolars de Benicarló\nper Alicia Coscollano Masip 12/03/2019\nDurant els mesos d’abril, maig i juny el Mucbe ha organitzat quatre tallers gratuïts que estan relacionats amb la casa tradicional benicarlanda, típica de llauradors de finals del segle XIX\nEls tallers estan dirigits a grups d’escolars, des dels 3 fins als 12 anys i inclouen una visita guiada a la casa de Santa Càndida.\nAmb l’objectiu de fomentar la creativitat dels escolars i de posar en valor els avantpassats que han confeccionat la història de Benicarló, el Mucbe ha programat durant els mesos d’abril, maig i juny quatre tallers gratuïts destinats a grups d’alumnes d’entre els 3 i els 12 anys.\nLes activitats didàctiques començaran el mes d’abril amb «Polsera de llana realitzada amb tècniques manuals» en el qual l’alumnat d’entre 6 i 12 anys estimularà la seua creativitat i habilitat manual amb l’elaboració de polseres de llana amb un senzill teler casolà. El mes d’abril es completarà amb el segon dels tallers, «Castanyetes casolanes amb materials de reciclatge», en què els xiquets i xiquetes de 3 a 6 anys aprendran a fabricar el seu propi instrument musical casolà.\nEl tercer taller, que s’ha programat per al mes de maig, és «Pa casolà», en el qual els grups d’alumnes d’entre 3 i 12 anys aprendran a preparar pa artesanal a partir d’una massa mare prèviament elaborada i fermentada.\nFinalment, al mes de juny es durà a terme «Sabó artesà casolà», en què l’alumnat d’entre 3 i 12 anys posarà a prova la seua habilitat i creativitat mentre aprèn a fabricar de manera artesanal una pastilla de sabó a base de glicerina.\nEncara que els quatre tallers s’impartiran al Mucbe, prèviament inclouen una visita guiada a la casa de Santa Càndida, la casa típica de llauradors de finals del segle XIX que actualment és un centre d’interpretació, amb instruments i objectes que pertanyen a la cultura i tradició de Benicarló.\nVinaròs acollirà divendres una nova jornada d’Emprenem en Femení\nBenicarló traslladarà part de l’aulari de la Universitat Popular al local del Tossal de les Figueres\nBenicarló torna a mirar el món del periodisme...\n‘Lisístrata versus Carles Santos’ de la documentalista Mamen...


La pròxima convocatòria de proves de català se celebrarà al gener i febrer de 2021\n18 maig 2021 02:44\nLa Direcció General de Política Lingüística ha convocat les proves per a obtenir els certificats oficials de coneixements de llengua catalana, que se celebraran al gener i febrer de 2021 a Palma, Inca, Manacor, Maó, Eivissa i Formentera.\nSegons ha informat aquest dimecres la Conselleria d'Educació, Universitat i Recerca, s'avaluaran tots els nivells -A2, B1, B2, C1, C2 i LA- i només serà possible inscriure's a les proves d'un sol certificat.\nEl termini d'inscripció és del 19 d'octubre al 5 de novembre de 2020 i es recomana fer la inscripció de manera telemàtica, a través de la web de la Direcció General de Política Lingüística. No obstant això, també es podrà fer presencialment en les oficines de la Direcció General o en qualsevol registre oficial.\nTota la informació relativa a la convocatòria, el calendari i la inscripció es pot consultar en l'adreça web dgpoling.caib.cat, si bé, arran de la situació d'emergència sanitària causada pel COVID-19, la Direcció General podrà modificar les bases de la convocatòria si les circumstàncies ho requereixen.


Reus ja té les instal·lacions a punt per al Mundial de Patinatge Artístic - Garrotxa Digital\nComentaris tancats a Reus ja té les instal·lacions a punt per al Mundial de Patinatge Artístic\nQueda una setmana per l’inici del Mundial de patinatge i al pavelló olímpic de Reus s’ultimen els darrers detalls perquè tot estigui llest per l’esdeveniment. Les entrades per veure la competició de grups de show gran, on hi participaran el CPA Olot i el Reus Deportiu, estan esgotades.\nLa pista del pavelló olímpic de Reus ja llueix amb el logotip del campionat, també s’han col·locat les banderes dels 32 països que participaran, i el marcador electrònic i els exteriors ja estan preparats. S’apropa l’inici del campionat mundial de patinatge artístic, on l’organització porta dos anys treballant molt dur perquè surti tot a la perfecció. A les portes del campionat, el regidor d’esports de Reus, Sebastià Domènech ha anunciat que s’ha complert el pressupost total, establert en 400.000 euros. Si fa un mes, l’organització es trobava amb la dificultat de les inversions privades, a 7 dies perquè comenci l’espectacle, el problema econòmic ja està solucionat. Per a aquesta gran cita esportiva que arrenca dissabte i dura dues setmanes, s’han venut 3.700 localitats; pel dia 11, que és quan participen els grups show grans amb el CPA Olot com a favorit, les entrades estan esgotades però per la resta de dia encara es poden adquirir bitllets en la majoria de les zones del pavelló. La cerimònia d’inauguració del Campionat del món de patinatge artístic tindrà lloc el proper 6 d’octubre, a la Plaça Mercadal de la ciutat reusenca. Tot està preparat per què es doni el tret de sortida al campionat del Món de Patinatge Artístic.\nLa popular cursa ciclista trofeu Festes del Tura d’Olot es celebrarà diumenge dia 8 de setembre. La cursa enguany, que arriba a la 59a edició, s’ha vist escurçada, i no tindrà els 141 quilòmetres d’edicions anteriors sinó que els corredors realitzaran…\nEl menjar per emportar segueix sent el protagonista durant el cap de setmana de Tots Sants\nEn aquest cap de setmana de Tots Sants i de celebracions, com ara la Castanyada, el menjar per emportar continua sent protagonista a la comarca. Un exemple és l'establiment Taverna Ca la Mar situat al Firal d'Olot. Antigament, s'anomenava 'La Castanyera' i, de…


Sortides amb família: de setembre 2011\n8 i 9 d'octubre Cua de Cavall ORDESA\nLa idea es anar a dormir al càmping de Bujaruelo el dissabte i fer l'excursió el diumenge.\nCal fer reserva individualment al càmping segons preferències es pot dormir a la tenda, al refugi, amb bungalows..... cada família tria l'opció que més bé li va.\nSerà arribada lliure el dissabte al camping.\nDistància: 14 Km. Desnivell: 300 m. - 300 m. Temps: 05:00 h.\nDes del final de l'aparcament de la Prada (1.360 m) prenem un camí ample cap a Soaso. El camí entra en una fageda-avetar i passa per diverses petites praderies.\nPassem pel mirador de la Cascada de Arripas i seguim per la pista deixant de banda un trencall que ens portaria de nou a la Prada. Seguim pujant i passem per la cascades de la Cova i la de l'Estret.\nDeixem enrere la fageda i passem a una zona de pastures i pi negre. Arribem a les grades de Soaso, on el riu Arazas baixa per diversos graons de pedra formant les famoses cascades.\nEL camí arriba ara a una zona més plana i herbosa: el circ d'origen glacial de Soaso. Des d'aquí tenim una bona vista del massís del Mont Perdut.\nEl nostre camí acaba a la capçalera de la vall on es troba la cascada de la Cua de Cavall (1.650 m, 7 km, 2 h).\nLa tornada la realitzarem pel mateix sender, però a la Cascada de Arripas agafarem el trencall que ens portarà de tornada a La Pradera de Ordesa (1.360 m, 14 km, 4 h).\nPerfil de l'etapa: La Pradera d'Ordesa (1.360 m; 0 km) - Cua de Cavall (1.650 m, 7 km, 2 h) - La Pradera de Ordesa (1.360 m, 14 km, 4 h).\nPerfil Etapa: Cua de Cavall\nenviat per Familiars Lleida @ 10:40 p. m. 7 comentaris\nDificultat: Fàcil tot i que caldrà tenir cura dels nens quan estiguem prop de les cingleres.\nDistància recorreguda: 9 km (6,8 km opcional)\nDesnivell acumulat: 436 m\nTemps aproximat (circular): 4,5 hores + temps de dinar\nSortida a les 8.30 h de l'aparcament de Barris Nord\nComencem el nou curs amb aquesta sortida per retrobar-nos tots plegats i poder compartir les experiències de les vacances viscudes.\nSortirem de l'aparcament direcció Corbins per agafar la A-2 direcció Barcelona. Prendrem la sortida 507 direcció Guissona per la L-310. Tot seguit anirem direcció Solsona per la LV-3113 + LV-3005. A 1 km de Solsona agafarem la C-26 direcció Berga. A 6 km farem una aturada a Olius per descansar la mainada del viatge, menjar una mica i afrontar el seguit de corbes que ens espera. Aprofitarem també per veure el cementiri modernista (petit però curiós al estar integrat en les roques) i la cripta de Sant Esteve.\nA les 10.45 agafarem els cotxes per pujar al pla de Busa, direcció Besora. Deixarem els cotxes prop de Cal Rial de Busa i començarem a caminar direcció nord per una pista per anar al La Vila, masia actualment amb funció de corral. En aquest punt anirem direcció oest fins arribar al mirador, que ens oferirà una panoràmica espectacular. En aquest punt continuarem per un sender cap a la presó de Busa. HAUREM DE VIGILAR LA MAINADA!!\nEl Capolatell rep el nom de presó perquè durant la Guerra del Francès aquesta mola va ser utilitzada per a aquest fi. Un cop entrats els presoners per la palanca aquesta era retirada i quedaven aïllats per cingleres de cent metres d'alçada.\nActualment l'accés es realitza per una passarel·la metàl·lica, i a la mola, s'ha de tenir cura dels diferents forats. Un cop vista la presó desfarem el camí fins al mirador. Aquí agafem un corriol poc traçat que va pujant fort a prop de la carena. Anirem trobant algunes marques de color verd, tot i que ja estan molt desgastades.\nCim de la Llebre (1.515 m). Baixem sempre pel fil de la carena entre boixos fins al coll de la Canal de Casa Vila (1.490 m) A l’altre costat del coll, bastant ample, tornarem a caminar en pujada fins al cim del Cogul (1.526 m) punt més alt de Busa, sempre seguint el fil de la carena. Farem una parada per contemplar les bones panoràmiques i fer el dinar.\nAquí el camí és poc marcat. No deixem la carena i passem pel costat del Cavall Bernat (1.450 m) Seguim baixant fins a trobar l’antiga pista del grau de Vilamala. Deixem la pista i comencem a baixar pel dret fins a trobar la pista principal, prop de la casa Bartolina.\nA partir d'aquí i resseguint la pista tornarem al punt de sortida.\nSi ens queda temps i ganes, de baixada podem apropar-nos a la vall d'Ora i visitar l'ecomuseu, situat al costat del riu Ora, on hi ha una antiga serraria que serveis d'explicació de les activitats econòmiques que antigament tenia la zona.\nAnimeu-vos que SEGUR ens ho passarem molt be!!\nenviat per Familiars Lleida @ 1:20 a. m. 5 comentaris


