A PEU » Ferrocarril Manresa-Lleida. 150 anys (1a part: Les estacions)\n« Catalunya és la mosca collonera d’Espanya? Una altra opinió »\nFerrocarril Manresa-Lleida. 150 anys (1a part: Les estacions)\nPublicat en 17:34 sota GENERAL,MITJANS DE COMUNICACIÓ\nLa primera capital de província que es va unir per ferrocarril amb Barcelona va ser Lleida l’any 1860. Per tant, el FERROCARRIL MANRESA A LLEIDA ha fet 150 ANYS (1860 / 2010).\nAquest vídeo ha estat possible gràcies a Tomàs Pérez Ladrero, que ha estat qui ha facilitat dades i fotografies.\nAquesta és la primera part d’aquest treball on es recullen fotos de les estacions. En continuarà un altra amb els material i tracció, els complements i els ferroviaris. Originàriament això fou un PPS que podeu veure en la següent adreça i on hi trobareu algunes dades sobre les fotografies:\nEn commemorar els 150 anys d’aquest línea fèrria tenim un record per tots aquells ferroviaris que al llarg dels anys van treballar amb precaris mitjans i sous de misèria per el progrés i modernitat de tots aquests pobles; per tots ells i les seves famílies la nostra gratitud i estima.\nA Joan Costa i Plans,alcalde de Rajadell; Valentí Riera i Vilaplana, alcalde de Aguilar de Segarra; Montserrat Noguera i Cantacorps, alcaldessa de Sant Pere Sallavinera; Jesús Torrens i Garriga, alcalde de Sant Martí Sesgueioles; Rosa Mª Mora i Valls, alcaldessa d’Anglesola; Jordi Llanes i Valls, alcalde de Castellou de Seana; Josep Maria Palau Palau, alcalde de Golmés.\nL’arribada de l’AVE a Lleida fa més evident les importants mancances que pateixen altres línies ferroviàries de Catalunya. És el cas d’aquesta línia Lleida-Manresa-Barcelona. Per fer aquest recorregut, es triguen quatre hores, una hora més del que està previst que trigui el TGV Barcelona-Madrid. Els passatgers són bàsicament estudiants que van a la Universitat Autònoma o a les facultats de Terrassa i Sabadell, que trigarien molt menys si agafessin el TGV per anar a estudiar a Madrid.\nEls viatges que van de Lleida a Manresa i viceversa triguen pràcticament el mateix que els que van de Lleida a Madrid amb el TGV, tenint en compte que aquest tren, de moment, només circula a 175 quilòmetres per hora i no als 300 previstos. La distància entre Lleida i Manresa és de 118 quilòmetres, la de Lleida a Madrid, de 456. És a dir, quatre vegades més.\nEl tren de rodalies Lleida-Manresa circula a una mitjana de 47 quilòmetres per hora, el TGV Lleida-Madrid, a 175 quilòmetres. El resultat és que el de Lleida-Manresa triga dues hores i mitja, i el TGV Lleida-Madrid, dues hores i quaranta minuts.\nJa seria hora de que canviessin una mica les coses. La gent de Ponent té la vista posada en l’Eix Transversal Ferroviari, l’única esperança per millorar la connexió en tren amb la Catalunya central , encara que és un projecte que s’albira a molt llarg termini. Aquest eix està previst que uneixi les comarques de Lleida amb les de Girona des de l’aeroport d’Alguaire (Segrià) passant per les comarques centrals. Entretant, haurem de seguir tenint paciència.


Una investigació periodística revela maniobres de Luxemburg per mantenir privilegis fiscals a empreses i grans fortunes - MésEconomia\nUna investigació periodística revela maniobres de Luxemburg per mantenir privilegis fiscals a empreses i grans fortunes\nEl Gran Ducat facilita eines que poden estar esquivant les normes de transparència de la UE i l'OCDE\nUna investigació periodística internacional ha posat de manifest les maniobres de Luxemburg per mantenir privilegis fiscals a empreses i grans fortunes. Segons la informació que signen Die Süddeustche Zeitung, Le Monde, El Mundo, el luxemburguès Woxx i l’italià Investigative Reporting Project Italy, Luxemburg posa a disposició d’aquests potentats eines que poden estar esquivant les normes de transparència de la UE i l’OCDE, tot i que Brussel·les i el Tribunal General de la Unió Europea van prohibir el 2019 pràctiques similars. Els mitjans que han fet la recerca afirmen que Luxemburg disposa ara d’una eina anomenada Information Letter, que substitueix una d’anterior que es deia Tax Ruling considerada ajuda il·legal d’Estat per la CE.\nSegons afirma la investigació periodística, les Information Letters són declaracions sobre el que preveu abonar un gran contribuent en matèria d’impostos, però a diferència dels Tax Rullings no tenen el beneplàcit oficial d’Hisenda. Això vol dir que es tracta d’un acord tàcit, i no pas oficial com passava amb l’eina anterior.\nEl mateix treball dels cinc mitjans afegeix, però, que no es coneixen casos en què les autoritats hagin impugnat Information Letters als tribunals, per la qual cosa indiquen que o bé l’administració contacta amb el declarant per corregir o revisar dades de manera confidencial o no hi contacta i, per tant, accepta la informació de manera tàcita. També expliquen que la directriu europea DAC3 obliga a compartir qualsevol informació sobre acords fiscals transfronterers d’aquesta mena, però que les Information Letters en resten al marge, per la qual cosa la podrien estar vulnerant.


Joventuts Revolucionàries Catalanes - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\norganització juvenil independentista i socialista dels Països Catalans\nLes Joventuts Revolucionàries Catalanes (JRC) fou un grup d'esquerra independentista creat el juny de 1972 arran de grups de joves vinculats al Partit Socialista d'Alliberament Nacional (previs a l'escissió del PSAN-P) i orientats vers el moviment de masses i al jovent. Amb aquesta finalitat publica un Petit Llibre Roig de l'Estudiant. El seu butlletí era Joves en Lluita.\nEl març del 1974 es formen bases militants al Barcelonès, Baix Llobregat, Gironès i al Vallès, i quan es produeix el trencament del PSAN s'arrenglera amb el PSAN-P. El 19 d'abril de 1974 foren detinguts per la policia franquista els militants Carme Travesset, Víctor Atienza i Joan Taraval. El gener de 1975 elaboren la definició d'un programa d'alternativa democràtica per a la joventut i l'estiu de 1975 se celebra el II Congrés de les JRC que defineixen definitivament les relacions amb el PSAN-P. L'octubre de 1975 es produirà una nova caiguda de militants amb vuit detinguts, entre ells el futur historiador Agustí Alcoberro i Pericay.\nEl maig de 1976 ingressa a l'Assemblea de Catalunya i el maig participà en la Taula de Forces Polítiques Juvenils de Catalunya. L'octubre del mateix any es forma el Comitè de Dona Jove i decideix coordinar-se amb l'Organització Revolucionària de la Joventut Catalana i agermanar-se amb l'Euskadiko Gaztedi Abertzaleen Mugimendua (EGAM). Quan el PSAN-P es va integrar en Independentistes dels Països Catalans, també ho va fer. Posteriorment es va integrar i dissoldre dins el Moviment de Defensa de la Terra.\nEntre els seus militants destacats van estar Fèlix Goñi i Roura i Julià Babia i Privat.\n↑ Juny 72- Juny 77. Papers Editat per les JRC\n↑ Llista d'independentistes repressaliats a racocatala.cat\n↑ Explicat al web del propi Alcoberro\n↑ Biografies a llibertat.cat\nFons documental de la UAB amb díptics i cartells de les JRC.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Joventuts_Revolucionàries_Catalanes&oldid=24199487»\nDarrera modificació: 22 jul 2020 a les 14:19\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 22 jul 2020 a les 14:19.