Rànquing d'escala i corda, per Pilota 2.0 - PilotaVeu\nDijous, 28.9.2017 16:00h\nEn la pilota basca van patrocinar el rànquing amb una empresa d'apostes.\nSempre hem defensat la importància d'un rànquing en l’Escala i Corda professional. El 2015 ja ens pronunciàrem en un article en este mateix diari on defensàvem la seua necessitat paral·lelament a la creació d'un calendari anual de competicions. Pensem que són 2 accions imprescindibles per a millorar el sistema de competició actual i convertir-lo en un producte esportiu atractiu.\nTots coneixem el rànquing en esports com el tennis, pàdel, bàdminton i el de recent creació en la pilota basca, on una gran marca ha aprofitat l'interés que suposa per als fans. Tots ells són esports de característiques similars a l’Escala i Corda, almenys comparteixen alguns principis tàctics generals, però com sabem la Pilota no és igual a estos esports i té unes característiques pròpies i diferents a tots .\nSabem que la mesura que ha dut a terme la Federació de Pilota Valenciana d'implantació del rànquing en pilota ha generat posicions enfrontades. Des de Pilota 2.0 pensem que es tracta d'una molt bona iniciativa i que és una forma objectiva de decidir el salari dels jugadors i una bona estratègia de màrqueting com es fa en altres esports similars a la Pilota. Però, d'altra banda, pensem que el sistema de rànquing es podria adaptar millor a la realitat de la Pilota en lloc de desaparèixer perquè siga més just i no genere conflictes. Per a dur a terme eixa adaptació, sense modificar l'actual model de competició, hauríem de tenir en compte els següents aspectes:\n1. Com que els equips no s’arreglen en funció del rànquing i es continuen arreglant en funció de les traveses o el nivell subjectiu, s’hauria d’incorporar un coeficient que valorara el jugador que juga en desigualtat de nivell. És a dir, si un jugador de primer nivell juga amb companys d’un nivell molt baix contra un equip de major nivell, eixe coeficient hauria de multiplicar el valor dels jocs. D’esta forma no rebrien penalització els jugadors de primer nivell i es podrien continuar fent partides igualades com s’ha fet tota la vida.\n2. La participació als tornejos ha de ser respectant el rànquing o totalment lliure per tal de no afavorir ningú que no s’haja guanyat el dret a participar.\n3. Ha de ser pública la consecució dels punts de forma que no hi haja cap dubte del total dels punts de cada jugador i en quines partides els ha conseguit.\n4. Si les partides del dia a dia comptabilitzen, també haurien de restar per perdre, per a limitar que hi haja jugadors que vagen a sumar algun joc de cara al rànquing i no a competir.\nPer tot açò, donem l’enhorabona a la Federació de Pilota Valenciana per introduir una mesura tan atrevida i novedosa i els animem a continuar endavant amb ella introduint algunes modificacions per a fer un sistema més just i menys subjectiu. De segur que a través dels seus serveis tècnics poden aportar més.\nRànquings de rests i mitgers en escala i corda i raspall del mes de maig. Foto: FPV.\nPer a llegir totes les opinions de Pilota 2.0, podeu punxar ací.\n1082 lectures Cap comentari Envia


Ascomicots - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Ascomicot)\n"Ordres sense emplaçar"\n"Família sense emplaçar"\nEls ascomicots o ascomicets (Ascomycota) constitueixen un filum del regne dels fongs. El seu nom deriva del mot asc, del grec ἀσκός (askos), que és la seva estructura microscòpica de reproducció sexual. És el filum més nombrós dels fongs amb unes 64.000 espècies conegudes. Tanmateix, algunes espècies dels Ascomycota tenen reproducció asexual i per tant no formen ascs ni ascospores. Anteriorment estaven classificats dins del Deuteromycota (deuteromicets)\nEls ascomicets són un grup monofilètic, és a dir, tots els seus membres tenen un antecessor comú. Abans del reconeixement del regne fong, els fongs amb ascs eren considerats una Classe, no pas un filum. El nom col·lectiu original era "Ascomycetes". L'elevació de la categoria taxonòmica dels Ascomycetes va donar lloc als noms Ascomycetae, Ascomycotina, i finalment Ascomycota.\nAquest grup és de gran importància per als humans, ja que són font de medicines com els antibiòtics i utilitzats per a fer el pa, begudes alcohòliques i formatge, però també poden ser patògens dels humans i de les plantes.\nEntre els seus membres més coneguts hi ha les múrgules, les tòfones, el llevat de cervesa i el llevat de fer pa. Estableixen relacions simbiòtiques amb algues per a fer la majoria dels líquens. Diverses espècies d'ascomicets són organismes models en biologia\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Ascomicots\nBOLD Dyntaxa EOL GBIF IF IN ITIS MycoBank NCBI Paleodb Tropicos Ubio WoRMS\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Ascomicots&oldid=29841730»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 abr 2022 a les 07:36.


GeolocalitzaciÃ³, cap a on tendeixen les xarxes socials - FarrÃ©.cat\nFa uns dies vaig comenÃ§ar a utilitzar foursquare, una xarxa social que es basa 100% en el geoposicionament.\nCom funciona foursquare?\nEl funcionament Ã©s molt senzill: Quan vas a algun local, pots indicar que estÃ s allÃ i, si vols, donar alguna informaciÃ³ sobre el lloc com per exemple algun plat que t’hagi agradat d’un restaurant o el tipus d’ambient d’un bar.\nL’encert de foursquare respecte altres eines de geoposicionament, com ara Google Latitude, Ã©s la incorporaciÃ³ del joc per tal d’incentivar-ne l’Ãºs. Cada cop que es fa un check-in a un lloc, et dÃ³na punts en funciÃ³ de si l’has descobert tu, si Ã©s el primer cop que hi vas o coses per l’estil. TambÃ© hi ha una gran quantitat de medalles que es guanyen quan s’arriben a certs objectius com per exemple sortir 4 nits seguides o fer 30 check-ins en un mes.\nAquestes medalles tambÃ© poden estar relacionades amb marques com per exemple anar a 5 restaurants recomanats pel NY Times o, m’ho invento, visitar 7 starbucks diferents en un mes.\nUn Ãºltim incentiu (molt divertit), Ã©s el d’aconseguir ser l’alcalde (Mayor) d’un lloc, que l’aconsegueix la persona que ha estat mÃ©s cops en aquell local (amb un mÃnim de 3 cops). Als Estats Units estÃ agafant molt fort aquesta xarxa social i ja comencen a haver-hi bars que conviden a una cervesa al Mayor (alcalde) d’aquell bar quan ho aconsegueix.\nL’altre dia vaig llegir (no recordo on) que el que diferencia a aquesta xarxa social de la resta Ã©s que aquesta incita a sortir i a relacionar-se amb gent, cosa que cap altra xarxa social requereix.\nCom a curiositat, els fundadors de foursquare van fundar fa uns anysÂ dodgeball.com, que va ser comprada l’any 2005 per Google i Ã©s el quÃ¨ ara es coneix com a Google Latitude.Â Actualment, l’aplicaciÃ³ de foursquare estÃ disponible per iPhone,Â Android iÂ Blackberry.\nPer cert, el meu usuari de foursquare Ã©sÂ oriolfb ;)\nUn dels problemes mÃ©s greus que es pot plantejar respecte la geolocalitzaciÃ³ dels continguts Ã©s la privacitat, motiu pel qual vaig deshabilitar de seguida el Google Latitude i el Google Buzz. PerÃ², tal i com diuen a l’entrevista que hi ha al final del post, a foursquare ets tu qui decideix si compartir o no la teva localitzaciÃ³ i, al contrari que amb twitter, el perfil de foursquare no Ã©s pÃºblic per tant pots controlar molt bÃ© qui pot saber on estÃ s i quÃ¨ vols que la gent sÃ piga.\nPerÃ² aquesta no Ã©s la Ãºnica xarxa social amb geolocalitzaciÃ³: Ja fa uns mesos, twitter va habilitar la opciÃ³ de geolocalitzar els tweets des de les aplicacions mÃ²bils, canviant completament el significat dels tweets. Per exemple, no Ã©s el mateix dir que estÃ plovent que no pas fer-ho amb un tweet geolocalitzat, cosa que et permetria saber que plou a Sabadell. A mÃ©s, des de fa un mes, es poden veure els trending topics globals o els de zones concretes del mÃ³n grÃ cies a la geolocalitzaciÃ³.\nL’Ãºltim que s’ha afegit a la geolocalitzaciÃ³ ha estat Google Buzz i permet mostrar tots els buzzÂ sobre el Google Maps.\nAmb una finalitat molt diferent ens trobem amb Waze, una eina que ens permet saber l’estat del trÃ nsit en temps real basant-se en tota la gent que va informant constantment on estÃ de forma anÃ²nima (o no)\nI quÃ¨ hi guanyem amb aixÃ²?\nSi aquestes xarxes socials geolocalitzades prosperen, i crec que aixÃ serÃ , tant els negocis com els usuaris en podrem treure molt profit fent ja sigui mitjanÃ§ant promocions exclusives per aquestes xarxes socials o mitjanÃ§ant critiques qua fan els usuaris sobre els locals:\nSi les crÃtiques sÃ³n dolentes, forÃ§aran al propietari a millorar i per tant donaran un benefici a l’usuari final. Si no ho corregeix, els usuaris ja sabran on no anar.\nSi les crÃtiques sÃ³n bones, tots ens en beneficiarem: els propietaris aconseguiran nous clients i els clients obtindrem un bon servei. Per tant, tindrem mÃ©s possibilitat d’acabar a un local de qualitat.\nPer acabar, poso una entrevista que se li va fer a Evan Cohen, el General Manager de foursquare durant el Mobile World Congress a Barcelona:\nEnllaÃ§os: Foursquare | Google Latitude | Google Buzz | Twitter | Waze\nPublicat el 2 Març 2010 16 Març 2010 Autor Oriol FarrÃ©Categories Xarxes SocialsEtiquetes foursquare, GeolocalitzaciÃ³, Google Buzz, OpiniÃ³, Twitter, Xarxes Socials\nAnterior Entrada anterior: Google compra a Picnik\nSegüent Entrada següent: And Then There Was Salsa


Internet Update: Quines seran les tendències i les novetats que depararà el món digital durant el 2018? – Agència de desenvolupament del Montsià\nHome/General/Internet Update: Quines seran les tendències i les novetats que depararà el món digital durant el 2018?\nDes de fa 5 anys, Montsià Actiu aposta per una formació continuada per a les persones autònomes o empreses que han començat, o volen començar, a fer el pas en el procés de la digitalització dels seus negocis. El màrqueting digital, es considera un factor clau perquè tots els negocis de la Comarca puguin ser més competitius. Fent el salt al món digital es pretén que puguin arribar a un públic molt més ampli i trobar nous clients potencials que d’una altra manera seria més difícil d’aconseguir.\nEl darrer seminari que s’ofereix aquest 2017, es portarà a terme aquest divendres 15 de desembre al CINMS (Centre de Negocis de la Sénia) a l’Avinguda Indústria, 1 del Polígon Industrial Les Mataltes, entre les 16 i les 20 hores, on Montserrat Peñarroya, ens parlarà de les novetats i tendències que ens trobarem el 2018 en el marc del màrqueting digital. D’aquesta manera es pretén analitzar tots els canvis que es produeixen en el món digital i com afecten o afectaran en les estratègies de comunicació.\nMontserrat Peñarroya, amb més de 25 anys de carrera professional en el sector del màrqueting, també és CEO de Quadrant Alfa i Directora de l’Institut Internacional per a la investigació de la societat de la informació i el coneixement (3isic).\nEls interessats en assistir-hi, poden inscriure’s a l’apartat de l’agenda del web actiu.montsia.cat.\nBy Agència del Montsià| 2018-01-24T10:37:48+00:00\tdesembre 14th, 2017|General|0 Comments


Studio Sur Pierri Louveigné Bèlgica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nrue de la China 46, Louveigné, Louveigné, Bèlgica - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Studio Sur Pierri\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, B&B Sur Pierri es troba a la zona de Louveigne de la ciutat de Louveigné. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nB&B Sur Pierri ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, casino, aparcament de cotxes, habitació familiar, biblioteca per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, habitacions interconnectades disponibles, articles de tocador per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de camp de golf (a 3 km), spa, parc infantil, jardí. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, B&B Sur Pierri no troba competidors en cap categoria.


Fracassa la negociació entre el Govern i el PSOE per pactar la moratòria urbanística\n09 juliol 2020 17:22\nEs manté oberta la porta per a les converses sobre el futur model territorial\nV.Campins | 01 octubre 1998\nLa negociació Govern-PSIB ha fracassat.\nLa moratòria urbanística no serà finalment pactada entre Govern i socialistes. L'executiu no modificà ahir el posicionament i el PSIB-PSOE refermà l'oposició a una «suposada moratòria absolutament inoperant», en paraules del socialista Francesc Quetglas, després d'entrevistar-se amb el conseller Miquel Ramis.\nPer tant, a la reunió entre uns i altres d'ahir capvespre es confirmà el desacord pel que fa a les mesures cautelars prèvies a la definició del futur model d'ordenació territorial. Això sí, es deixà la porta oberta per continuar negociant-ne el model.\nPel que fa a la moratòria, Quetglas i Joana Barceló deixaren clar que «no hi ha hagut i no n'hi pot haver», ja que, tal com indicaren, la postura del Govern de suspendre només aquells urbanitzables sense pla parcial presentat fins al moment de l'aprovació de la llei és «inflexible i inamobible» i, com ja se sap, els socialistes demanen una moratòria que afecti tots els projectes en tramitació, així com la major part dels qui no disposen de pla parcial aprovat.\nEn aquest terreny, Quetglas posà en relleu que la redacció de la proposta dels populars «devalua» encara més el que incialment es pensava, ja que la suspensió només afectaria aquells urbanitzables que no hagin iniciat el procés de tramitació «que hagin sobrepassat els terminis prevists».\nPer la seva banda, el conseller de Medi Ambient, Miquel Ramis, assegurà que la proposta global de l'executiu, en què està inclosa la qüestió de la moratòria i d'altres referents al futur model territorial, és «millorable» i negociable. En tot cas, manifestà que «hi ha un excés de reserva quant a pronunciaments» i que es dóna massa importància a les mesures cautelars i s'oblida que el rellevant és fixar a mig i llarg termini un model territorial i un sostre poblacional.\nPrecisament, pel que fa a la definició del model, que s'ha de plasmar a les Directrius d'Ordenació Territorial, continua oberta la mesa negociadora. El compromís del Govern que la moratòria no afecti les competències dels Consells Insulars en matèria urbanística, concretament de suspensió de planejaments, és un dels factors que fan que el PSIB estigui disposat a estudiar i conversar sobre aquest aspecte.\nPla únic per a Mallorca\nEls socialistes també valoraren de forma positiva la disposició de l'executiu a contemplar un possible únic pla territorial per a l'Illa, davant els sis que havia plantejat abans. Per concretar aquest aspecte es formaria una comissió mixta encarregada d'elaborar el pla, si finalment només és un, i Medi Amient es faria càrrec del cent per cent de les despeses.\nEl PSIB no veu tan clar una altra proposta dels populars dirigida a evitar la parcel·lació sistemàtica de sòl rústic a través d'un reglament. Es mostren d'acord amb l'objectiu, però dubten que el que estableixi el reglament pugui limitar el que permet la Llei.\nTant el tema de la planificació territorial per a Mallorca com l'anterior pla seran objecte d'anàlisi per part del PSIB fins d'aquí a dilluns, quan està prevista la pròxima reunió. El PSIB també es pronunciarà sobre un altre dels punts proposats de l'executiu: nomenar una comissió paritària d'experts per tal de concretar el sostre poblacional.\nEl resultat de la reunió que ahir mantingueren els representants socialistes, Francesc Quetglas, Joana Barceló i Vicens Tur, amb els populars, Miquel Ramis, Cristòfol Huguet i Josep Juan Cardona, estava parcialment anunciant de forma anticipada. Era previsible que ja no era possible l'acord per a la moratòria, però s'havia de veure si la ruptura era total. Finalment, executiu i socialistes semblen disposats a continuar negociant el futur model d'ordenació territorial, encara que en la mesura prèvia no hagi estat viable el consens.


El Seagull s'enlaira a la primera posició | Futfem.cat\n19 de febrer de 2017. Aquesta va ser la darrera data en què el Seagull de Jordi Ferrón va defensar la primera posició al grup català de Segona. Pràcticament un any després, les badalonines han tornat a recuperar el màxim esglaó de la taula. La victòria contra el Son Sardina a casa i la derrota del Collerense davant l'Europa (2-3) ens notifica la bona nova de la jornada.\nA la prèvia del partit, el Seagull anava limitat de pólvora ofensiva, a causa de les lesions de Sara Serna i Carla Morera, i les molèsties de Yosse González, que l'ha obligat a iniciar el matx des de la banqueta, però que s'ha erigit com a determinant a la represa. Tot i això, «el partit ha estat controlat a la primera i a la segona part» per part de les 'gavines', com remarca l'entrenador badaloní Jordi Ferrón. Les ocasions del primer temps, però, no han finalitzat al fons de la xarxa. Irina Uribe ha gaudit de l'oportunitat més calenta, però el xut de la blava ha sortit fregant el pal.\nA la represa, aquesta superioritat s'ha traduït en gols amb el recanvi de Yosse González. «Abans del partit hem parlat que Yosse jugaria 30 minuts i no ha pogut ser més determinant», afegeix Ferrón. Tot i això, el Son Sardina ha gaudit del primer xut perillós del partit. A continuació, el Seagull ha agafat les regnes del matx i Alba Gordo ha transformat el primer en un penal sobre Yosse. Abans del canvi, la davantera badalonina ha tancat el partit en set minuts i Noelia ha arrodonit la festa del Seagull aturant un penal al minut 89 de matx.\n«Aquesta victòria ens situa líders gràcies al treball en equip i en un tram de la temporada amb moltes baixes. Les lesions ens perjudiquen perquè són absències ofensives i hem de reconvertir jugadores», valora Ferrón arran de les lesions que pateix la plantilla en un moment determinant del curs. El triomf situa el Seagull líder en solitari a la classificació amb 36 punts i el Son Sardina tancarà la jornada en una còmoda setena posició amb 26.


Vard Mamikonian - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n508 (Gregorià) (57/58 anys)\nMarzban of Armenia (en)\nVasak Mamikonian (en)\nHmayeak Mamikonian (en)\nHmayeak Mamikonian (en) , Dzoyk Artsruni (en)\nArtases Mamikonian (en) , Vasak Mamikonian (en) i Vahan II Mamikonian\nVard Mamikonian conegut com a Vard el patrici, for marzban d'Armènia per més de quatre anys, al darrere de Vahan II Mamikonian. Les dates del seu govern són incertes però es va iniciar entre el 505 i el 510 i va acabar entre el 509 i el 514.\nFou deposat per la cort persa que el va acusar de conspirar amb els bizantins, i el país va perdre l'autonomia. El va succeir com a marzban Purzan (Buzan). La direcció dels Mamikonian va passar als seus nebots Manel i Vardan III Mamikonian, fills de Vasak II Mamikonian.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Vard_Mamikonian&oldid=17830181»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 des 2016 a les 00:42.


Els gironins aspiren a sortir més reforçats esportivament de la visita a Lugo\nFrancisco Rodríguez, tècnic del Girona GIRONA FC\nGironaTenir un bon entrenador no és el mateix que tenir un entrenador. L’arribada de Francisco a Montilivi ha significat un canvi de tendència per a un Girona que s’aferra a la competitivitat. I aquest és el primer símptoma d’una recuperació esportiva que, si no es confirma, no serà per la falta d’energia d’un tècnic que ha caigut dempeus. Els gironins visiten el Lugo (19 hores, Movistar LaLiga) després de sumar dos triomfs que han apagat el foc provocat per començar la Lliga amb dues derrotes i la plantilla per fer. Francisco pot enllaçar la tercera victòria consecutiva, una fita que cap entrenador (Eusebio, Unzué, Moreno i Martí) ha aconseguit des del comiat de Pablo Machín.\n“Seguim sent humils i realistes. I malgrat que gaudim de les victòries, mantenim la calma i no podem oblidar què cal fer per continuar en la mateixa línia. Seria reconfortant guanyar un tercer partit sabent que encara en tenim dos de pendents”, confessa l’andalús, a qui no li cal alçar la veu perquè se l’escolti. Amb personalitat, quan calia fer-ho ha reconegut que el vestidor coixejava, que va haver de passar-se l’últim dia de mercat fent trucades pregant perquè algú vingués i no dubta que a Segona, per tenir èxit, s’ha de saber patir. Una qualitat que el Girona ha ensenyat en els últims duels, guanyant per la mínima i deixant la porteria a zero.\nDavant l’allau de partits que hi ha a l’horitzó (quatre en quinze dies), tothom tindrà l’oportunitat de demostrar que el fons d’armari és de qualitat. “Hem de tenir present que hi ha nois que fa sis o set mesos que no tenen continuïtat i necessiten un temps. Hi haurà canvis perquè n’hi ha d’haver, però veig les cares dels futbolistes i tenen ganes de participar, això per a un entrenador és fantàstic”, afegeix Francisco valorant les alternatives de les quals disposa. “Comptem amb la possibilitat d’utilitzar diferents sistemes, el rendiment dels futbolistes ens fa ser millors. M’ho estan posant difícil i això a la llarga serà beneficiós per a l’equip, perquè surti qui surti, respon”. El Girona té les absències de Juanpe, Stuani –s’espera que torni aviat–, Aday i Muric per lesió, i Couto, que marxa amb la selecció del Brasil.\n50% de triomfs a la banqueta\nFrancisco ha guanyat la meitat de partits que ha dirigit al Girona: dels catorze disputats, n’ha guanyat set, n’ha empatat tres i n’ha perdut quatre. Un dels que no va guanyar precisament va ser a Lugo, on els blanc-i-vermells es van acomiadar el curs passat de les poques opcions que quedaven d’ascens directe. Unes opcions que es van allargar fins a la final del play-off i no haurien estat possibles sense el fitxatge del tècnic, que també té el mèrit de saber obtenir els tres punts sense Cristhian Stuani: en els tres cursos anteriors, amb la baixa de l’uruguaià, el Girona només havia guanyat quatre partits, i aquest curs ja suma dues victòries. Un motiu més per a l’esperança. “Hem encertat portant jugadors al seu lloc, perquè ell no podrà estar sempre al mateix nivell. Tothom està obligat a marcar gols”, finalitza el tècnic.\nGirona FC CD Lugo Segona Divisió Francisco Rodríguez