Resum i preguntes de Mirall Trencat | Selectivitat 2021 - Pam LearningResum i preguntes de Mirall Trencat | Selectivitat 2021 - Pam Learning\nResum i preguntes de Mirall Trencat | Selectivitat 2021\nSegur que et preocupa treure bona nota a l’examen de català de la Selectivitat 2021. A Pam Selectivitat t’entenem, es per això que t’ajudarem amb les preguntes de la lectura Mirall Trencat per a les PAU 2021. Prepara’t per l’examen més important de l’any amb els nostres cursos completament online:\nMirall Trencat PDF gratis\nPreguntes Mirall Trencat Selectivitat\nExamen Mirall Trencat\nResum persontages Mirall Trencat\nAccedeix gratis al llibre en pdf de Mirall Trencat\nPrimer de tot, el més important, tens accés al llibre? Pots accedir a la versió digital en PDF del llibre Mirall Trencat en el següent enllaç.\nCom sabeu, la prova consta de tres parts:\nEn aquest article t’explicarem com treure la millor nota a les preguntes de Mirall Trencat de la selectivitat 2021.\nComprensió lectora Mirall Trencat selectivitat (4 punts)\nEt posaran un text breu de la lectura de català per a la Selectivitat 2021 i tindràs varies afirmacions sobre la lectura i haureu d’indicar si són verdaderes o falses.\nAquesta pregunta val 0,5 punts i resta 0,1 per cada resposta incorrecte. Però podeu estar tranquils, ja que a pamselectivitat us ajudem a treure la millor nota amb el curs de català que hem preparat per a vosaltres.\nRespecte al breu text sobre la lectura, us posaran cinc mots que poden funcionar com a sinònims d’altres cinc paraules de la lectura i haureu de relacionar-les. Aquesta pregunta val 0,5 punts i no resta, així que no et preocupis si t’equivoques en alguna.\nAquesta pregunta també conta 0,5 punts i està relacionada amb els pronoms febles, és a dir, us posaran dos oracions i, en negreta, us marcaran un pronom feble. Haureu d’escriure el referent del pronom feble marcat.\nLa nostre professora, Sara Marugan, llicenciada en Filologia Catalana a la UAB, us ensenyarà tot el que pot entrar a l’examen de català de la selectivitat 2021 amb el curs complet:\nTeoria i resum dels pronoms febles\nExercicis dels pronoms febles\nTest dels pronoms febles\nExamen dels pronoms febles\nSeguidament, i per 0,5 punts, us preguntaran una qüestió específica sobre el breu text de la lectura i tindreu un màxim de cinquanta paraules per explicar-ho. Haureu de llegir molt atentament el text, segur que us anirà genial!\nL’última pregunta sobre comprensió lectora, és la que més compte… Val 2 punts i té tres subpreguntes. Són en relació a les lectures obligatòries de llengua catalana per a la selectivitat 2021: Mirall trencat i Terra Baixa.\nAquestes tres subpreguntes seguiran un mateix estil de pregunta, però canviarà depenent la lectura a la que es refereixi.\nPrimerament, en un màxim de cinquanta paraules per contestar, us preguntaran una qüestió sobre comprensió lectora de la lectura. Probablement, us preguntaran sobre algun personatge de la lectura. No et preocupis perquè, més avall en aquest article, us explicarem tots els personatges de Mirall trencat, de Mercè Rodoreda.\nLes últimes dos preguntes van relacionades sobre vertader o fals, ja que us posaran unes cinc afirmacions i haureu d’indicar si son vertaderes o falses de les dos lectures: Mirall trencat i Terra baixa.\nPots estar tranquil, ja que a pamselectivitat oferim el curs de català per treure la millor nota de tall a les PAU 2021, on trobaràs un anàlisis de les dues lectures.\nExpressió escrita Mirall Trencat selectivitat (3 punts)\nLa pregunta 6 consisteix en reescriure un fragment específic de la lectura mirall trencat que us posaran. S’haurà de canviar els temps verbals en passat per formes del present, per exemple. Aquesta pregunta val un punt.\nL’última qüestió sobre expressió escrita, s’haurà d’escriure un text ben estructurat de cent-vint-i-cinc a cent cinquanta paraules sobre el tema relacionat de la pregunta i, aquesta, val dos punts.\nSembla difícil, però amb el curs de català de pamselectivitat, serà tot molt més fàcil.\nReflexió lingüística Mirall Trencat selectivitat (3 punts)\nA la pregunta vuit, us posaran deu oracions en les que, hauràs d’indicar l’anàlisi correcte dels pronoms, les oracions o els sintagmes subratllats. Per a cada resposta incorrecte es descompten 0,1 punts.\nA la pregunta nou, s’haurà de completar les oracions amb les dues opcions que et donaran, per exemple:\n“Va demanar la feina _____________ indicat per a fer-la. Si _____________ li hagues- sin donat temps a preparar-se… (almenys / al menys)”. La resposta correcte seria al primer espai, “al menys” i al segon espai “almenys”.\nLa pregunta deu es similar a l’anterior, però referent a les formes verbals correctes que et proposen i hauràs d’escollir la millor.\nLa pregunta onze et posen un text i s’ha de subratllar només les grafies que corresponen a un so determinat.\nA la pregunta dotze et posen varies oracions i s’ha de completar amb les verbs, substantius o adjectius adequats, derivats de les paraules que et posen entre parèntesis.\nExamen Mirall Trencat Selectivitat\nA continuació, podràs trobar un PDF amb un examen de Selectivitat sobre mirall trencat, així podràs practicar i veure com és un examen de les proves de català.\nResum Mirall Trencat Selectivitat\nÉs molt important tenir molt clar com són els personatges de la història i un beu resum de cada capítol per treure la millor nota possible de les lectures de l’assignatura de català per a les PAU,\nPer tant, ara us explicarem breument tots el personatges del Mirall trencat i un resum per capítols a tindre en compte.\nPersontages Mirall Trencat\nÉs el xofer d’en Nicolau i la Teresa.\nAmo de la joieria Begú del passeig de Gràcia de Barcelona. És un home ben plantat, rosat de pell amb els cabells arranats i les celles espesses. Al capítol vuit de la primera part, Eulàlia comunica a Teresa Goday la mort del joier, notícia que trasbalsa Teresa pels records que li porta.\nÉs el primer home amb qui es casa Teresa. Un home vell i amb riqueses guanyades a la borsa, que li proporciona a Teresa l’ascens social i econòmic. Li regalarà una joia de molt valor a la Teresa, la qual revendrà per ajudar a Miquel Masdéu i el seu fill, i la tornarà a comprar sense adonar-se que és la mateixa.\nTeresa Goday Valldaura\nÉs una jove i atractiva, filla d’una peixatera i està casada amb en Nicolau Rovira. Té un fill d’onze mesos amb en Miquel Masdéu. La seva mare tenia una parada de peix a la Boqueria, però va morir. Quan Nicolau mor, coneixerà Salvador Valldaura, amb qui es casa i es traslladen a la torre de Sant Gervasi. Des de llavors rebrà el seu fill, Jesús Masdéu, com si fos el seu fillol, però no deixarà de ser una nosa per a ella. El seu matrimoni amb Valldaura fracassa, perquè aquest viu en un món únic i propi. L’amor que li falta el trobarà en la seva relació amb el notari Riera. Del seu matrimoni amb Valldaura en naixerà una filla, la Sofia. Amb el naixement dels seus néts (en Ramon i en Jaume) comença la seva decadència. Finalment, morirà en pau amb ella mateixa.\nÉs un fanaler, casat i té un fill amb la Teresa, Jesús Masdéu.\nÉs la tieta de la Teresa, era vella i se’n cuidava del fill de la Teresa.\nÉs un amic i company d’en Quim Bergadà. Quan se’ns presenta té una història d’amor amb la Bàrbara i es casa amb la Teresa. Ben plantat, alt, aspecte de bona persona, ros i elegant. Intentarà repetir la història de Viena amb Teresa però fracassarà. Posarà tot el seu amor en la seva filla, la Sofia, a qui li promet que serà l’hereva de tot.\nCompany i amic de Salvador. Estava amb la dona de l’agregat comercial anglès. Té un germà: Rafael que mor assessinat. És enamoradís i poc donat a la contància i no és ben vist per alguns personatges com la Teresa, la Sofia i l’Eulàlia.\nGermà d’en Quim. Li presenta la Teresa a Valldaura.\nÉs amiga de la Teresa. Vol coincidir amb el Salvador Valldaura i la Teresa Goday a la seva festa de Carnaval. Sentirà enveja respecte a la Teresa, i quan aquesta comenci la seva relació amb el notari, Eulàlia se’n separarà. El seu marit, Rafael Bergadà, morirà assassinat un dia sortint de la fàbrica, a causa de les relacions tenses amb els obrers.\nÉs un home alt, prim i educat i té una botiga de roba amb el seu propi nom.\nAdministrador de Valldaura. Home gros ample d’espatlles amb les cames i els braços curts. Tenia fama d’íntegre i de bona persona.\nEra el notari de moda de Barcelona, home esvelt, distingit, amb una rosa vermella damunt la seva taula de treball al despatx. Està casat amb la Constància, una dona poc atractiva. Serà l’amant de Teresa.\nÉs el nou xofer de la Teresa i en Valldaura quan viuen a la torre. Tenia patilles negres i ulls com el carbó. El lloguen poc temps després de casar-se, quan en Vicenç, l’antic xofer de Nicolau Rovira i Teresa Goday, s’ha retirat al seu poble, Igualada.\nÉs la dida d’en Valldaura i Teresa. Ulls verds i la pell molt blanca i era molt neta.\nÉs la filla de la Teresa i en Valldaura. Quan tenia sis mesos era primeta, nerviosa i amb cara molt menuda. Té un caràcter fred, manipulador i distant, al contrari de la seva mare, relació de la qual és d’enveja i odi. Quan aquesta mor, i Sofia esdevé la propietària de tot, descobreix per Teresa uns sentiments que mai no havia sentit. Pel seu pare sent un amor profund fins que descobreix que aquest no l’ha feta hereva. Es casa amb l’Eladi i hi haurà indiferència i humillació i, aquest quan li diu que té una filla, la separació es complicada. Sofia decideix afillar-se la Maria per poder controlar el seu marit. Sofia simbolitza l’ascens social de la família i sent menyspreu pels d’origen humil. La seva rivalitat amb l’Armanda, serà una manera d’afrontar indirectament els adulteris del seu home. Amb la guerra marxa a França fugint del bàndol republicà, que ocupa les àrees riques. Després es casa amb un industrial francès i queda viuda. Quan torna a Barcelona acabada la guerra és per enderrocar la torre i construir-hi una sèrie de pisos de luxe.\nÉs la cuinera de la Teresa i en Valldaura a la torre.\nÉs la germana del notari. Està casada amb un empresari del sector metal·lúrgic, tindrà una filla que es diu Marina, i aquesta tindrà una filla amb el mateix nom. Nascuda uns quants mesos després que en Ramon Farriols l’acollirà a casa seva quan aquest marxi de casa, perquè la seva filla i ell són companys d’estudis. Aquesta filla s’enamorarà d’en Ramon. J\nFill de Teresa i Miquel. Es fillol de la Teresa i sempre serà vist com una càrrega per la Teresa, per no voler deixar-lo desemparat. Miquel Masdéu, ja casat, se l’afillarà, ja que el matrimoni no pot tenir fills. Tot i així, anirà de visita a la torre de forma regular dient ser el fillol de la Teresa. Es toparà amb l’ofici de pintor i durà una vida pobra i resignada. Durant la Guerra Civil espanyola es farà milicià republicà i entrarà a la casa dels Valldaura durant l’ocupació d’aquesta. Li proporcionarà un pis, on viure apartada dels soldats, a l’Armanda. Finalment morirà heroicament, al front, combatent el feixisme.\nEsdevé cuinera dels Valldaura de molt jove, recomanada per una parenta seva, també minyona de la casa. Resultarà ser, finalment, el membre del servei més fiable de la casa i al final de la vida de la Teresa, li farà de confident. Anirà descobrint diversos secrets de la família Valldaura al llarg de la seva vida, que no donarà a conèixer mai. Idealitzarà el temps que fou l’amant de l’Eladi Farriols, i guardarà el present que aquest li va fer: unes arracades, com a símbol d’amor.\nArbre genealògic Mirall Trencat\nA continuació, pots consultar l’arbre genealògic de Mirall trencat per entendre molt més fàcilment les relacions entre els personatges explicats anteriorment:\nLa lectura consta de tres parts, la primera de 18 capítols, la segona de 21 capítols i la tercera de 13 capítols.\nResum mirall trencat, part 1\nTeresa i Nicolau Rovira van comprar una joia per a ella i es queden una agulla de diamant. Com que Teresa té un fill petit d’una relació mantinguda amb un fanaler en l’època en que era pobra i feia de menestral, farà veure que perd l’agulla i la revèn per ajudar la família del seu antic amant, que s’ha afillat la criatura.\nNicolau, davant del disgust que ella simula per la pèrdua, torna a comprar sense saber-ho, la mateixa joia, que ella lluirà en apadrinar el seu fill, Jesús Masdéu. Quan Nicolau mor, Teresa queda socialment ben situada i coneix un diplomàtic amb fortuna: Salvador Valldaura, que s’interessa molt per ella, especialment quan la veu amb tota la seva bellesa i magnificència.\nSalvador ha tingut una aventura a Viena amb una violinista, Bàrbara, que acabarà suïcidant-se inexplicablement. Tot i que Teresa ha sentit parlar d’aquest afer i que la inquieta, accepta la proposta de matrimoni de Valldaura. Aquest abandona la carrera i compra una torre a Sant Gervasi amb un jardí enorme i magnífic. Ja instal·lats i amb una filla, Sofia, es produeix la primera manifestació del trencament de l’equilibri: en una tempesta violentíssima, el llorer que presideix el jardí és migpartit per una llamp.\nLa vinguda de Joaquim Bergadà, company i amic de Valldaura amb el qual havia viscut a Viena, comporta un conflicte familiar: Teresa no vol que Salvador li vengui la finca de Vilafranca on havien passat la lluna de mel.\nEl temps transcorre amb normalitat a can Valldaura: el servei es va succeint, el nen Jesús Masdéu visita Teresa de tant en tant, Sofia creix al costat del seu pare en una relació idíl·lica, que dura fins a la mort de Salvador. Sofia, que havia conegut Eladi Farriols a la botiga de robes de la família d’aquest, i que l’havia vist després al tennis i l’havia convidat a dinar diversos cops en vida del seu pare, decideix finalment casar-s’hi. Al casament hi assisteix Jesús Masdéu, que fa de pintor d’anuncis comercials amb pretensions artístiques; i també Amadeu Riera, l’amic de la seva mare.\nLa mateixa nit, Eladi confessa a Sofia que té una filla dels seus amors amb la cupletista Pilar Segura. L’orgull de Sofia fa que pràcticament obligui Eladi a afillar-se la nena que creixerà a la casa amb els altres fills del matrimoni, Ramon i Jaume aquest darrer feble i malaltís. Els nens es van fent grans en un món a part dels seus pares: el món del jardí, de la senyoreta Rosa i de les minyones, moltes i successives.\nEntre totes destaca Armanda com a figura permanent a la casa. Armanda ha tingut una relació amb Eladi que la situa en un dels vèrtexs del triangle amb Sofia. Encara que ell sedueix altres minyones, cap no tindrà la importància d’Armanda, ni sabrà el que ella sap sobre la família, ni arrelarà a la torre com ella. El món particular dels nens es transformarà amb la mort de Jaume, provocada pels seus germans.\nTeresa, de fa temps impedida i reclosa a la seva habitació, conserva el record del passat en els objectes que l’envolten. Jaume hi participava, guiat per la seva àvia: en morir, aquest herència moral queda, de moment, sense destinatari.\nPer continuar llegint el resum de la segona i tercera part, pots consultar el nostre curs, ja que t’ajudarà a treure la millor nota de llengua catalana a la selectivitat 2021. A més a més, podràs trobar tot el temari, resums i apunts de llengua catalana amb exàmens resolts en el nostre curs.\nCapítol 1: Una joia de valor\nTeresa i Nicolau Rovira estan casats. Ella és jove i ell es vell. Nicolau li compra una joia molt bonica que ella la ven per pagar diners al seu fill que va tindre amb Miquel Masdéu (Jesús Masdéu). El nen es quedarà vivint amb el pare i ella l’apadrinarà.\nCapítol 2: Bàrbara\nSalvador Valldaura coneix una violinista de Viena i s’enamora. Joaquim Berguedà, la hi presenta. Valldaura i ella acaben festejant. Al cap d’uns dies, ella s’acabarà suïcidant, ofegada.\nCapítol 3: Salvador Valldaura i Teresa Goday\nRafael i la seva dona, Eulàlia, familiars d’en Quim Berguedà fan que Salvador Valldaura i Teresa Goday es coneguin. Ell marxa a Paris, 6 mesos, i li deixarà violetes cada per a cada dia (tal i com havia fet amb Bàrbara). S’acabaran casant tot i que sembla que ella no n’estigui molt enamorada.\nCapítol 4: Una torre a Sant Gervasi\nLa parella prova de viure a Paris però a ella no li agrada; quan esperen una criatura, decideixen tornar a Barcelona. Abans de marxar, Salvador Valldaura havia comprat a un dels millors notaris de Barcelona, Amadeu Riera, una torre a St. Gervasi i es queden a viure allà. La filla fou una nena: Sofia.\nCapítol: 5: Tempesta de primavera\nHi ha un tempesta, Teresa i les minyones es posen totes juntes perquè tenen por.\nCapítol 6: Joaquim Bergadà a Barcelona\nQuim Berguedà arriba a Barcelona i es queda a casa dels Valldaura. A la Teresa no li cau gaire bé perquè diu que la seva filla, la Sofia té ulls de japonesa. Salvador i Quim van a la finca de Vilafranca dels Valldaura i, un altre dia, van al teatre: arriben tard per culpa del Quim.\nCapítol 7: El nen Jesús Masdéu\nAl dia de Sta. Teresa, el fill de Miquel Masdéu, Jesús Masdéu, va a felicitar a la seva padrina (en realitat, mare). Porta un ram de flors i marxa amb unes dolços que li dona la Teresa.\nCapítol 8: Abelles i glicines\nLa Teresa i l’Eulàlia queden per parlar al jardí de casa la Teresa. Parlen de les minyones i dels marits. Abans d’anar-se’n, na Teresa dóna a la seva amiga un ram de roses color carn (l’esqueix de les quals, les hi havia donat Riera quan van comprar la casa)\nCapítol 9: Neteja d’armaris\nAquest capítol és un capítol conte. Parla d’Armanda (una minyona jove que serà fidel a la família Valldaura). Explica les seves primeres feines i la seva relació amb les altres minyones.\nCapítol 10: Eladi Farriols\nEl pare d’Eladi Farriols parla amb el l’oncle d’Eladi (el seu germà) i li busquen una feina. Treballarà a una botiga de roba, junt amb el seu oncle, i amb un posat molt respectuós i un gran somriure, rebrà a les clientes més predilectes. L’Eladi es fixa amb la Sofia (la filla d’una de les clientes més recurrents: Teresa). Teresa el convida a sopar algun dia a casa seva i així va prenent contacte amb la seva filla. Sofia és molt seca i no sembla que estigui realment enamorada de l’Eladi. Després d’anar molts diumenges a sopar, l’Eladi i la Sofia es prometen; però Salvador Valldaura morirà aquell hivern (això afectarà molt a Sofia). La parella decideix endarrerir el casament i Eladi s’enamora de Pilar.\nCapítol 11: Pare i filla\nAquest capítol parla de la relació Sofia – Salvador Valldaura (el seu pare). Sofia s’estimava molt al seu pare. Ell li explica els noms dels ocells; el pare era l’home més fort de l’Ateneu; la sofia no estimava gaire la seva mare i el seu pare li promet que quan ell mori, tot allò que era seu li deixarà en herència. Quan Valldaura mor, malgrat Sofia es va quedar molt rica, es va quedar amb un gran sentiment de rabia perquè no li havia deixat la casa.\nCapítol 12: Lady Godiva\nPilar representa el paper de Lady Godiva (canta damunt d’un cavall). Eladi, com tots els homes de Barcelona, s’enamora d’ella. Ella es quedà embarassada.\nCapítol 13: El pintor Masdéu\nJesús Masdéu continua visitant a Teresa. Es dedica a pintar quadres (és aprenent d’un pintor). El pare de Jesús es fanaler.\nCapítol 14: Bodes de Sofia\nSofia i Eladi es casen. Es fa una festa i la parella s’escapa a mitja festa. Van a la torre i quan ella es canvia, li demana a Eladi que li faci un petó al peu (símbol inferioritat), ell al final no li féu. Com a venjança, li explica a Sofia que té una filla. Fan l’amor i, després, ella va a passejar pel jardí.\nCapítol 15: Naixements\nNeix Maria, filla de Pilar. Eladi i Armanda comencen a tenir relacions sexuals. Ramon, després de molts esforços, neix (Sofia pateix molt). La parella d’afillen la Maria (amb la condició que no torni a veure a la seva mare), a les amistats diuen que és una orfe d’accident de tràfic d’uns parents llunyans. Després, Sofia espera a una nena però neix un nen malaltís anomenat Jaume.\nCapítol 16: Les minyones a l’estiu\nLes minyones, durant l’estiu, es banyen a l’exterior amb una manguera. La més maca és Olivia.\nCapítol 17: Els nens\nEls nens de la casa són: Jaume, Maria i Ramon. Jaume i Ramon són els fills naturals de Teresa i Eladi, i la Maria l’han afillada:\nJaume: Noi malaltís que intenta seguir el ritme dels seus germans però ells no volen que jugui amb ells (el pessiguen i li fan mal, el molesten i li fan la vida impossible). Com que és malaltís, el doctor li recomana que no estudiï i que jugui al jardí. A ell li agrada molt el món del jardí: veu les papallones blanques que naixen a l’interior de les soques dels arbres, els camins que fan les babes dels cargols… Guarda unes llaunes sota del seu llit (que posteriorment la Maria i en Ramon li copiaran) on hi guarda insectes. Té una relació molt estreta amb la seva àvia (Teresa) ell se la estima molt i ella sap que és un noi malaltís. L’àvia el consola quan els seus germans el molesten i li deixa tocar les plomes del gerro i li dona vi per a veure. Li explica tots els secrets a l’àvia (tant dels seus germans com de les minyones). Fa un barquet amb fusta i el deixa a l’estany.\nRamon i Maria: El Ramon es el que més mana dels nens i té una forta relació amb la seva germana (ja es comença a intuir que podrien estar enamorats). El Ramon no es porta gaire bé amb la seva avia. El Ramon i la seva germana desobeeixen als grans, pujant a la tauladaLa Maria imita molt els moviments de la seva mare (tot i que té uns moviments predefinits molt semblants als del seu pare). Després d’un dissortat joc de nens, la Maria i el Jaume fereixen de mort a en Jaume i quedà bocaterrosa estirat flotant al llac.\nPrepara’t per l’examen més important de l’any amb els nostres cursos completament online:


PSOE i Podem rebaixen el to a la recerca del pacte\nEls socialistes ofereixen als morats que "designin" independents per al Govern\nIglesias es mostra segur que hi haurà acord i treu importància als ministeris\nMadrid - Divendres, 31/05/2019 - 22:31\nEl PSOE i Podem van coincidir aquest divendres a abaixar el to per no dinamitar la negociació d’un acord d’investidura abans que aquesta hagi començat de veritat. Després d’uns dies de tensió per la ressaca electoral, amb Pedro Sánchez demanant als morats que "reconsiderin" la seva estratègia i Pablo Iglesias fingint no donar suport a la reelecció del líder socialista, les dues parts van optar per tornar a donar-se la mà.\nPrimer, la portaveu del Govern, Isabel Celaá, va deixar com estava la porta que havia obert el dia anterior el secretari d’Organització dels socialistes, José Luis Ábalos. Sánchez, va explicar Celaá a la Moncloa, està disposat a estudiar l’entrada d’independents "designats" per Podem al futur Executiu. En qualsevol cas, la coalició i l’entrada d’Iglesias com a ministre continuen descartades.\nPoc després, a Sitges, on va participar a la reunió del Cercle d’Economia, Iglesias es va mostrar convençut que hi haurà un acord amb el PSOE i sortirà "bé". Després de concretar davant l’empresariat català les seves condicions per al pacte (derogació de la reforma laboral, un ingrés mínim de 600 euros, pujades d’impostos i jornades de 34 hores setmanals, entre altres), el líder de Podem va demanar "coherència" als socialistes. També va insistir en una coalició "estable", però va afegir que el repartiment de ministeris era "el de menys".\nEls socialistes estan segurs que Iglesias no votarà en contra de Sánchez, repetint el seu "error" del 2016, perquè uns altres comicis aprofundirien el seu desgast. "Unes altres eleccions serien lamentables. Els resultats han sigut prou inequívocs com perquè Espanya no necessiti unes altres eleccions –va dir Celaá–. El que es necessiten són acords. En això ens hem de prendre un temps".\nI de temps n’hi ha. Aquesta vegada és el PSOE qui fa anar el rellotge, a diferència d’altres ocasions en què van haver de buscar acords amb molta més rapidesa, com en la investidura frustrada de Sánchez o durant la moció de censura a Mariano Rajoy, l’any passat. Els seus nous càlculs passen perquè la investidura, una vegada aclarit l’horitzó autonòmic i municipal, que corre més pressa, tingui lloc durant la primera meitat de juliol. En principi, la ronda del Rei amb els líders parlamentaris, el pas previ a l’intent de Sánchez de ser reelegit, començarà la setmana que ve.\nArrimadas i Casado es demanen l'un a l'altre frenar ERC\nTemes: Isabel Celaá Pablo Iglesias Pedro Sánchez Podem Govern PSOE