ENDREÇANT L’ARMARI: EL CONTE DEL COMTE QUE NO SAP COMPTAR\nEL CONTE DEL COMTE QUE NO SAP COMPTAR\nEn les classes que he anat fent per a adults els introduïa frases com aquesta que servien per recordar com s’escriuen determinades paraules. El sistema pot anar bé per fixar, algunes persones, mots que no tenen res a veure en el significat ni tampoc en l’etimologia.\nLes vocals neutres catalanes ens fan una mala jugada, perquè ens obliguen a dir pràcticament igual les tres paraules. Se’n diuen paraules homòfones, és a dir, paraules d'igual pronúncia, però de diferent escriptura. Homòfon ve del grec homós, que vol dir 'igual' i de phōnḗ que vol dir ‘so'.\nEl conte és una rondalla o narració curta inventada, per a criatures o per a adults. Prové del verb contar, que vol dir explicar, però estareu d’acord amb mi que moltes vegades continuem dient t’explicaré un cuentu, per influència castellana. Influència que ens serveix per dir que tal persona viu del cuentu, i no pas del conte!\nEl comte és un personatge que ens cau lluny del nostre entorn. És un títol nobiliari superior al vescomte i inferior al marquès, i també era el senyor feudal amb jurisdicció sobre un comtat. Per saber dels comtats haureu d’anar cap al nord de Catalunya o cap a ponent, perquè al sud, no n'hi trobareu. Ah! i la comtessa, que a més de ser personatge de la noblesa, també és un pastís gelat!\nI el compte és l’acte de comptar, el càlcul final d’una quantitat. Porti’m el compte –diem al restaurant. És el més complex, perquè no només porta tres consonants consecutives, sinó que a més és masculí, i com que en castellà és femení se’ns creuen els cables de gènere. És masculí sempre, fins i tot si el trobem al compte corrent, -mai no ha existit la compta- i els treballadors dels bancs haurien de saber-ho!\nAls catalans, per molts comtes i comtats que hàgim tingut, no ens han sortit mai els comptes, perquè ens deixem enredar dia per altre. Hem de pagar la vida dissoluta d’un senyor que no és comte, sinó rei. Un rei que no és nostre, però el mantenim com si ho fos. I estem al servei del Tribunal de Comptes, que poden embargar sense dret a rèplica, com en l’època medieval. Cap criatura no entendria un conte com aquest!\n🎦 DRÁCULA, de Francis Ford Coppola\nEUA 1992 (3 Oscars, moltes nominacions i molts altres premis).\nSobre la novel·la de terror d’Abraham Stoker.\nEl 1890 un advocat jove viatja a un castell perdut de Transilvània i coneix el comte Dràcula, trist per la mort fa uns 400 anys d’Elisabeta. El comte viatja a Londres per conèixer la núvia de l’advocat, i les seves amigues.\nÉs una història de terror, però també d’amor del mític comte Dràcula, amb una gran ambientació. Us agradi o no el terror, no us hauríeu de perdre almenys una de les desenes de pel·lícules que narren la vida del torturat comte Dràcula, només que sigui per cultura cinematogràfica. És imprescindible! Aquesta és una bona versió.\nI els diu: —Aneu amb compte, és mala raça,\ni mort i tot no us en podeu fiar,\nel vostre esguard no s'hi entretingui massa\ni que no se us escapi de la mà.\nJosep M. de Sagarra (El comte Arnau, 1928)\nUnknown 3 de juliol de 2021, a les 16:46\nEl gir final, queda rodó!\nCosima Vergari 3 de juliol de 2021, a les 17:35\nMolt bé, Ció, toalment d’acord!\nMangelana 4 de juliol de 2021, a les 17:20\nMolt encertat, adequat, i necessari! Recomano també la pel·lícula\nalfonso.cori 21 d’agost de 2021, a les 11:47\nM' ha agradat el conte sense comte .\n▼ 27/6 (1)


I Promesi sposi d’Alessandro Manzoni | Bloc de Lletres\n← Portal digital d’Antoni M. Alcover\nNo oblidem Txernòbil →\nL’obra triada per celebrar des d’aquest espai la diada de Sant Jordi d’enguany, és una edició pirata d’una novel·la en permanent revisió: I Promessi sposi, d’Alessandro Manzoni.\nAlessandro Manzoni I Promessi sposi: storia milanese del secolo XVII, scoperta e rifatta da Alessandro Manzoni. Pesaro: nei tipi di A. Nobili, 1831.\nA finals del 1823, Manzoni donava per acabat el primer esborrany de la seva novel·la, en un primer moment anomenada Fermo e Lucia. Després de quatre anys de correccions i revisions febrils, que de fet varen produir una novel·la independent de l’esborrany, al 1827 la primera edició de I Promessi sposi va veure la llum pública.\nSolament tres mesos després de la primera edició, Manzoni, s’abocava de ple a una nova revisió inacabable que el va ocupar, entre d’altres activitats, els següents dotze anys, fins que finalment aparegué la segona edició el 1840.\nTot just acabada de publicar la primera edició del 1827, i a causa del seu èxit popular, aparegueren multitud d’edicions pirates, al marge de l’autor, que ell mateix va avaluar en unes quaranta edicions, amb un total de 60.000 exemplars. El preu d’aquestes edicions pirates era molt més baix que el de l’edició original, i van tenir una gran difusió. El mateix Manzoni es va lamentar d’aquest fet, i a banda del seu interès lingüístic i literari per revisar la primera edició, la pirateria editorial va ser una de les causes que el van impulsar a realitzar una nova edició al 1840 (aquesta vegada més barata que la primera: es va distribuir en fascicles).\nLes edicions pirates -com la que presentem aquí, del 1831- van tenir tal difusió que es van fer servir per traduir I Promessi sposi a altres llengües: les traduccions de Juan Enciso Castrillon (1833) i d’A. Bergnes de les Cases (1836), estan basades ben segur en la present edició.\nUs mostrem aquesta tria de diferents traduccions que tenim a la biblioteca:\nAquesta entrada s'ha publicat en Literatura i etiquetada amb Alessandro Manzoni, italià, llibres, Sant Jordi 2011. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Racons de l'Anoia: Capellades\nLa vila de Capellades, a 317 m d’altitud, ocupa un replà travertínic a un centenar de metres per damunt de l’Anoia. A l’entorn de la primitiva església es formà el primer nucli urbà, molt estàtic als primers segles. Al segle XVII s’originà un desvetllament de la població amb l’eixamplament de les muralles del perímetre de la plaça de l’Església, amb la Plaça Xica, la plaça Nova, el Carrer Nou i els carrers de la Canaleta, del Call, de Sant Francesc, d’Oló, com també de l’eix del carrer Major, amb el Portal Jussà davant el pont del Bisbe i el Portal Sobirà a prop de les voltes de Can Bas i del carreró de Magí Carme.\nEl terme municipal de Capellades és el més petit de la comarca, amb 2,95 km2. Limita amb els termes de la Torre de Claramunt, Cabrera d’Anoia i Vallbona d’Anoia. Comprèn la vila de Capellades i l’antic veïnat de la Font de la Reina, i hi ha, a més, la urbanització de Ca l’Anton, la major part de la qual pertany al terme veí de la Torre de Claramunt. El terme és situat a la vall de l’Anoia, a l’indret on el riu talla la Serralada Prelitoral formant l’anomenat estret o congost de Capellades i surt ja de la Conca d’Òdena per a dirigir-se cap al Penedès.\nÉs en aquest congost on trobem una potent terrassa travertínica quaternària, damunt les llicorelles paleozoiques i el granit, formant una cinglera de cornises i covals de pedra tosca i el dosser o barret del Capelló, on hi ha els importants jaciments prehistòrics del terme. El fonament principal de l’existència i de la prosperitat històrica de Capellades és l’aigua de la bassa del Molí de la Vila, d’on brollen de 8 a 12 milions de litres diaris, i encara hi ha altres deus abundants.\nDes del punt de vista economicosocial Capellades, amb poc més de 5.000 habitants, compta amb un important sector industrial que és la principal base econòmica de la vila. El paper, l’electricitat, el tèxtil i les arts gràfiques constitueixen els rams més destacables d’aquesta indústria. El sector de serveis, bàsicament lligat al món comercial, també està ben representat, palesant un increment progressiu en els darrers anys.\nAbric Romaní/Parc Prehistòric\nL’Abric Romaní és el principal jaciment del Parc Prehistòric de Capellades que juntament amb els altres es localitza en la formació geològica travertínica de la Cinglera del Capelló.\nEs tracta d’una àrea amb un alt valor geològic i paisatgístic, així com també de gran vàlua arqueològica per la presència d’una vintena de jaciments arqueològics de diverses èpoques.\nL’Abric Romaní és una cova de 20 metres de llargada per 5 metres de fondària i 3 metres d’alçada a la boca d’accés. La potència estratigràfica és de 12 metres, essent els nivells més moderns d’inicis del Paleolític Superior. Descobert l’any 1909 per Amador Romaní, actualment encara s’hi continuen fent treballs d’excavació arqueològica que va donant noves troballes de gran importància.\nL’espai inclòs dins el Parc és format per tota l’extensió de la formació geològica travertínica de la Cinglera del Capelló, amb una superfície total de gairebé 50.000 m2 i un recorregut d’uns 1.100 m lineals. Constitueix la totalitat de la façana de la població sobre el riu Anoia, que discorre al peu de la formació.\nEl Parc Prehistòric de Capellades neix amb els objectius de protegir aquests patrimonis natural i arqueològic\nEmplaçament: Es localitza a l’extrem nord del passeig del Capelló accedint-se al jaciment per una porta.\nEl rec del Corronaire\nEl rec del Corronaire és el tram que queda al descobert del rec Major, que condueix l’aigua, procedent de l’aqüífer, des de la bassa del Molí de la Vila fins als molins de la Costa i, finalment fins al riu Anoia, a un quilòmetre i mig més avall. El rec, orientat de sud a nord, té un cabal aproximat de 12 milions de litres per dia. L’aigua que circula pel rec surt de la Bassa i cau al rec a través d’un petit salt d’aigua i recorre descobert tot el carrer Rec del Corronaire, des del carrer Abat Muntadas fins al carrer del Pilar. La coronació del conducte del rec està a nivell del paviment del carrer i el protegeix una tanca d’arbust, deixant a la vista la circulació de l’aigua.\nEmplaçament: Entre els carrers del Pilar i Abat Muntadas.\nMolí de la Vila i la Bassa\nL’edifici del Molí de la Vila juntament amb la Bassa que té al costat és sens dubte una de les imatges més característiques de Capellades.\nAquest molí, que avui en dia és el Museu Molí Paperer, havia estat propietat, en el segle XIII, del senyor de Claramunt. Durant el segle XIV s’hi establí la família Mora de Cabrera i uns segles més tard, tant el Molí com la bassa van pertànyer al comú de Capellades. Com a resultat de la llei desamortitzadora del 1855 es va posar a subhasta i els nous propietaris van subscriure un conveni amb els fabricants de paper de Capellades i de la Torre de Claramunt, comprometent-se a cedir part del terreny que havien comprat amb el molí, per tal d’efectuar l’ampliació artificial de la bassa, que pretenia augmentar el cabal del Rec Major. En aquest emplaçament edificaria l’any 1867 una casa-fàbrica de base rectangular la qual, d’acord amb l’estructura típica dels molins paperers. Constava de soterrani, planta principal i tres pisos (sotateulada o mirador), amb un cos annex destinat a magatzem de draps i d’altres utilitats de la indústria. Sembla que la seva activitat paperera es va interrompre a inicis del segle XX.\nLa Bassa és una de les surgències naturals de l’aqüífer Carme-Capellades.\nDes de l’edat mitjana, aquestes aigües han estat emprades per molins fariners, bataners i paperers. Destaca especialment la utilització per a la tradicional manufactura paperera que, mitjançant una acurada canalització, aprofitava aquestes aigües per al procés productiu dels Molins de la Costa, dels quals el Molí de la Vila n’és el primer pel seu emplaçament.\nEmplaçament: Al centre històric de la vila\nCasa senyorial entre mitgeres de dos cossos de planta poligonal, un a cada costat de carrer, units amb un cos en planta primera, tancat per sobre del carrer quedant com a portal d’accés al casc antic, cobert amb volta de canó rebaixada.\nEl cos principal està constituït per una planta baixa, pis i sota coberta complexa de teula corba, amb les vessants acabades amb imbricació de maó i teula, canal, i baixant fins el forjat de planta baixa. Els balcons de la primera planta tenen brancals i llinda plana de pedra i estan protegits amb barana de ferro forjat de brèndoles verticals en reganyol amb dibuix geomètric al centre. A la planta sota coberta les finestres són de proporció sensiblement horitzontal d’arc rebaixat. A la planta baixa, hi ha dos portals d’entrada d’arc de mig punt amb carreus de pedra, tancats amb porta de fusta de dues fulles batents. El parament de la façana és arrebossat.\nLa Casa Bas és de les cases més antigues de Capellades i senyalava una de les entrades de la vila: la de Soldevila. La família que li dóna nom va reunir importants patrimonis, degut a una clara política endogàmica entre les principals famílies locals. La primera família propietària de la casa, de la qual es té constància, és la Balaguer. Actualment aquest espai està destinat a activitats culturals i socials de caire públic\nEmplaçament: Portal d’entrada al casc antic pel costat nord\nLa capella de Santa Bàrbara cal datar-la al segle XII i fins al segle XVIII va ser sufragània de la Pobla de Claramunt. L’any 1919 va ser clausurada i va ser reoberta el 1925 després d’una restauració. Capella d’una nau amb coberta a doble vessant de teula corba acabada amb imbricació de teula. A la façana hi ha un campanaret d’espadanya de dos ulls, sobre del qual s’hi ha afegit una creu de pedra picada.\nEmplaçament: A peu del camí Ral en el tram dit Font de la Reina\nFONTS: Patrimoni Cultural DIBA; “Esglésies Romàniques de l’Anoia” (Josep-Vicenç Mestre Casanova/La Veu); “Rutes per l’Anoia, història i art” (Pau Llacuna i Teresa Mascó /La Veu); Ajuntament de Capellades / Enciclopèdia Catalana\nArticle anteriorJaume Ripoll, director de Filmin: “Molts usuaris ens escrivien dient: ‘Gràcies, perquè ens heu salvat el 2020’”\nPròxim articleLa síndrome de la boca seca: un desordre complex que causa dolor i sensació de cremor a la boca


ACTIVITATS SANT FELIU DE GUÍXOLS 1 AL 31 DE DESEMBRE DE 2017 www.visitguixols.com: todas las actividades en castellano/ toutes les animations en français/ all the events in English *Temps d’uriços: mesos de desembre, gener i febrer. Com a cloenda, uriçada popular el dissabte 27 de gener d’11 a 14h als jardins de Juli Garreta. Uriços + copa de cava + llesca de pa à 6€. *Mercat municipal.Cada…\nACTIVITATS SANT FELIU DE GUÍXOLS 1 AL 30 DE NOVEMBRE DE 2017 www.visitguixols.com: todas las actividades en castellano/ toutes les animations en français/ all the events in English *Ganxotapes Tardor 2017. Campanya gastronòmica del 20 d’octubre al 19 de novembre. Informació dels restaurants participants a : www.visitguixols.com. *Mercat municipal. Cada diumenge de 9 a 14h a la Plaça del Mercat i al Passeig Marítim. Dimecres 1 de novembre…\nACTIVITATS SANT FELIU DE GUÍXOLS 1 AL 31 D’OCTUBRE DE 2017 www.visitguixols.com: todas las actividades en castellano/ toutes les animations en français/ all the events in English *Mercat municipal. Cada diumenge de 9 a 14h a la Plaça del Mercat i al Passeig Marítim. *Obertura de la Caseta del Salvament de Nàufrags i Niu de Metralladores, espais del Museu d’Història. Fins al 15 d’octubre: dissabtes d’11 a 14h…


Avui és el 88è aniversari de la nostra organització i penso que en els moments actuals, de màxima mobilització i repressió extrema, es fa més evident que mai fins a quin punt les organitzacions són imprescindibles. Des del clàssic gramscià “les idees no viuen sense organització” fins a l’actual constatació que sense ser més, però sobretot, ser més forts, no tenim opcions de victòria.\nI aquest ser més forts implica, sobretot, organització. L’organització permet impulsar i provocar la mobilització, permet ajuntar les energies de molts per materialitzar propostes. Però, sobretot, assegura definir i acomplir objectius, i traçar estratègies. I ens dona les eines com a projecte i com a militància per lluitar i protegir-nos mentre avancem en l’estratègia. L’organització dona contingut i sentit a allò que fem, i per tant permet que la força de l’emoció es traslladi en victòries. I que les victòries momentànies es tradueixin, en el temps, en canvis reals.\nPer això és important lluitar. I davant la repressió de l’Estat i les múltiples pressions personals i col·lectives que patim, és important cuidar-nos. Però, sobretot, és imprescindible organitzar-nos. Perquè és el que ens donarà la victòria. És per això que fa 88 anys un grup de joves van decidir fundar aquesta organització i és per això que seguim aquí i esperem ser molts més, perquè tenim un projecte i uns ideals pel quals val la pena lluitar i guanyar. Som el fruit de moltes derrotes i la llavor de totes les victòries. Visca les Joventuts d’Esquerra Republicana!\n04/07/1994 Vilassar de Dalt\nURL CURTA: https://joventrepublica.cat/url/193842


Subvencions per a la contractació de persones desocupades i pel foment de l'emprenedoria de l'Ajuntament de Granollers | Reempresa\nLa Reempresa › Informacions d’interès › Subvencions per a la contractació de persones desocupades i pel foment de l'emprenedoria de l'Ajuntament de Granollers\nPodran ser beneficiaris/àries d'aquestes subvencions qualsevol persona, física o jurídica, de naturalesa privada (empreses, professionals i autònoms).\nSubvenció a la contractació durant 12 mesos de persones desocupades\n- Retribució salarial bruta de la persona contractada.\n- Cotitzacions a la Seguretat Social de la persona contractada.\nMàxim 3 persones contractades per part de la mateixa empresa\nSubvenció al foment de l’emprenedoria\n- Quotes de cotització al RETA o mutualitat del col·legi professional corresponent, dels 12 primers mesos de l'activitat econòmica.\n- Despeses relacionades amb la constitució, inici i funcionament de l'activitat econòmica.\nÚnicament despeses per serveis prestats per tercers (no inclou IVA de factures ni despeses no estructurals com la compra de mercaderies).\nL'import de la subvenció no podrà superar el 50% de la suma de les despeses subvencionables Addicionalment, cada una de les línies té uns imports màxims:\n* LÍNIA 1.\n5.000 € per contractació a jornada completa (reducció per contractació a temps parcial o fixe discontinu)\n6.000€ quan la persona contractada: sigui dona / no hagi complert els 35 anys d’edat / hagi complert els 45 anys d’edat\n** LÍNIA 2.\n4.000 € quan la forma jurídica de l’activitat sigui una cooperativa\n* No es subvencionaran contractes amb una jornada laboral inferior al 40%.\n** Els imports poden incrementar-se en un 50% o 100% en funció de la ubicació del local.\nPersona, física o jurídica, de naturalesa privada, que realitzi una activitat econòmica i tingui capacitat legal per subscriure un contracte laboral\n- Domicili social o centre de treball al Vallès Oriental.\n- Donat d'alta al cens d'activitats econòmiques de l’Agència Tributària.\n- Haver contractat una persona desocupada, seleccionada lliurement per l’empresa, mitjançant qualsevol modalitat de contracte laboral, en el període comprés entre el dia 1 d’octubre de 2021 i el dia que finalitzi el termini per presentar la sol·licitud d’aquesta subvenció.\nPersona contractada que motiva la subvenció\n- Empadronada a Granollers amb una antiguitat mínima de 6 mesos anteriors a la data de contractació.\n- Desocupada el dia abans de la data d’inici del contracte laboral.\n- No haver estat contractada a la mateixa empresa, en els 6 mesos anteriors a la data d’inici de la contractació per la qual es sol·licita la subvenció.\nPersona física, de naturalesa privada, que iniciï una activitat econòmica, de manera individual o col·lectiva\n- Desocupada el dia abans de l'inici de l'activitat empresarial.\n- Activitat econòmica donada d'alta en el període comprés entre el dia 1 d’octubre de 2021 i el dia que finalitzi el termini per presentar la sol·licitud d'aquesta subvenció.\n- Empadronada a Granollers, amb una anterioritat mínima de 6 mesos abans de la data d'inici de l’activitat econòmica o que l’activitat econòmica estigui localitzada al municipi de Granollers.\n- No haver percebut una subvenció, d’aquesta mateixa línia, a les convocatòries dels 2 anys anteriors.\nS’haurà de presentar telemàticament, a través de la seu electrònica de l’Ajuntament de Granollers:\nAlternativament, si la persona beneficiària de la sol·licitud és una persona física, també es podrà presentar presencialment a l'Oficina d'Atenció Ciutadana (OAC) del carrer Sant Josep, núm. 7, en horari d'obertura al públic, sol·licitant cita prèvia amb anterioritat mitjançant el web: https://citaprevia.gestorn.com/granollers/#nbb.