Ciència, tecnologia i cultura a Catalunya - Llengua i Literatura\nParal·lelament també ha fet fortuna el que podríem considerar la ideologia oposada, l’internacionalisme tecnocientífic, que actualment perviu especialment en molts discursos sobre la globalització. Des d’aquesta perspectiva la ciència representa l’única forma de coneixement immune al context social on es produeix i la tecnologia – com a mera ciència aplicada – es percep com un producte universal i homogeni, sense tenir en compte els processos d’adaptació, domesticació i configuració que caracteritzen el seu context d’ús. Aquestes són algunes de les qüestions que es tractaran en l’assignatura “Ciència, tecnologia i cultura a Catalunya”, on el Dr. Jaume Sastre serà l’encarregat d’impartir la docència. En Jaume Sastre és també professor d’història de la ciència a la Universitat de Barcelona i especialista en la història de la divulgació i comunicació pública de la ciència.\nLiteratura i cultura catalanes del Barroc i la Il·lustració 5 de juliol de 2019


Romeva veu «immoral» que se'ls acusi de revoltes violentes - Diari de Girona\nRomeva veu «immoral» que se'ls acusi de revoltes violentes\n?El conseller d'Exteriors destituït afirma que el Govern central «ha construït un relat fals» per intentar justificar «l'empresonament de bones persones»\nRomeva va participar en el seu primer míting després de sortir de la presó. jaume sellart/efe\nEl conseller d'Afers Exteriors destituït i «número tres» a la llista d'ERC per Barcelona, Raül Romeva, va considerar «immoral, indigne i intolerable» que als independentistes empresonats i als que han sortit en llibertat sota fiança se'ls acusi de promoure revoltes violentes. En un acte electoral realitzat al Centre Cultural de Valls, va acusar el Govern i el «bloc del 155» de «construir un relat fals» traslladat als tribunals per intentar justificar «l'empresonament de bones persones» amb idees polítiques oposades a les seves.\nRomeva, que va sortir de la presó d'Estremera dilluns passat i ahir va ser present al seu primer acte electoral acompanyat de la seva dona, va ser ovacionat pel públic assistent i va destacar que «menteixen» els que diuen que «anem de banderes o de diners». «La lluita per una república catalana no va ni de banderes ni d'interessos econòmics, això va fonamentalment de memòria i de dignitat», va assenyalar.\nRomeva, que va reivindicar «un projecte de país digne en el qual es respectin les llibertats bàsiques» dels ciutadans, va explicar respecte a l'estada a la presó que «en tot moment» s'han «sentit acompanyats a la solitud de les cel·les pel suport de molts catalans», de manera que «en uns ambients hostils» mai s'han «sentit realment sols».\nPer part seva, el portaveu d'ERC al Congrés, Joan Tardà, va assenyalar que Esquerra «mai ha legitimat una Constitució espanyola».


Atenció Primària Hospital Centre Corporatiu Altres\nAdministratiu/va Auxiliar Administratiu/va Tècnic/a superior funció administrativa Tècnic/a gestió funció administrativa Tècnic/a titulat mitjà en treball social Zelador/a Metge/essa Infermer/a Llevador/a Altres\nFinalització del termini d'inscripcions: 21 d'octubre.\nTrameses d'informació i inscripcions de l’Institut Català de la Salut\nDirecció Gerència. Institut Català de la Salut. Gran Via de les Corts Catalanes, 587, 08007 Barcelona.\nGestionar la relació institucional de l’Institut Català de la Salut derivada de la tramesa d’informació i publicacions, convocatòries d’actes i altres activitats, col·laboracions i ponències, subscripcions, i altres tipus de comunicacions derivades d’actuacions pròpies de l’ICS.\nEs preveuen comunicacions de dades als departaments de la Generalitat i entitats vinculades que en depenen, d'acord amb les seves competències, per a la gestió dels diferents serveis públics i a institucions i organismes de caràcter oficial i a administracions públiques. Les dades també es comunicaran als encarregats de tractament que actuïn per compte del responsable del tractament.\nPodeu exercir els vostres drets d’accés, rectificació, supressió, oposició al tractament, dret a l’oblit, dret a la portabilitat de les dades i sol·licitud de limitació, presentant un escrit adreçat a la Direcció Gerència (Institut Català de la Salut. Gran Via de les Corts Catalanes, 587, 08007 Barcelona) o mitjançant la petició genèrica disponible a la pàgina web de l’Institut Català de la Salut. Heu d’indicar clarament a la vostra sol·licitud quin o quins drets exerciu.\nSi voleu ampliar aquesta informació podeu consultar la informació addicional del tractament.


Quina diferència hi ha entre un martell i un mall?\nPer aprofitar-ho, normalment penso en un martell com a objecte de capçalera metàl·lica i un mall com a fusta o un altre material per al cap. De la mateixa manera, penso en els martells que s’utilitzen tal com es descriu a continuació, per a les ungles, la conformació de xapa metàl·lica, etc. Penso en els malles típicament per a unir peces de fusta, cops forts per a cisell o escot, etc. La diferència fonamental és la duresa v suavitat. Els martells solen ser durs i els malles més suaus en comparació. Respectivament per conduir o donar forma a materials i més suaus per disminuir els danys als materials.\nLa forma del cap també pot variar per tasca, ja sigui un martell o un mall. Probablement, el martell més recognoscible és un martell d’arpes on el puny té una forma d’arpa per treure les ungles o indagar (segons la seva forma.) Els malles també poden tenir diverses formes, ja sigui un cap més escairat o un cap cíndric per colpejar les coses o a part o un cilindre que es converteix en el mànec: per utilitzar amb cisells o escales.\nUn martell està fabricat en acer endurit i, segons el seu propòsit, es pot utilitzar una garra per fixar-lo, o bé una fulla de ganxet per a la coberta.\nEs pot fer un mall amb diversos materials, normalment fusta o cautxú, si no ambdues, i té un cap molt més gran. Hi ha un ampli ventall d’usos, des de la pell, la fusteria o per traslladar un objecte al seu lloc sense danyar el material.\nUna maul és un martell contra els esteroides i s'utilitza quan es fa la demolició o es necessita força bruta.\nQuina diferència hi ha entre una guitarra cara i una barata?Quina diferència hi ha entre un recinte i un recinte cromàtic?Hi ha alguna diferència entre un desenvolupador PL / SQL i un desenvolupador d'Oracle?Quants punts milloraria l’IQ normal d’un nen a l’any si fes un test d’IQ cada any (si existeixen aquestes dades)? Hi ha alguna diferència entre la velocitat de millora del coeficient intel·ligent normal d’un nen i la superdotada?Quina diferència hi ha entre la negociació d’opcions binàries i la negociació d’accions?Quina diferència hi ha entre les vàlvules NO i NC?Quina diferència hi ha entre el pendent i el pendent?


garbí24: Sense paraules\nAixí m’he quedat en veure aquest formós cartell en ple cor de Girona, en el que volen anunciar per on han de passar els vianants, per sortejar amb seguretat les obres. Trobo molt esgarrifós que una empresa com Acciona no tingui algú que sàpiga cercar a la web un diccionari, per tal de veure que aquesta paraula no figura en cap diccionari Català i el més greu encara és que en una zona on passen autoritats freqüentment amb el seu talonari de posar multes no hagi avisat amb el seu walkie-talkie de la “senyorita Pepis” perquè el pallús que ho va escriure ho arrenqui i s’ho mengi en el seu menú de migdia.\nTothom té dret a equivocar-se, però venint d’una empresa multinacional, ni que sigui de la ciutat del centre de la nació sobirana i indissoluble, per ells. No els hi perdono, o sigui que ecs...iona compra’t un diccionari!!!!!!\nMalauradament, aquesta paraula és d'ús molt estès de manera oral i el pas a escriure-la és qüestió de temps. És clar que s'ha de ser una mica curós en aquests casos, però em sembla que no serà per aquesta mena d'empreses que sobrevisqui la nostra llengua.\n21 de juliol de 2010 a les 7:12\nJe je je, molts PE.TONS!!!\n21 de juliol de 2010 a les 8:07\nNi els hi calia un diccionari: amb un senzill corrector de Word.\n(ala, jo també faig les traduccions com em surt dels nassos)\n21 de juliol de 2010 a les 8:42\nJo a la "P" li afegiria quelcom per tornarla "B". I esborraria la "N". Llavors aconseguiríem diverses coses: clitxaríem a la gent de missa, riuríem una mica i seguiríem sense abandonar aquest xarneguisme tan nostrat.\n21 de juliol de 2010 a les 8:43\nCoi jo no puc parlar gaire alt pero aquest nivells aixo no tindria que passar.\n21 de juliol de 2010 a les 9:03\nPretendre que les "autoritats" walquitalquianes avisin d'alguna cosa com aquesta és com esperar que glaci al Sàhara!! Però si la pròpia Generalitat, en els seus documents oficials, fa un munt de faltes d'ortografia!! Ara imagina els pobres desgraciats a qui tant sols han contractat per augmentar les arques, si prou feines tenen a parlar-lo amb un mínim de correcció (la majoria)!!!\nEn fi, només has d'escoltar una estona els de TV3 (gent que es guanya la vida amb l’ idioma) perquè se't posin els pels de punta!!\nAixò si, a Madrid pateixen perquè a Catalunya estem "oblidant" el castellà!! ...com diuen un xic més amunt: manaous!!!\n21 de juliol de 2010 a les 10:10\nI esperem-nos, d'ara endavant, que no és o serà llengua preferent, ja veuràs com desapareix de la vista qualsevol intent de corregir i al castellà de dret!\n21 de juliol de 2010 a les 11:17\nés u ke ni a nen, o què et pensaves? escriure bé "no està de moda", és una ratllada i "tampoc n'hi ha per tant coi, que us queixeu per tot!" :(\nAixí anem :(\n21 de juliol de 2010 a les 11:18\nSi noi fins i tot dir vianants es dificil per aquesta gent, però perque no puc enviar-te el que posa a la estació de tren per no creuar les vies es per riure i això que son el ferrocarrils de la generalitat.Com diu la Clidice es que no es moda ni parlar bi escriure bé.\n21 de juliol de 2010 a les 14:22\nsembla que tot si val, al cap i a la fi "tot es provisional".\n21 de juliol de 2010 a les 14:40\nAixò no és res! sacyr ha col·locat la bandera espanyola a totes les obres que fan. Ja no sé ni com definir-ho.\n21 de juliol de 2010 a les 18:08\nSi que ens varem quedar sense paraules quan ho varem veure;).....\n21 de juliol de 2010 a les 18:43\nMira que costa poc!\n21 de juliol de 2010 a les 20:07\nno hauria de passar però passa, després diuen que exagerem quan es parla que el català està en perill\n21 de juliol de 2010 a les 22:46\nCom aquesta n'hi han tantes!!! ufff\nJo potser "callo" donat que tinc moltes faltes al meu català.... però si cal miro el diccionari eehhh....\n22 de juliol de 2010 a les 7:47\nJo també sóc la reina de les faltes, però el corrector és fantàstic.\n22 de juliol de 2010 a les 11:58\nvergonya se n'ahurien de donar!\n22 de juliol de 2010 a les 20:20


Bang & Olufsen BeoLab 6000 Altaveu revisat - HomeTheaterReview - Ressenyes D'àudio\nBang & Olufsen BeoLab 6000 Altaveu revisat\nla millor configuració de Windows 10 per a jocs\nBang & Olufsen , també conegut com a B&O, ha estat creant altaveus amb estil per als consumidors orientats a l’estil de vida durant anys. Tot i que B&O ha estat criticat per ser una mica car i no és un veritable parlant audiòfil, no hi estic d'acord. Una vegada que experimentis el seu simplicitat dels altaveus i fàcil integració, esdevenen més un valor. Per exemple, el BeoLab 6000, que es revisa aquí, és un esvelt esglaó d’alumini que es pot connectar a una font B&O o a un altre dispositiu de sortida variable, pensa iPod, i es ven per 2.500 dòlars per parell. En termes més senzills, podríeu tenir un sistema respectable de dos canals, que no sigui voluminós ni requereixi electrònics i / o cables costosos per menys de 3.000 dòlars. Intrigat? Jo era.\n• Compareu els productes de Bang & Olufsen amb els de Bowers i Wilkins .\nEl BeoLab 6000 és un altaveu elegant amb caixa d’alumini que és gairebé completament rodó a la base i fa una mica més de 40 centímetres d’alçada. El BeoLab 6000 es presenta en una gran varietat de colors (tots d’alumini), inclosos els colors plata, negre, gris fosc, plata clar / blanc, vermell i blau. En el seu acabat d’alumini cru o plata, el BeoLab 6000 pràcticament desapareix, ja que l’altaveu adopta el color dels elements circumdants de la vostra habitació, cosa que proporciona un efecte òptic molt fresc. El BeoLab 6000 té un disseny completament alimentat, que utilitza dos amplificadors de classe AB de 59 watts que solen treure vuit watts a plena potència i uns 1,8 watts molt baixos en espera, cosa que fa que el BeoLab 6000 sigui impactant i verd. El BeoLab 6000 té un disseny de reflex baix, tot i que el port es troba darrere de la reixa i té dos controladors de baix de tres polzades i mitja acoblats a un tweeter de tres quarts de polzada. El BeoLab 6000 té una resposta de freqüència de 55-20.000 Hz, cosa que el converteix en un candidat ideal per a un subwoofer que B&O en fa diversos que s’adapten a la factura.\n• El BeoLab 6000 és un dels altaveus més atractius que probablement hagueu vist mai. Cap marca, especialment el BeoLab 6000, ha estat copiat més per altres fabricants en un intent de fer un altaveu orientat a l’estil de vida.\n• El BeoLab 6000 és sorprenentment net i de so clar, amb un\nextrem llis, encara que no excessivament ventilat, amb un extrem superior aparellat a un lloc molt natural\ni mitja gamma sense esforç.\n• Els baixos del BeoLab 6000 són tensos i més robusts del que es podria pensar\npossible des dels seus minúsculs woofers, tot i que per obtenir un so de gamma completa veritable,\nvoldreu afegir un subwoofer.\n• Dinàmicament, el BeoLab 6000 té un rendiment sòlid, però de gran rendiment\nles millores requeriran més energia, altres components i cables que\nespatllaria el bon aspecte i la simplicitat estel·lar del BeoLab 6000.\n• Des del punt de vista de l’escenari sonor, les imatges del BeoLab 6000 no tenen cap altaveu\nM'he trobat, ja que sembla que no hi hagi cap altaveu,\ndeixant un ampli i profund escenari sonor al seu pas. Definició de la imatge central\nés de primer ordre i un toc millor que el BeoLab 6000 en general\ndetall de l’escenari sonor.\n• El simple fet de connectar el BeoLab 6000 a un iPod o,\nper exemple, Krell KID el converteix en un dels més senzills i més adequats per a l'estil de vida\npaquets en tot l'àudio de dos canals.\n• Tot i que no és estrany trobar 2.500 dòlars per parell d’altaveus, si ho feu\nvoleu un so de gamma completa del BeoLab 6000, el veritable cost de propietat\nserà més gran, per exemple, entre 3.000 i 5.000 dòlars, depenent del subconjunt que tingueu\n• A causa de l'acabat brillant del BeoLab 6000, que el manté lliure de\nles empremtes digitals són una mica feixucs, que requereixen una neteja constant.\n• El BeoLab 6000 desapareix de forma sonora, però no emet el so\no una imatge en forma de so, fent-la més direccional que\npart de la competència.\ncomparant l 'altaveu Bang & Olufsen BeoLab 6000 amb el seu altaveu\ncompetència, si us plau llegiu les nostres ressenyes per al Altaveu Bowers & Wilkins 683 i Les super torres Mythos ST de Definitive Technology . També podeu trobar una gran quantitat d'informació disponible al nostre Secció d'altaveus de peu i sobre el nostre Pàgina de la marca Bang & Olufsen .\n2.500 dòlars us compren molt a l’audiòfil actual\nmundial i, per a molts consumidors, representa una inversió substancial.\nDit això, per obtenir el nivell de rendiment que proporciona el BeoLab 6000\nus costarà tant o més en components i cables si aneu a\nruta tradicional, que és on la proposta de valor del BeoLab 6000\nentra en joc. Amb una font tan simple com un iPod, el BeoLab 6000\nt’ofereix tota la resta que necessites per gaudir de la teva música sense problemes\nmanera que cap altaveu o sistema pot superar. Quan també ho consideris\nPodeu 'encadenar' cinc BeoLab 6000 junts per obtenir un multicanal\nsistema d'àudio i connecteu-los a una font variable multicanal o a casa\nprocessador de teatre amb la mateixa facilitat, es fa la pregunta: per què no?\nhi ha més fabricants d’altaveus que segueixen el lideratge de B&O?\nquin és el número per trucar a la broma\ndiferència entre 12 pro i 12 pro màx\ncom obtenir un filtre instantani\npuc tenir dos comptes de Gmail oberts alhora\ncom fer un dispositiu Bluetooth


Una cadena humana al voltant del Lluís Vives demana la neteja dels expedients policials dels detinguts\nActualizado 24/2/2012 18:16:58 CET\nCentenars d'estudiants, pares, mares i professors s'han abraçat aquest divendres en una cadena humana al voltant de l'IES Lluís Vives de Valencia per a protestar contra les retallades, els impagats del Consell i la "violència policial exagerada" dels últims dies, així com per a reclamar la "depuració de responsabilitats" i la "neteja dels expedients policials" dels detinguts en les protestes estudiantils dels últims dies.\nAbillats amb xiulets, alguns llibres, globus en forma de cor i cartells en els quals es podia llegir 'Volem qualitat, sense retalls', 'Farts de la seua indiferència' o 'Menys corrupció, més educació', els concentrats, que han estat en tot moment a la vorera sense tallar el trànsit, han corejat i han donat palmes al són de lemes com 'Delegada dimissió', 'Volem el Vives lliure i més educació', ''Som del Lluís Vives i estem orgullosos' o 'Volem educació de qualitat, no brutalitat'.\nDurant la protesta, que s'ha iniciat a les 14.45 hores durant al voltant de mitja hora, després de finalitzar l'horari lectiu, l'Assemblea global de pares, mares, professorat i alumnat del centre ha volgut fer públic un comunicat "davant de la reiterada manipulació per part d'alguns mitjans de comunicació" i ha volgut demostrar que són tots "una pinya, tots a una, com Fuenteovejuna" --en al·lusió a l'obra teatral de Lope de Vega--.\nAixí, han recordat que fins a dimecres passat 15 de febrer, les reivindicacions dels alumnes del Lluís Vives eren "exactament les mateixes que fa tot el sector educatiu de la Comunitat Valenciana, motivades pels impagaments, els retards i les retallades de la Generalitat".\nPer esta raó, el 13 i el 14 de febrer, també a les 14.45 hores, en acabar les classes, un grup d'uns 40 alumnes van tallar el tràfic del carrer Xàtiva durant cinc minuts. El dia 15 de febrer, quan es disposava a fer la mateixa protesta, "els esperaven vehicles de la Policia Nacional que van actuar contra ells de manera violenta i es van portar un dels alumnes detinguts i emmanillat, menor", ha remarcat José Manuel, en declaracions als mitjans, en nom de l'esmentada Assemblea.\nDavant d'estos fets, "exigim depuració de responsabilitats, neteja dels expedients policials i que es respecte el dret de la comunitat educativa del Lluís Vives a continuar amb la seua tasca en un clima de pau i de respecte dels valors democràtics. Que es respecte el nostre dret a seguir d'una manera pacífica amb les nostres reivindicacions", ha subratllat.\nEn este sentit, ha criticat la "violència policial exagerada" davant de les protestes estudiantils i ha lamentat que "fins ara no hi ha hagut massa resposta, en esta comunitat hi ha poques dimissions", ha apuntat.


Què cal saber sobre el funcionament de les substitucions a pagament delegat ~ Treballadors/es de la Concertada @CCOOconcertada\nQuè cal saber sobre el funcionament de les substitucions a pagament delegat\n5.5.16 Federació CCOOEducació Categoria: concertada , ensenyament privat baixes , escoles concertades\nLes condicions per cobrir les baixes per incapacitat dels docents dels centre concertats, venen regulades en una resolució dictada a 6 de setembre de 2007, que a dia d'avui continua vigent i que es concreta en els següents punts:\n1. El Departament d'Educació dóna d'alta al sistema de pagament delegat, els professors substituts a partir del 16è dia de la baixa mèdica, sempre que aquesta baixa no es produeixi dins d'uns períodes determinats:\nDel 15 de juny a l’1 de setembre\nEn aquests casos caldrà estar alerta i no permetre que els centres cobreixin aquests primers quinze dies amb les hores no lectives de la resta de la plantilla, com sovint passa en els centres.\n2. Els substituts i substitutes del professorat en situació de baixa per maternitat o permís de paternitat, podran ser donats d'alta al sistema de pagament delegat el primer dia de la baixa o inici del permís. La durada de la substitució per permís de paternitat serà de 13 dies en cas d'adopció, acolliment o part senzill i de 15 dies en cas d'adopció, acolliment o part múltiple.\n3. Els substituts del professorat amb permís sense sou podran ser donats d'alta al sistema de pagament delegat si aquest permís té una durada de 15 dies.\n4. Els substituts del professorat en situació d'excedència forçosa podran ser donats d'alta al sistema de pagament delegat des del primer dia de l'excedència.\n5. El finançament de les substitucions amb motiu d'incapacitat o maternitat s'interrompran durant els mesos de juliol i agost en els casos següents:\nSubstituts amb motiu d'incapacitat contractats a partir de l'1 d'abril.\nSubstituts amb motiu de maternitat contractats a partir de l’1 de maig.\nA tot el professorat en situació d'alta en pagament delegat durant el mes d'agost, el sistema li liquidarà els dies de vacances efectivament meritats.\nCal recordar que en el seu moment, ja se li va dir al Departament d'Educació que aquesta situació d'interrupció del contracte és del tot irregular i que el contracte s'hauria d'estendre fins al moment de la reincorporació efectiva a la feina, de la persona en situació de baixa. En aquests casos, ha de ser el propi centre qui es faci càrrec del pagament de la nòmina fins al moment de la reincorporació.\nÉs important que les persones delegades estigueu atents a les clàusules que es puguin introduir en aquests contractes abans de signar les còpies, i denunciar qualsevol intent d'introduir contractes per obra i servei per ocupar aquestes vacants, que sempre han d'estar cobertes amb contractes de substitució.\nCategoria: concertada , ensenyament privat baixes , escoles concertades\nQuè cal saber sobre el funcionament de les substit...