Armilles de feina. - VESLAB.COM\n> ROBA D'ABRIC>ARMILLES DE FEINA\nIdeal per al fred de l'hivern, però...\nArmilles multibutxaques de feina destinades a qualsevol tipus d'activitat professional\nArmilla Multibutxaques encoixinat.\nArmilla multibutxaques acoltxat\nArmilla multibutxaques acoltxada amb cremallera oculta, quedant protegida de rascades. Tallavents i amb butxaques interiors i exteriors.\nARMILLA EMBUATAT WORKWEAR\nArmilla de treball encoixinat resistent a les taques\nARMILLA MULTIBUTXAQUES PRO SERIES\nColor gris fosc / negre.\nARMILLA SIGCAT MERCURY\nARMILLA MULTIBUTXAQUES REPORTER\nArmilla multibutxaques confeccionat en teixit de sarja amb farciment encoixinat i folre interior. Coll alt i cremallera frontal sencera. Inclou una sopata sobre la cremallera, amb tancaments de pressió. 8 butxaques a la cara exterior incloent dos departaments per a bolígraf i una butxaca per al telèfon mòbil.\nARMILLA SIGCAT MOON\nArmilla hivern amb folre polar\nARMILLA "PRO SERIES" Blau marí / negre\nArmilla de feina en color blau marí / negre.Hombros reforçats amb teixit oxford nylon més resitent als fregaments. Ribets reflectants.\nARMILLA DE PUNT FI PER HOME AMB COLL DE PIC\nArmilla de punt fi per a home. Coll de pic.Tractament antipilling del teixit.


Domínguez i Rivero, subcampions de plata a l’Open Estatal de Frontennis\nFinal de la categoria de plata. A la dreta, apareix el jugador Albert Domínguez\nEl CN Terrassa va tenir quatre representants més en la competició\nFinal de la categoria de plata. A la dreta, apareix el jugador Albert Domínguez | CN Terrassa\nLa parella formada per Albert Domínguez, del CN Terrassa, i Enric Rivero, del CF Alcàntera de Xúquer, van proclamar-se subcampions de la categoria de plata de l’Open Estatal de Frontennis de pilota olímpica que va celebrar-se a Cogeces del Monte (Valladolid) el cap de setmana passat. Domínguez i Rivero van perdre a primera ronda contra Sergio Garcia i Abel Ruiz, del CP Puertas Bamar. Aquesta derrota els va conduir a disputar la categoria de plata, en la qual van protagonitzar una trajectòria immaculada fins a la gran final. Van eliminar en quarts de final Maxi Guerra i Rodrigo Bratos, del CP Laguna de Duero, mentre que, a semis, van desfer-se de la parella del CP Torredelcampo. En la gran final, però, van caure contra els valencians Carles Benito i Carlos Carmona.\nEl club egarenc va comptar amb quatre representants més en aquesta cita. En categoria absoluta, Albert Vaghi, fent parella amb Víctor González, del CF Cerdanyola, van perdre contra Miguel García, del Círculo Amistad, i Cristian Stanciu, de València. En el quadre de plata, van perdre en semifinals contra els campions, Benito i Carmona.\nAl seu torn, Biel Vaghi i Víctor Modenes, ambdós del club, van caure en primera ronda contra Andrés López, del CF Cheste, i Rubén Hervás, del Club Valenciano de Natación. En el quadre de plata, van ser superats per Albert Vaghi i Víctor González. Finalment, Paco Nieto, fent parella amb Guido Alegre, de l’Independents Bac de Roda, van ser derrotats per Hugo León, Círculo Amistad, i Joan Pascual, del CF Alcàntera de Xúquer. En el quadre de plata, Nieto va caure contra la parella del CP Torredelcampo.\nPer últim, en categoria juvenil, Biel Vaghi, fent parella amb César Muñoz, del CF Laguna de Duera, van ser eliminats en primera ronda per Enric Rivero, del CF Alcàntera de Xúquer, i Ángel Herrero, del CF Laguna de Duero. Posteriorment, en el quadre de consolació, van caure contra Mario López i Álvaro Villar, del CP Torredelcampo.\nCN Terrassa frontennis Terrassa


Increment significatiu de les persones ateses per la xarxa d’oficines del CITE de CCOO de Catalunya durant el primer semestre del 2021 - CCOO CAT\nCCOO » Notícies » Immigració » Increment significatiu de les persones ateses per la xarxa d’oficines del CITE de CCOO de Catalunya durant el primer semestre del 2021\nIncrement significatiu de les persones ateses per la xarxa d’oficines del CITE de CCOO de Catalunya durant el primer semestre del 2021\n3 de setembre de 2021 2 de setembre de 2021\nEl perfil preponderant segueix sent una treballadora de la llar, llatinoamericana i sense autorització administrativa.\nDurant el primer semestre del 2021, des de les 33 oficines del Centre d’Informació per a Treballadors Estrangers (CITE) de CCOO de Catalunya, distribuïdes arreu de Catalunya, es van atendre 7.874 persones, que van realitzar 11.540 visites i plantejar 19.228 consultes (un significatiu increment del 32 %, del 28 % i del 29,5 %, respectivament, en relació amb el primer semestre del 2020).\nCal destacar que l’atenció d’aquest període encara s’ha vist marcada per la crisis sanitària generada per la COVID-19, que ha condicionat que en molts casos la relació amb la persona atesa s’hagi fet de manera telemàtica. Això ha comportat, tal com va passar durant l’any 2020, un increment important de les tasques de gestió que han hagut d’assumir els nostres assessors i assessores.\nPer nacionalitats, en primer lloc, hi trobem Colòmbia (13,5 %) seguit del Marroc (13,3 %), Hondures (9,1 %), Perú (7,7 %), Veneçuela (5,7 %) i Bolívia (4,8 %). Prop del 65 % de les persones ateses són llatinoamericanes.\nPel que fa al sexe, la memòria semestral del CITE del 2021 constata que, igual com passava al 2020, el 58 % de les persones ateses són dones. Això és conseqüència de la important presència de persones d’origen llatinoamericà i pel major pes de les dones entre les persones provinents d’aquests països: un 79 % en el cas d’Hondures, el 73 % pel que fa a Veneçuela o el 69 %, de Perú i el 65 % de Colòmbia.\nLa memòria també mostra una estabilització respecte de l’any anterior de les persones sense autorització administrativa per residir i treballar a l’Estat espanyol, que es manté prop del 68,5 % del total.\nAquesta situació, que es repeteix any rere any, és conseqüència de l’existència d’una bossa de persones que no han pogut regularitzar la seva situació per les dificultats que genera un mercat de treball de baixa qualitat, atès que es requereix un contracte d’un any a jornada completa. Això s’ha vist agreujat per la crisi social i econòmica generada per la COVID-19, que dificulta encara més l’accés o el manteniment de la regularitat administrativa.\nEn aquest sentit, gairebé el 36,2 % de les consultes ateses tenen a veure amb temes relacionats amb les vies per regularitzar la seva situació administrativa: 25,7 % arrelament social, 10 % altres formes de regularització vinculades i 0,5 % arrelament laboral.\nD’altra banda, s’observa que el 55,2 % de les persones ateses no treballa, un increment d’un punt i mig respecte el 2020, i també s’incrementen lleument les que ho fan de manera irregular, que se situen en el 70,4 % del total.\nEl principal sector d’ocupació és el treball de la llar, que ocupa el 38,9 % de les persones que treballen, el 92,7 % dones, seguit dels altres serveis, amb un 18.9 % i l’hostaleria, amb el 9,2 %.\nEl treball de la llar també és el primer sector pel que fa a treball irregular, amb el 60,7 % del total de les persones que treballen de manera irregular. El segon sector és altres serveis -que inclou la feina en residències de gent gran-, amb un 20,3 %, seguit de l’Hostaleria, amb un 11,7 %.\nSe segueix consolidant, com hem vist els darrers anys, la tipologia de la persona atesa al CITE com una dona llatinoamericana, sense autorització administrativa, que treballa de manera irregular al sector del treball de la llar, amb el que això significa de situació precària. Aquesta precarietat s’ha vist agreujada encara més per la crisi sanitària generada per la pandèmia.\nÉs important destacar aquestes dades ja que enguany s’ha celebrat el desè aniversari de l’aprovació part de l’OIT del Conveni 189 de treball digne per a treballadors i treballadores domèstics. Des del CITE fem una crida a totes les forces polítiques, especialment a aquelles que en aquest moment formen part de la coalició de Govern a l’Estat, perquè ratifiquin de manera immediata el Conveni 189. En aquest sentit també volem recordar que aquest conveni ja ha estat ratificat per 32 països, entre els quals Finlàndia, Alemanya, Itàlia, Portugal i Irlanda, en el marc de la Unió Europea, i que aquesta ratificació és un dels compromisos recollits en els respectius programes electorals de les forces de govern a l’Estat espanyol\nFormació de primera acollida\nDurant el primer semestre del 2021 des del CITE s’han impartit 19 mòduls B de coneixements laborals i 4 mòduls C de coneixements de la societat catalana i el seu entorn jurídic, de 15 hores cadascun. En concret, s’han realitzat mòduls B a Badalona, Rubí (3), el Prat de Llobregat, Cornellà de Llobregat, Barcelona (3), Girona (2), Olot, Banyoles, Salt,Tarragona, Manresa, Granollers (2) i Manresa, i mòduls C a Badalona, Sta. Coloma de Gramenet i Barcelona (2).\nGran part d’aquesta formació s’ha realitzat de manera presencial, amb les mesures necessàries per evitar els contagis de COVID-19, però també s’han impartit alguns mòduls de manera telemàtica.\nEn total, han realitzat la formació més de 600 persones, de les quals prop de 500 n’han obtingut el certificat d’aprofitament.\nUna part d’aquets mòduls ha comptat amb el suport de la Generalitat de Catalunya i el Fons Social Europeu, i altres dels ajuntaments de Cornellà de Llobregat, Sta. Coloma de Gramenet i Rubí. Cal destacar també el manteniment de l’oferta formativa adreçada a treballadores de la llar i les cures que s’ha realitzat de manera telemàtica els diumenges a la tarda per poder donar resposta a les disponibilitats del col·lectiu, que compta amb el suport de l’Ajuntament de Barcelona.\nAquests mòduls formen part de la formació prevista a la Llei de primera acollida de persones immigrades i retornades a Catalunya, els certificats d’aprofitament dels quals permeten obtenir els certificats d’estrangeria necessaris per tramitar diferents procediments administratius per garantir la regularització o el manteniment de la regularitat de les persones estrangeres.\nDes del CITE valorem molt positivament la realització d’aquestes sessions formatives, ja que són un molt bon instrument per afavorir una adequada inserció social i laboral de les persones estrangeres, i per fomentar el seu apoderament i autonomia personal, especialment pel que fa al coneixement dels drets laborals i la manera com exercir-los, perquè el fet de no tenir papers no vol dir que no tinguis drets laborals.


Els Xicots de Vilafranca coronen una nova clàssica de 8 a Santpedor - El Cargol l El setmanari del Penedès l Societat l Política l Economia l Cultura l Vins i Caves l Món casteller l Entrevistes l Esports\n5 Juny, 2017, 09:47\nEls Xicots de Vilafranca coronen una nova clàssica de 8 a Santpedor\nEls Xicots de Vilafranca van participar aquest diumenge a la diada del tercer aniversari dels Castellers de Santpedor, on van completar una nova clàssica de 8, la tercera de la temporada. D’aquesta manera, els vermells van reproduir la mateixa actuació que fa vuit dies a Vilafranca. L’actuació al municipi bagenc, és clar, amb la colla amfitriona, i també amb els Minyons de Terrassa.\nLa colla vilafranquina va obrir plaça amb la torre de 7, amb l’objectiu de consolidar l’estructura per poder-la folrar aviat. En segona ronda va arribar el sisè 4 de 8 de la temporada, un castell de tronc lleuger, pensat ja per enfilar-lo un pis més. Finalment, en tercer lloc van optar pel 3 de 8, el cinquè d’aquest curs, que es va completar amb seguretat. El pilar de comiat va ser un pilar de 5 amb una nova alineació.\nEls Xicots animen tota l’afecció a assistir als assajos durant aquest mes de juny, per preparar-se pels grans reptes de l’estiu. Els assaigs generals són els dilluns i els dimecres a les 21h i els divendres a les 22h. La propera cita castellera per als vilafranquins és aquest dissabte, 10 de juny, a les 18h a Sabadell, amb la colla local i els Xiquets de Reus.


La salut de la població és molt millor en les societats igualitàries - Diari de Girona\nLa salut de la població és molt millor en les societats igualitàries\nUnes jornades organitzades a Girona pel sindicat SATSE analitzen els efectes de la crisi en la salut dels treballadors\nacn 08.05.2012 | 16:48\nImatge de les jornades. ACN\nLa salut de la població és molt millor en les societats igualitàries que no pas en aquelles on la bretxa entre classes és major. Així ho ha recordat aquest dimarts la sociòloga M. Mercè Canet en unes jornades organitzades a Girona pel sindicat SATSE per analitzar els efectes de la crisi en la salut dels treballadors. Canet ha alertat en aquest sentit que el copagament en la sanitat "trenca el contracte" que posseïa la població i que li atorgava "el dret a l'assistència sanitària amb cobertura per a tothom". Per la seva banda, la responsable de Salut Laboral del SATSE a Catalunya, M. del Mar Agüero, ha reflexionat que la sanitat viu d'uns ingressos dels treballadors que cada cop són més baixos.\n"La diferència entre estar sa i estar malalt és qüestió de temps", de manera que, tal com ha alertat la sociòloga i politòloga M. Mercè Canet, tothom ha de recórrer al sistema sanitari en algun moment de la seva vida. Tot i això, ha advertit que amb el copagament que incorporarà la reforma sanitària, col·lectius que necessiten molta medicació, com la gent gran o alguns discapacitats, poden tenir dificultats per afrontar la despesa que els suposarà, i ha afegit que fins i tot alguns poden veure's abocats a deixar els medicaments per no poder-los pagar. En aquest sentit Canet ha recordat que diversos estudis conclouen que la salut de la població en general és molt millor en les societats més igualitàries que en aquelles on hi ha majors diferències entre classes.\nLa sociòloga també ha reflexionat que no es poden aplicar polítiques d'austeritat al sistema sanitari públic "sense que això s'expliqui". Considera que mesures com llogar total o parcialment l'espai d'assistència públic a interessos privats o establir mecanismes de copagament poden arribar a ser "legítimes sempre i quan estiguin formulades de forma explícita en un programa electoral".\nPer la seva part, la responsable de Salut Laboral del sindicat d'infermeria SATSE a Catalunya ha reflexionat que la crisi "no només afecta la infermeria, sinó tota una sanitat que fins ara vivia d'uns ingressos dels treballadors que cada vegada són més baixos". Agüero ha subratllat que "la sanitat no és un negoci" i que no es poden acceptar les retallades en l'àmbit de la salut. Sobre el col·lectiu que representen, considera que la infermera, que "necessita un bon estat físic i psíquic" per poder rendir, pot patir els efectes de la crisi en general i de la reforma laboral del govern estatal en concret, ja que es produeixen mancances com no poder cobrir les baixes laborals. El SATSE també alerta que amb la reforma laboral "augmenta la pressió sobre el treballador, que viu sota l'ombra de l'acomiadament fàcil".


GAS - Concert Inaugural del MIRA 2017 a L'Auditori de Barcelona\n⏱ Dimarts 7\nWolfgang Voigt és un dels grans creadors del nostre temps, un artista que va començar la seva carrera als 80 barrejant sons populars amb electrònica i que més tard, a mitjans dels 90, va posar els fonaments del so minimal co-fundant el mític segell Kompakt a la seva Colònia natal, on va crear alhora el projecte GAS. Amb una trilogia monumental formada pels àlbums ‘Zauberberg’, ‘Königsforst’ i ‘Pop’, va contribuir de tal manera al que avui coneixem com a ambient que és imperatiu afirmar que, juntament amb Brian Eno, són els dos grans compositors del gènere.\nTalent a mansalva, estructures impensables, sons vaporosos que poden omplir recintes sense deixar de portar el públic d’un lloc a l’altre, d’un paisatge al següent, amb GAS tenim el plaer d’anunciar el concert inaugural del MIRA 2017, que es celebrarà el dimarts 7 de novembre a l’Auditori de Barcelona. 17 anys després del seu últim treball, Voigt ha publicat ‘Narkopop’, un disc que segueix l’estela dels seus predecessors pel què fa a qualitat i avantguarda compositiva, i que serà la base de la seva actuació. El show es completarà amb un set de visuals gravades al bosc de Königsforst (Colònia) i que ens faran sentir com en una pel·lícula. Tot això farà de l’Auditori un lloc únic i d’aquest concert inaugural (el primer en la història del MIRA) un esdeveniment imperdible, una història per sí sola.\nLes entrades pel concert ja estan disponibles a www.mirafestival.com/tickets al preu de 20€ més despeses de gestió. Si ja tens l’Abonament del MIRA 2017 tens un 50% de descompte en realitzar la compra.


Alessandro Volta - Vikidia\n18 de febrer de 1745 (Como, Itàlia)\n5 de març de 1827 (Como, Itàlia)\n1.2 L'investigació sobre el metà\n1.3 Final de la seva vida\nAlessandro Volta va néixer a Como, una ciutat que està al nord d'Itàlia. El seu pare era noble i la seva mare era d'una família important. El 1794, Alessandro Volta es va casar amb Teresa Peregrini i va tenir tres fills: Zanino, Flaminio i Luigi.\nPrimeres investigacions científiques[modifica | modifica el codi]\nEl 1761 va entrar al Reial Seminari Benzi de Como (una escola) i es va fer amic del professor de física Giulio Cesare Gattoni. El 1769, quan tenia 24 anys, va publicar la seva primera investigació, que es deia De vi attractiva ignis electrici ac phænomenis inde pendentibus. El 1791 va publicar una altra investigació, Novus ac simplicissimus electricorum tentaminum apparatus. El 1774 va ser professor de física a l'Escola Reial de Como. El 1775 va millorar una màquina que es deia electròfor. Aquesta màquina feia energia elèctrica estàtica i la va inventar Johan Wilcke l'any 1762.\nL'investigació sobre el metà[modifica | modifica el codi]\nDe l'any 1776 al 1778 va estudiar els gasos. Va llegir un article de Benjamin Franklin que deia que hi havia un "aire inflamable"[nota 1] Llavors, el 1776 va anar al llac Maggiore i va veure que dels llocs on hi havia molt fang sortien moltes bombolles. Va recollir-lo i va veure que s'hi podia fer foc. Així va descobrir el metà. El 1778 va aïllar el metà i va veure que si es cremava dins d'un pot tancat, feia una espurna elèctrica. El 1778 va publicar una altra investigació sobre el metà, Lettere sull'aria infiammabile nativa delle paludi.\nFinal de la seva vida[modifica | modifica el codi]\nEl 1801 va viatjar a París i va conèixer a Napoleó Bonaparte. El van convidar a l'Institut de França i va explicar com funcionava la pila que va inventar. El 1810, Napoleí va donar-li el títol de comte. Des del 1791 va ser membre de la Royal Society of London i el 1809 va ser membre de la Reial Acadèmia d'Arts i Ciències dels Països Baixos. El 1819 va tornar a Camnago i va morir el 1827.\n↑ Una cosa inflamable és una cosa que s'hi pot encendre foc molt fàcilment. Per exemple, l'alcohol o la gasolina són inflamables.\nObtingut de «https://ca.vikidia.org/w/index.php?title=Alessandro_Volta&oldid=13814»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 14 set 2017 a les 16:04.


Acció de sensibilització entre usuaris del Centre d'ASPID i infants del Servei Socioeducatiu Municipal Gínjol | ASPID\nAcció de sensibilització entre usuaris del Centre d'ASPID i infants del Servei Socioeducatiu Municipal Gínjol\nLa iniciativa pretén apropar la realitat de les persones amb discapacitat als nens i nenes de la ciutat.\nUn grup de 30 usuaris del Centre d'Atenció Diürna d'Aspid i 10 nens del Servei d'Intervenció Socioeducativa Municipal El Gínjol gestionat per ASPID, s'han reunit aquest matí per tal d'apropar la realitat de les persones amb discapacitat als nens i nenes de aquest servei municipal.\nEls usuaris del Centre d'Atenció Diürna "Candi Villafañe" i els petits han compartit unes hores junts i han practicat diferents esports com són la petanca, el tennis de taula o els escacs. En la trobada, celebrada a la seu d'Aspid, van assistir 10 nens i nenes del grup de petits (de 4 a 8 anys) de l'Gínjol, mentre que un segon grup de 19 nens (de 8 a 12 anys) anirà demà dijous, i el divendres serà el torn de 11 nens més (de 12 a 16 anys). En total, participaran en l'experiència -organitzada per l'entitat- 40 nens i nenes del Gínjol.\nLa iniciativa, destinada a promoure l'educació dels infants en valors i la normalització de la discapacitat, s'emmarca en les activitats d'estiu que organitzen els dos serveis, i que pretenen oferir propostes diferenciades a les del curs habitual. La idea és oferir experiències diferents (sortides lúdiques i culturals, piscina, esports a l'aire lliure, immersió en nous entorns, etc.) que permetin conèixer diferents àmbits socials i aportar una perspectiva més global de la realitat, oferint nous valors com la diversitat i la integració social.