“Volia que els meus pares poguessin votar ‘no'”: com va viure’s l’1-O als barris obrers | betevé\n“Volia que els meus pares poguessin votar ‘no’”: com va viure’s l’1-O als barris obrers\nDies després del referèndum, la Verneda i Canyelles mantenen a flor de pell les emocions\nredacció web | Dijous, 19 d'Oct del 2017, a les 16.09\nLa jornada de l’1 d’octubre, i tot el que es va viure als col·legis electorals, es manté viva en la memòria dies després del referèndum. A les xarxes continuen apareixent imatges que permeten reconstruir el relat de la jornada, en especial a barris on el vot independentista tradicionalment no ha tingut un pes destacat, però que l’1-O també van viure mobilitzacions i la intervenció de la policia espanyola.\nÉs el cas de l‘Escola els Horts, a la Verneda i la Pau. En aquest col·legi, la policia va entrar després de trencar les portes i va carregar contra les persones que es concentraven a l’interior. Alguns dels que hi van participar han editat un vídeo que recull un bon grapat de les imatges que els manifestants van poder gravar. Així han pogut reconstruir els fets que van viure.\nCanyelles era un altre dels punts on “a priori” es podia pensar que no hi hauria gaire mobilització. De tota manera, el matí de l’1 d’octubre a les portes de l’Escola Tomàs Moro hi havia unes 200 persones que esperaven que hi arribessin les urnes. La votació va arrencar, però cap al migdia la policia hi va entrar per endur-se urnes i paperetes. Els esperava una rebuda poc habitual, desenes de persones assegudes a terra, en silenci absolut i amb els braços aixecats.


Divisió Dogwash • crielec.com\ncrielec.com > Instal·lacions > Divisió Dogwash\niClean DogWash distribuïdors\nSom distribuïdors oficials per a Espanya del sistema de rentat de gossos en autoservei iClean DogWash, un sistema pioner ideat per una companyia holandesa, que compta amb gairebé 100 anys de trajectòria empresarial.\nLa solució ideal per al rentat de mascotes\niClean DogWash és un sistema innovador per al rentat de gossos en autoservei, que ha estat desenvolupat per tenir en compte les necessitats tant dels gossos com dels seus amos. Està integrat principalment per una cabina dissenyada especialment per ajudar a l’amo del gos a endreçar a la seva mascota amb el mínim esforç i a un preu molt assequible.\nPensat per a oferir comoditat\nEl sistema de rentat de gossos iClean DogWash ha estat dissenyat seguint criteris ergonòmics per a benefici de l’usuari. La banyera d’inoxidable està situada a una alçada còmoda per a l’amo, perquè es mantingui en una posició dreta sense cap tensió incòmoda a l’esquena o en els genolls. També està equipada amb un revestiment de material antilliscant, perquè el gos no corri perill i estigui quiet durant el rentat.\nLa configuració i l'estil que necessitis\nPodràs personalitzar el disseny gràfic de qualsevol model de DogWash que triïs, d’acord amb el teu logotip o imatge corporativa. La configuració del sistema permet adaptar els temps de rentat i assecat, així com definir els sistemes de pagament. Per la seva banda, l’usuari pot seleccionar, des de la pantalla tàctil, l’idioma i també la veu d’una celebritat per a les diferents fases del rentat, tenint l’opció d’aturar el procés en qualsevol moment, per adaptar-ho a les seves necessitats.\nEFICÀCIA I RENDIBILITAT\nCostos baixos i alts beneficis\nAmb iClean DogWash, els amos dels gossos podran rentar eficaçment i sense esforços a les seves mascotes, a un preu molt assequible. Oferiràs un servei exclusiu, que et permetrà augmentar el flux de clients a l’establiment i obtenir un R.O.I. inferior a 1,5 anys. Un negoci rendible i que requereix poc manteniment. A més, comptaràs amb una App per accedir a la teva(s) màquina(s) Dog Wash des de qualsevol lloc i així aconseguir estadístiques en temps real.\nDescobreix els avantatges de iClean DogWash per al teu establiment\nMilons de gossos en Europa\n% Nous Clients\nAugment del flux de clients.\nIncrement de la despesa per client.\nMitjana R.O.I. 1,5 per any.\nGarantia d’1 any.\nPer a tot tipus de gossos.\nPosa’t en contacte amb nosaltres i t’informarem de tots els aspectes relacionats amb DogWash, el sistema de rentat de gossos en autoservei més innovador del mercat.


Avantatges de comprar bosses de plàstic • La Bolsera\nAvantatges de comprar bosses de plàstic\nHome / Avantatges de comprar bosses de plàstic\nEn els darrers anys les bosses de paper o de fècula de patata han intervingut negativament en el fet de comprar bosses de plàstic, ja que són vistes com un contaminant ambiental. La sostenibilitat del medi ambient s’ha convertit en un objectiu prioritari per part de tota la societat. Tot i que el cert és que les bosses de plàstic també són reciclables.\nQuins avantatges presenten aquestes bosses?\nSostenibilitat: totes les bosses es poden reciclar, siguin del material que siguin. L’avantatge que presenta el paper és que es degrada d’una manera més ràpida que el plàstic. I tot i que el plàstic es pot reciclar fàcilment, sol causar problemes en aquestes màquines, per això, s’estan creant altres noves específiques per a bosses. També és molt important que la població es conscienciï d’on han de llançar-se aquests productes, sempre al contenidor groc.\nResistència: la qualitat dels materials que s’empren per a la seva fabricació és molt important, però generalment les bosses de plàstics tenen una resistència superior a altre tipus de bosses. Suporten fins a 9 quilos.\nImpermeabilitat: tenen el gran avantatge de no veure’s afectades pels líquids. Poden ploure o portar productes congelats que no afectarà a la seva funció.\nDurabilitat: les pots reutilitzar moltes vegades, i per a moltes coses.\nAssequibilitat: és un producte que funciona molt bé en relació qualitat/preu.\nSi desitges comprar bosses de plàstic, tenim un gran assortiment a la teva disposició. De materials variats i de diverses formes. Transparents amb tancaments, encunyades, plastificades amb nanses, de polietilè, i moltes més. Segur que amb nosaltres trobaràs el que necessites.\nA La Bolsera estem a la teva disposició des de fa més de 60 anys. La nostra gran experiència, especialització i professionalitat ens fan ser líders del sector. Portem acompanyant-te tota la vida i volem continuar fent-lo. Generació rere generació, La Bolsera sempre ha treballat per proporcionar-te el millor servei. Visita les nostres botigues, i al nostre web trobaràs tota la informació que necessitis. www.labolsera.net\nGaudeix d’una bona calçotada sense tacar-te! 11 març, 2020\nBosses de paper, apostant per la sostenibilitat i el disseny 27 febrer, 2020


Anxovetes: “Agafem les havaneres i les cantem a la nostra manera, sense la intenció de trencar amb la tradició”\nEl grup d'havaneres i cant de taverna en femení debuta en l'àmbit discogràfic amb el seu treball 'En Fresc'\nSalades, fresques, autòctones i orginals, la Tona Gafarot (veu greu), la Montse Ferrermoner (veu aguda i mitja) i la Marta Pérez (veu aguda i mitja) encarnen a la perfecció el paper d'Anxovetes. El grup d'havaneres en femení es va crear al 2013 i, des de llavors, juntament amb el guitarrista i arranjador Xico Rovira, el "seitó", han ofert cantades arreu de Catalunya amb els clàssics de l'havanera i el cant de taverna de les nostres costes. Ara, la banda gironina ha decidit fer un pas endavant i publicar el seu primer treball d'estudi, 'En Fresc', que recopila i treu la pols de temes tradicionals com 'la balada d'en Lucas', 'El Canó de Palamós', 'Tornaré' i altres composicions d'autors com Josep Bastons, Narcisa Oliver, Antònia Vilàs o Carles Casanovas, entre d'altres.\n"La rebuda que hem tingut tant per part del públic com dels professionals de l’havanera ha estat molt càlida"\n- Els temes del disc són clàssics de l’havanera, però, com sempre, hi poseu el vostre toc personal.\nHem enfocat la gravació del disc de la mateixa manera que enfoquem un directe, així que la interpretació de cadascuna de les cançons té la sonoritat d’una cantada nostra, que resumim en el títol “En Fresc”.\n- Com descriuríeu el so del disc?\nCom diu el nom: fresc, sincer, senzill i directe.\n- Inclou un tema propi de la Tona Gafarot anomenat ‘La mare del mar’. Podríeu parlar-nos-en?\nLa cançó ‘La mare del mar’ té un caire de protesta ecologista. Parla del mar des d’un enfoc femení, com no podia ser d’una altra manera. Fa referència al mar des del punt de vista d’una mare que vetlla i pateix pel seu fill.\n- Com està anant la gira de presentació del disc?\nDe moment l’hem presentat arreu de Catalunya, i així ho seguirem fent durant aquests mesos d’agost, setembre i octubre. Ens fa molta il·lusió poder portar ‘En Fresc’ a tants llocs com ens sigui possible.\n- Després de poc més d’un any dalt dels escenaris, si mireu enrere, què veieu? Com us sentiu?\nMolt afortunades. Hem pogut cantar en escenaris ben diferents, i anar creixent cantada rere cantada. A més, la rebuda que hem tingut tant per part del públic com dels professionals de l’havanera ha estat molt càlida, i els ho agraïm de cor.\nTot va començar veient la cantada d’havaneres de Calella de Palafrugell per TV3, la Tona sempre ens ho explica d’una manera desenfadada i gens pretensiosa.\nEl seu pare sempre havia cantat havaneres i ella les coneixia de ben petita, i veient la cantada, va dir tot fent broma: faré un grup d’havaneres en femení! I, mira, de la broma a la realitat... A partir d’aquí, es va posar en contacte amb nosaltres, ens ho va proposar i així va sorgir tot.\n- Com us ha tractat el món de l’havanera pel fet de ser l’únic grup exclusivament femení?\nEns han rebut amb els braços oberts i ens han animat a seguir endavant amb la nostra proposta.\n- Sentiu que esteu obrint camí per tal que neixin altres grups femenins del mateix gènere?\nLes portes estan obertes… Nosaltres fem el que ens agrada, i considerem que tothom ha de fer el que senti i cregui.\n- Les Anxovetes són finalistes del concurs Sons de la Mediterrània, la final del qual se celebrarà el proper octubre. Com heu viscut aquesta notícia?\nDoncs amb molta sorpresa i alegria, la veritat. Les altres propostes finalistes són molt interessants, i poder compartir temps i escenari amb grups nous sempre és una experiència enriquidora.\n- Paral·lelament a les Anxovetes, des de la passada edició del Festival a Cappella, vàreu iniciar The Anchovettes, un grup acappella. És un terreny que us interessa?\nJugar amb les veus i buscar sonoritats diferents sempre és divertit, i presentar-se dalt d’un escenari sense cap més escut instrumental que les nostres veus va ser un repte que ens va venir de gust provar.\n- Us veieu evolucionant amb la incorporació d’altres estils o preferiu mantenir-vos fidels a l'havanera clàssica?\nDe moment, el terreny que tenim per explorar és el de l’havanera i el cant de taverna clàssics. Agafem les havaneres i les cantem a la nostra manera, sense la intenció de trencar amb la tradició, sinó de construir sobre els fonaments que ja ens han vingut donats.\nWeb de les Anxovetes\nFacebook de les Anxovetes\nYoutube de les Anxovetes