Polinyà, inclòs en una prova pilot de ciberseguretat | NacióSabadell\nPolinyà, inclòs en una prova pilot de ciberseguretat\nParticipa, juntament amb d'altres administracions, al pla Catalonia SOC, que pretén donar resposta a les amenaces dels ciberatacs\nper Redacció, 25 de desembre de 2021 a les 14:00 |\nEls ciberatacs, el terrorisme modern | Europa Press\nL’augment de l’eficàcia en la gestió i la tramitació i facilitar relació del ciutadà amb l’administració són un imperatiu per al Consell Comarcal del Ripollès. Això, al costat de l’avenç cap a un funcionament més sostenible, gràcies a l’eliminació de la tramitació amb paper.\nMalauradament, el desenvolupament dels sistemes telemàtics va acompanyat d’un augment dels ciberatacs i de vulneracions dels sistemes de protecció que ja han esdevingut convencionals. Per això, amb la voluntat de protegir encara més els interessos de la població, el Consell Comarcal del Ripollès ha cregut interessant adherir-se al pla Pilot Catalonia SOC, del Servei de ciberseguretat per a les administracions locals, de l’Agència de ciberseguretat de Catalunya.\nLa institució ripollesa ha estat una de les dues, entre tots els consells comarcals, que ha estat inclosa en aquest projecte. Pel que fa a ajuntaments, també s’hi ha incorporat el de Sant Joan de les Abadesses.\nAquest servei persegueix millorar el nivell de ciberseguretat de les administracions locals de Catalunya i crear un model de referència al món, en aquest àmbit. També busca acompanyar i donar suport a les administracions locals per ser capaces de respondre les amenaces i incidents de seguretat principals. Tot plegat, acompanyat de la implementació d’una cultura de ciberseguretat en aquest àmbit.\nJuntament amb el Consell Comarcal del Ripollès, també es beneficien d’aquest servei en mode de proves el Consell Comarcal de la Ribera d’Ebre. I, pel que fa a als ajuntaments, a més del de Sant Joan de les Abadesses hi ha els de Belianes (Urgell), Castelldefels (Baix Llobregat), Polinyà (Vallès Occidental), Reus (Baix Camp), Sant Celoni (Vallès Oriental) i Sant Sadurní d’Anoia (Alt Penedès). Els primers assajos han començat a mitjan novembre i es posarà en ple funcionament a principi del 2022.\nA tall d’exemple, aquest Servei de ciberseguretat ha de permetre augmentar encara més la protecció actual del Consell Comarcal del Ripollès davant de segrestos d’informació, robatoris de credencials, fuites de dades, explotacions de vulnerabilitats, infeccions amb programari maliciós, fraus electrònics o extorsions.\nSocietat, seguretat, prova pilot, Ajuntament de Sant Joan de les Abadesses, pla Catalonia SOC, ciberatac, ciberseguretat


Groots | Cultiva en casa con boombi\na la revolució vertical\nÚnete ya a la revolución vertical.\nLa nostra revolucionària tecnologia de cultiu patentada a casa teva. Sense complicacions. Totalment automatitzat. Totalment sostenible.\nAmb boombi podràs tenir el teu propi hort intel·ligent a casa sense haver de preocupar-te d'absolutament res.\nEncen-lo i comença a conrear.\nPREOCUPA'T UN COP CADA 15 DIES\n90% MENYS AIGUA\nConrea les teves plantes preferides com un professional i que, a més llueixin amb boombi, el jardí vertical intel·ligent.\nGaudeix de productes frescos, saludables i conreats de manera sostenible a casa teva i sense preocupacions. Introdueix els cons de coco de les varietats de plantes que més t'agradin i comença a conrear!\nEl que t'arriba a casa amb el teu boombi:\nUn boombi del color que escullis amb capacitat per a 4 plantes\nUn germinador per a la primera fase de creixement de les teves plantes\nCons de coco amb llavors ja introduïdes - llestos per germinar!\nNutrients en ampolla d'1 litre per alimentar les teves plantes\n'Es munta en 5 minuts! - Inclou totes les eines necessàries i instruccions de muntatge\nInspirat en els mateixos principis que fem servir a la nostra granja vertical\nHem traslladat l'eficiència de tota una indústria al teu hort a casa, perquè cultivis a casa com els professionals, gairebé sense esforçar-te.\nGermina teus càpsules afegint aigua\nTrasplanta els brots a boombi\nAboca aigua i nutrients fets a mida\nAixí és com funciona\n4 simples passos fins a la teva pròpia collita\nAixò no només estalvia espai a casa, també els dóna espai a les plantes per créixer, a diferència d'altres sistemes de conreu, que ajunten el màxim de plantes possibles limitant així el seu potencial de creixement.\nEl sistema de reg està totalment automatitzat, i si te'n vas de vacances, el tanc de 5 litres fa que no hagis de demanar-li al veí que regui les plantes durant unes dues setmanes.\nBoombi utilitza un potent llum LED d'alt rendiment per a horticultura, assegurant que les plantes estan exposades a l'espectre correcte per a una fotosíntesi i una salut òptimes.\nQuan toqui netejar el sistema és tan fàcil com ficar les parts en el rentaplats. Com fem servir ABS en els components de boombi, fa d'aquest un producte resistent i durador\nLa boombi App permet controlar a distància el dispositiu, programar unes hores de treball personaliadas, seguir el procés de creixement, comprar nous productes i contactar directament amb els farmers de Groots.\nSi vols tenir el teu jardí vertical dins de casa, el nostre accessori d'il·luminació modular realment farà que les teves plantes creixin en interiors amb la mateixa tecnologia provada que utilitzem en la nostra granja vertical.\nEls nostres cons de fibra de coco\nEvitem l'ús de terra gràcies al nostre medi de cultiu compost per fibra de coco i torba, el que ens permet crear condicions perfectes de creixement\nEl con de coco és un mitjà de cultiu que permet conservar l'aigua durant llargs períodes de temps i que les arrels creixin de manera sana dins el boombi.\nAquesta compost en un 90% per fibra de coco i un 10% de torba, pel que és totalment compostable i lliure de químics\nGarantia de germinació\nTot hauria de sortir bé, però la naturalesa sempre ens pot sorprendre. Si no germinen les plantes, te les reemplacem.


Les biblioteques del Maresme us presentem la nostra aplicació per a mòbils i tauletes. L'aplicatiu està disponible sota el nom BiblioMaresme a Google Play i Apple Store. També hi podeu accedir escanejant els codis QR que teniu al final d'aquesta entrada.\nContinguts de l'APP:\nA partir del geolocalitzador sabreu en cada moment quina biblioteca us queda més a prop i com arribar-hi.\nConsulta de les dades de les biblioteques: horaris, serveis, col·leccions especials, etc.\nAudició dels poemes de la guia de recursos El Maresme en vers recitats pel cantautor Dídac Rocher.\nVisualització dels vídeos del canal YouTube de les biblioteques del Maresme.\nAccés a les guies de recursos editades en anys anteriors.\n* La versió completa de l'aplicació només està disponible per a tauletes\nBiblioteques del Maresme Can Milans Notícies


Així i tot: Més Cavalls del Vent\nMés Cavalls del Vent\nAmb quatre ratlles sobre els Cavalls del Vent no n'he tingut prou i he hagut d'escriure una mica més. Una espècie de diari de ruta. Per cert, per què es diu Cavalls del Vent? Sí, sí, ja ho sé que aquelles banderoles de l'Himalaia són pregàries i s'anomenen Cavalls del Vent. Però què tenen a veure les banderoles amb el Cadí? Per què la travessa no es diu Tanquem a les 8 o Canyon del Colorado? Ningú no m'ho ha sabut explicar.\nM'ha estat inevitable comparar aquesta caminada amb la dels Carros de foc que vam fer ara fa un any. Són diferents. Als Carros de foc hi havia més gent, més aigua i més alta muntanya. Als Cavalls del Vent hi ha més contrast de paisatges i la sento més propera. Ah, tampoc no he trobat cap explicació lògica del perquè es diu Carros de Foc.


Comencen les rebaixes a l’Espai Gironès amb més de 35.000 visitants el primer dia - TotSalt\nÚltimes Notícies 7 dies Temperatures insuportables a les aules de l’escola les Arrels de Salt 1 setmana Gran èxit dels quatre concerts a L’Espai Gironès d’artistes catalans amb motiu del Dia de la Música 2 setmanes L’Espai Gironès acollirà quatre concerts gratuïts d’artistes catalans amb motiu del Dia de la Música 3 setmanes Mort Salvador Sunyer i Aimeric 3 setmanes L’Ajuntament prepara un projecte perquè els diners no siguin un obstacle per als nens a l’hora d’accedir als casals d’estiu 3 setmanes Cloenda cinematogràfica amb Star Wars de la celebració del 12è aniversari de l’Espai Gironès 3 setmanes Salt ha abandonat les fumigacions per lluitar contra les plagues d’insectes 1 mes Conferència de Josep Maria Canals 1 mes L’Espai Gironès organitza un original concurs de coreografies en el marc del dotzè aniversari 1 mes S’estrena amb una gran afluència de públic la celebració del 12è aniversari de l’Espai Gironès Buscar Comencen les rebaixes a l’Espai Gironès amb més de 35.000 visitants el primer dia\nпрокат mercedes авто грузии тбилисигрузию машине\nL’Espai Gironès, gestionat per Multi Spain Management S.A., ha començat la campanya de rebaixes amb més de 35.000 visitants el primer dia i amb grans descomptes dels preus en l’oferta del centenar de botigues que hi ha al centre comercial. Els descomptes són en la majoria d’establiments del 50%, tot i que n’hi ha que arriben al 70%. El gerent de l’Espai Gironès, Pau Jordà, valora molt positivament l’inici de la campanya i preveu que les vendes creixeran entre un 2 i un 4% en relació a les rebaixes de l’estiu passat. “Hem tingut una gran afluència de públic durant el primer dia. Hi ha una gran oferta de producte, de molta qualitat, que es poden adquirir a molt bon preu”, destaca el responsable de l’Espai. Aquest diumenge, dia 3 de juliol, el centre comercial estarà obert. ESPAI GIRONÈS\nMULTI SPAIN MANAGEMENT Multi Spain Management pertany al grup Multi Corporation, capdavanter en la promoció immobiliària i gestió de centres comercials a Europa i Turquia. En la seva qualitat d’empresa del sector immobiliari, està especialitzada en la creació, gestió i increment sostenible del valor dels actius que tenen en cartera, convertint-los en un catalitzador del creixement econòmic i la regeneració social del territori. Multi és propietari i/o gestiona 90 centres comercials, que reben 400 milions de visitants a l’any, que gasten una quantitat estimada de 4.000 milions d’euros en més de 6.000 botigues, restaurants i zones d’oci. Multi compte amb més de 650 professionals qualificats, que presten serveis de qualitat altament especialitzats en 13 països europeus, inclosa Turquia (on és la major empresa propietària i de gestió de centres comercials). Multi compte amb el seu propi estudi d’arquitectura, T&T design, que dissenya tots els conceptes arquitectònics i de desenvolupament urbanístic del grup amb un segell únic. Des de la seva fundació el 1982, els seus projectes han estat reconeguts internacionalment per la seva naturalesa innovadora, qualitat arquitectònica, sostenibilitat i profunda sensibilitat respecte als entorns locals.independent escort malaysiamiami properties for sale\ntweet Anterior Junqueras i Salt\nSegüent Bescanó torna a posar en marxa l’Estació\nEl PPC s´oposa a la mesquita de Torre Mirona\nJugadors de l’Handbol Bordils fan pujar fins a 6.000 els punts solidaris de l’Espai Gironès\nEs busca Dependent per Floristeria\n0 comentaris sobre “Comencen les rebaixes a l’Espai Gironès amb més de 35.000 visitants el primer dia”