Neix el primer fòrum de les pimes de Lleida - Emprenedors - Altanto!! Revista\ncentres educatius Mossos d'Esquadra DAAM Lleida handbol Massalcoreig mobilitzacions ciutadanes Unió Pagesos Soses crisi econòmica Alcarràs Catalunya sindicat agrari delictes agricultura, fruticultura, ramaderia empreses Festa Major Seròs festes i celebracions Generalitat ajuntaments Partits polítics futbol Torres de Segre Aitona\nNeix el primer fòrum de les pimes de Lleida\nL'Auditori CCCT (Centre de Cultures i Cooperació Transfronterera) de la Universitat de Lleida acull avui, 6 d'octubre, el Ier Fòrum de les Pimes de Lleida amb l'objectiu que, tant les petites com les mitjanes empreses busquin fórmules per sortir de la crisi, ja sigui a nivell d'estructura interna, millorant les capacitats dels seus professionals, corregint processos, innovant, així com a nivell extern, cercant nous mercats, coneixent millor el seu entorn, entre altres aspectes rellevants a tenir en compte. Pimec, la patronal que representa les micro, petites i mitjanes empreses i els autònoms de tot Catalunya organitza aquesta jornada per establir un punt de trobada on els empresaris intercanviïn opinions, experiències i es crei una xarxa de contactes.\nLes ponències de la jornada tractaran aspectes com la Internacionalització de les pimes o la innovació i el finançament, entre d'altres. A més, s'explicaran casos d'èxit com El Pastoret de la Segarra, a càrrec de Teresa Vallès, a banda de formar una taula rodona amb professionals del sector.\nEl Ir Fòrum de les Pimes de Lleida vol ajudar als empresaris a pensar en el futur amb optimisme. Ajudar a que pensin en estratègies, a reflexionar sobre com combatre la crisi, a més d'esdevenir una jornada de referència per a la micro, petita i mitjana empresa de la província de Lleida.\nPer a més informació i inscripcions: 973 22 87 73 o a través de la pàgina web http://www.forumpimeslleida.org\nMés notícies sobre " crisi econòmica , empreses , jornades , Lleida "


L'edat recomanada per visitar a l'ortodoncista (dentista especialitzat en ortodòncia) per primera vegada és als 6 anys d'edat. Com a norma general caldrà esperar al fet que comencin a sortir les primeres dents permanents o queixals dels sis anys, són molt pocs els casos que necessiten aparells a aquesta edat. A edats primerenques podem intervenir [...]\nIniciem el Curs Modular Pràctic en implantología\nCoincidint amb l'arribada de la primavera iniciem els nous cicles de formació especialitzats en implantologia. El passat 24 d'Abril de 2015 va arrencar el primer Curs Modular Pràctic en Implantologia, dirigit pels doctors Ambrós i Barrado en les noves instal·lacions de CLINICA BARRADO al carrer Consell de Cent, 194 de Barcelona, on varem convocar a [...]\nPautes pre/post operatories\nAbans d'anar a una intervenció quirúrgica bucal, hauria ...\nALMENYS UN COP A L'ANY. Clínica Barrado li recomana almenys, una revisió a l'any...\nEl correcte raspallat, a més d'una dieta equilibrada i una visita anual al seu dentista, asseguraran la seva salut dental...


Els eixos verds de l'Eixample, amb mirada de gènere | betevé\nLes marxes pels voltants dels carrers de Rocafort, Borrell, Girona i Enric Granados detecten problemes d'inseguretat\nNúria Llabina | dissabte, 12 de juny del 2021, a les 14.00\nEls quatre eixos verds de l’Eixample que s’han de fer en aquest mandat per convertir el districte en una superilla incorporaran la perspectiva de gènere. Amb aquest objectiu, a través del procés participatiu s’han començat a fer algunes marxes per detectar els problemes i les inquietuds que afecten majoritàriament les dones. Les conclusions es tindran en compte a l’hora d’elaborar els projectes definitius de les transformacions dels carrers de Rocafort, Borrell, Girona i Enric Granados, unes obres que previsiblement començaran l’estiu del 2022.\nSegons la tinenta d’alcalde d’Urbanisme, Janet Sanz, la intenció del consistori és “definir millores i propostes amb aquesta mirada feminista” per “atendre totes les necessitats d’homes, dones, nens i nenes i gent gran de forma equitativa“. Així, el que es pretén és que l’espai públic sigui igual per a tots els ciutadans.\nCarrers per a vianants, sense asfalt i més vegetació, els trets característics de la nova superilla de l’Eixample\nEl trànsit i la inseguretat, els grans problemes\nLa inseguretat ha estat el principal problema de què s’han queixat les participants en la marxa nocturna pels voltants del carrer d’Enric Granados. Sobretot, diuen, pel fet d’haver de passar per carrers més foscos i solitaris que no pas aquells on hi ha terrasses de bars i restaurants.\nL’altra queixa més habitual ha estat la presència de cotxes. En aquest sentit, Chiara Buffa, de l’AMPA de l’Escola Els Llorers, considera que “la infància en general i les escoles del barri han estat molt oblidades“. Una veïna d’edat més avançada es queixa que “la gent gran no seu als bancs perquè té por“, ja que els vehicles passen massa a la vora.\n— dones — feminisme — participació ciutadana — procés participatiu — superilles


La proliferació de porcs senglars al Penedès genera problemes als cultius de la comarca | RTVVilafranca\nLa proliferació de porcs senglars al Penedès genera problemes als cultius de la comarca\nCada cop és més habitual veure porcs senglars a zones urbanes, carreteres i a prop dels cultius i és que en els darrers anys ha augmentat notablement la població de senglars a casa nostra, arreu de Catalunya i també al Penedès.\nLa densitat de senglars ha anat en alça en els darrers anys a Catalunya. Els experts apunten que l’expansió dels boscos i dels conreus de regadiu arreu del territori han fet que aquests animals disposin de força més menjar que abans. Això fa que es reprodueixin més que abans. Així ho explica el Jordi Batet, caçador i membre de la junta de la Federació Catalana de Caça.\nEls agents rurals col·laboren amb el Departament d’Acció Climàtica, Alimentació i Agenda Rural en les tasques de gestió i inspecció. El cap de l’àrea bàsica d’Agents Rural de l’Alt Penedès, Toni Arcas, explica que els senglars generen diversos problemes.\nDes d’Unió de Pagesos apunten que es tracta ‘‘d’una plaga que afecta a tota mena de cultius’’ i que, a banda de destrossar la collita, també fa malbé els arbres. El Josep Esteve, coordinador territorial d’Unió de Pagesos, apunta que al Penedès les vinyes de vora els torrents i boscos són les més perjudicades.\nPer mantenir controlada la població de seglars i evitar la reproducció descontrolada d’aquests animals expliquen que és vital la feina dels caçadors.\nEls pagesos lamenten que no hi hagi prou suport de l’Administració. Des del sindicat agrícola, demanen al govern una nova legislació i facilitar la caça a l’aguaït.\nEn aquest sentit, Arcas explica que estan fent una bona feina, però lamenta que potser no és la suficient.\nEls senglars, un cop caçats, els recull un camió del sector carnic. Des de la Federació Catalana de Caça alerten que a data d’avui encara no saben si enguany passarà el camió a recollir els exemplars morts. Per això, amenacen a no començar la temporada.\nLa temporada de caça de seglars hauria de començar el proper 5 de setembre i s’allargaria fins al mes de març.\nCaldrà veure doncs si l’administració, pagesos i caçadors es troben una solució per aconseguir minimitzar l’impacte d’aquests animals a casa nostra.\nagents rurals de l’Alt Penedès, Federació Catalana de Caça, Jordi Batet, Josep Esteve, senglars, Toni Arcas, Unió de Pagesos\nUP denuncia l’agressió al territori que suposaria la MAT\nEls Agents Rurals dupliquen efectius a l’Alt Penedès per vetllar davant l’alt risc d’incendi\nUP trasllada a la consellera el seu desacord per la limitació de l’activitat agrícola


Ram de Peonies Coral\nBouquet de flors de temporada de colors vibrants.\nT'agraden les peònies? Llavors t'encantarà el nostre ram Acapulco amb Peònies Coral!\nUna combinació de colors exòtics, on el verd festuc es fundi amb els colors pastel i el preciós color coral de les peònies.\nUn ram amb una fragància excepcional i ple d'energia positiva!\nRam de peònies de color coral i flors variades de temporada.


En Guitart Hotels celebrem Girona Temps de Flors.\namb una promoció de descompte\nper a un cap de setmana ple d'activitats en família.\n30% Rabatta für 13-15 Mai Wochenende Reserva ara!\nCada maig, els carrers i edificis del Barri Vell de Girona es vesteixen de flors en ocasió del Temps de Flors, un esdeveniment que tenyeix de colors i plena de perfum tots els racons de la ciutat. Durant uns dies, Girona s'omple d'arranjaments florals, oferint als visitants un espectacle únic per a donar la benvinguda a la primavera.\nEnguany, el Temps de Flors se celebrarà del 7 al 15 de maig i comptarà amb un total de 119 projectes florals repartits en més d'un centenar de punts de la ciutat, incloent la icònica Catedral, els Banys Àrabs i l'encantador pati de la Casa Sambola, entre molts altres.\nTemps de flors, la millor ocasió per a visitar Girona\nGirona és una ciutat que val la pena visitar en qualsevol període de l'any, però no hi ha moment més màgic que el Temps de Flors.\nSi estàs pensant en fer una escapada a Girona pel Temps de Flors, et recomanem que reservis amb antelació el teu allotjament. A Guitart Hotels volem celebrar-ho amb vosaltres i per això oferim un 30% de descompte en totes les reserves del 13 al 15 de maig en el Central Park de Lloret de Mar, situat a tan sols 30 minuts de Girona. També hem preparat un munt d'activitats per a la diversió de tota la família. No us ho podeu perdre!\nAprofita aquesta oportunitat i veuen a gaudir del Temps de Flors amb Guitart Hotels. Reserva ja la teva estada al nostre hotel 4* en la Costa Brava!\nCarrer Constantí Ribalaigua, 7, 17310 Lloret de Mar, Girona


Fons d'inversió per a defensar-se de la crisi: Receptes per a invertir amb seguretat | Revista | EROSKI CONSUMER\nFons d'inversió per a defensar-se de la crisi: Receptes per a invertir amb seguretat\nAra que preservar el capital s'ha convertit en una màxima obligada per als estalviadors més prudents, la renda fixa brilla amb llum pròpia, encara que no tots els productes d'aquesta categoria són segurs i de baix risc\nEscollir un fons d'inversió pot semblar tan senzill com obrir l'armari, fer una ullada a tots els complements i decidir-se pel primer vestit que, en principi, agradi. Tanmateix, en plena crisi, cal saber seleccionar el "vestit" menys arriscat. Una decisió gens fàcil perquè, com els estudiants, l'entorn referit als fons d'inversió està sotmès a examen en l'actualitat. Davant la fallida de Lehman Brothers o el frau de Madoff alguns dels fons considerats més segurs han entrat en nombres vermells. Els nefasts esdeveniments financers han deixat clar que no tots els productes en aparença de baix risc ho són, i que ara més que mai convé avaluar quins són aptes i quins no ho són per a defensar-se de la crisi. En conseqüència, són molts els estalviadors que no saben què fer en aquest moment amb els seus diners i es plantegen qüestions com ara si, en el mercat, queda cap fons d'inversió segur, si de veritat hi ha cap fons sense risc i amb quin tipus de fons es pot protegir el patrimoni en plena crisi. Per això, saber combinar rendibilitat i risc és fonamental per a sentir-se còmode i segur amb l'instrument escollit.\nPer a limitar les possibilitats de preservar el capital i obtenir algun guany, per mínima que sigui, cal dirigir totes les mirades cap als productes de renda fixa. Però no a tots. En un rànquing de risc més baix a risc més alt, se situarien en l'actualitat els fons següents: fons monetaris, fons garantits de renda fixa, fons de renda fixa europea a curt i llarg termini i fons de renda fixa privada de qualitat. Per contra, convé evitar els fons de renda fixa d'alt rendiment (els anomenats "high yield") i els fons monetaris dinàmics que inverteixen en bons d'empreses de baixa qualitat creditícia. Tampoc no són fons aptes per a superar la crisi els mixts ni els de renda variable, en qualsevol de les seves categories.\nEn l'actualitat, la indústria dels fons d'inversió compta amb més de sis mil productes diferents i amb més de sis milions d'inversors, i gestiona un capital de 165.655 milions d'euros. Per tant, encara que alguns productes s'hagin vist afectats pels darrers esdeveniments negatius, no s'ha de ficar totes les gestores ni totes les categories de fons en el mateix sac. També en plena crisi es comercialitzen fons amb què es pot protegir el capital i aconseguir revaloracions, encara que no siguin gaire altes. Això sí, cal saber triar bé. Dos consells bàsics: no tots els fons de renda fixa són segurs i impliquen un risc baix. Molts d'aquests no són aptes per als més conservadors, que busquen, sobretot, preservar el seu capital.\n1. Fons monetaris: El 2009 s'espera que la rendibilitat d'aquest tipus de productes sigui baixa. Si es té en compte que els tipus d'interès poden caure a Europa fins a l'1%, és probable que els monetaris rendeixin al voltant de l'1 o l'1,5%. Però, fins i tot pensant en una hipotètica rendibilitat baixa, és recomanable la seva contractació per a defensar-se de la crisi. Amb la inflació situada en el 0,8%, cap inversor que aposti pels fons monetaris més conservadors no perdrà poder adquisitiu.\nAquest tipus de fons es caracteritzen perquè tradicionalment han estat els productes de menys risc en aquesta indústria, amb l'obtenció de rendibilitats positives. Inverteixen en actius de renda fixa a molt curt termini, amb venciments inferiors a dotze mesos. El 2008, segons les últimes dades de l'Associació d'Institucions d'Inversió Col·lectiva (Invers), només els fons monetaris, els garantits i els de renda fixa a curt i llarg termini van concloure amb guanys.\nPerò, què ha de contenir la cartera del fons monetari en concret? En particular, enguany l'aposta més segura ve de la mà dels fons monetaris que inverteixin en deute públic europeu i, sobretot, espanyol. Entre les millors opcions es troba la d'invertir en monetaris que, al seu torn, ho facin en actius emesos per governs que gaudeixen de les millors qualificacions realitzades per les agències de ràting.\n2. Fons garantits: Preservar el capital al 100% és la principal premissa amb què avui aquest tipus de fons atreuen un gran nombre d'estalviadors. Quan l'aversió al risc augmenta, tal com passa a hores d'ara, aquests productes tornen a acaparar els principals esforços comercials de les gestores per atreure capital. Ara bé, no tots els fons garantits són segurs. El que cal mirar en primer lloc abans d'optar per un d'aquests instruments és que garanteixi tot el capital invertit, perquè hi ha alguns que només protegeixen el 90% o el 95%. El segon punt que cal aclarir és que, encara, tal com estan els mercats, és difícil guanyar amb un fons garantit de renda variable; és a dir, amb fons que vinculin la rendibilitat al que faci la bossa. En l'actualitat, els inversors que volen defensar-se de la crisi escullen un fons garantit de renda fixa que de veritat li asseguri uns guanys periòdics i que no depengui de l'evolució del mercat ni d'altres condicions estranyes. Només l'any passat els fons garantits de renda fixa van concloure amb uns guanys mitjans del 3,28%, amb la qual cosa van esdevenir la millor categoria de tot aquest mercat a Espanya.\n3. Fons de renda fixa a curt i llarg termini: Compten també amb l'aprovat en plena crisi. És a dir, són categories de fons que es poden mantenir en cartera perquè en principi es comporten bé en temps difícils. Quant als fons de renda fixa a curt termini, convé apostar per aquells que inverteixen sobretot en deute governamental i que diversifiquin una petita part de la seva cartera amb renda fixa privada d'empreses solvents.\nA fi d'aprofitar la tendència baixista dels tipus d'interès, també interessa apostar per fons de renda fixa a llarg termini. Generalment, si baixen els tipus d'interès les emissions que ja hi ha en el mercat valen més (pugen de preu). En tot cas, convé apostar per fons de renda fixa que inverteixin en actius de la zona euro. És aconsellable evitar els fons que aposten pel deute d'altres països, perquè aquesta inversió introdueix un nou risc addicional al dels tipus d'interès -el risc de canvi-. Si la moneda del país en què inverteix el fons baixa, la inversió també baixarà.\nEl 2008, els fons de renda fixa a llarg termini espanyols van concloure amb uns guanys del 2,45%, mentre que els de renda fixa a curt termini espanyols van aconseguir una rendibilitat mitjana de l'1,21%. En canvi, els de renda fixa a llarg termini internacionals van concloure amb unes lleus pèrdues del 0,22%.\n4. Fons de renda fixa privada de qualitat: Davant de les baixes rendibilitats del deute públic, els qui estiguin disposats a assumir una mica més de risc poden mirar cap als fons de renda fixa privada. En aquest cas, la selecció ha de ser minuciosa. La clau està a apostar per fons que inverteixin en deute d'empreses solvents, de sectors defensius i bàsics (elèctriques, energètiques o telecomunicacions) amb balanços sanejats. En l'actualitat, els diferencials que donen aquest tipus de fons són superiors als de la renda fixa governamental i, previsiblement, es mantindran així tot l'exercici, però només en la renda fixa privada de qualitat. S'evitaran, per tant, els fons que inverteixen en renda fixa emesa per empreses de sectors com l'automoció o el financer.\nFons de renda fixa NO APTES\nCal enterrar el mite que tots els fons de renda fixa són segurs i donen rendibilitats fixes, com el seu propi cognom indica. No és així. També la renda fixa pot comportar pèrdues si el gestor no mou la cartera en funció de les condicions del mercat. Això és així perquè els actius de renda fixa també pugen o baixen de valor en funció de determinades variables, com són els tipus d'interès, la demanda o la conjuntura econòmica o empresarial particular. Per exemple, en l'actualitat s'aconsella fugir dels fons monetaris dinàmics. Aquests productes, que en èpoques de bonança donen un plus de rendibilitat sobre els monetaris purs, en etapes de vaques magres tenen pèrdues. Això es deu al fet que una part de la seva cartera la inverteixen en actius d'empreses o governs de baixa qualificació creditícia, en els anomenats "actius porqueria". El risc a afrontar impagaments empresarials és, avui en dia, molt alt, de manera que convé evitar aquests tipus de fons. Per molt baixa que sigui la seva exposició a aquests actius contaminants, si una empresa en què s'inverteix fa fallida, l'impacte en la rendibilitat és notable.\nEl mateix ocorre, però en una proporció més gran, amb els denominats "high yield" (renda fixa d'alt rendiment) que inverteixen en bons d'empreses de qualificació creditícia dubtosa o molt baixa. Tot i que són fons de renda fixa, el risc que s'assumeix ara invertint-hi és molt elevat. La seva rendibilitat cau en picat si una de les empreses per les quals aposten fa fallida. Enguany ofereixen rendibilitats mitjanes del 8%, però la volatilitat i el risc que tenen és alt, amb la qual cosa no són productes adequats per als inversors més prudents.


consells | Preparats, Llestos, Universitat\n25 juny 2018 Llegeix més\nNecessites consell per escollir estudis? Les pedagogues Eva Bach i Montserrat Jiménez han escrit un decàleg que et serà de gran ajuda!\n05 febrer 2018 Llegeix més\nEt donem 5 consells per no perdre la motivació. La necessitaràs si vols aconseguir coses importants!\nVÍDEO: Com estudiar per la Selectivitat? 8 consells!\n28 agost 2017 Llegeix més\nCom estàs estudiant per la Selectivitat? Si no has sapigut organitzar-te i trobar el millor mètode d’estudi, aquí tens 8 consells!\n5 consells per aprofitar al màxim les vacances\n27 juliol 2016 Llegeix més\nAprendre a fer surf, retrobar-te amb antigues amistats, anar a totes les festes majors, tallar-te els cabells... Què faràs aquest estiu?\nSubscriu-te a consells


Per tant, tots aquells que voleu representar la vostra entitat ja us podeu inscriure com a equip a l’F-Rally. Es podrà inscriure més d’un equip per entitat, però es premiarà la pluralitat d’entitats. Els equips de tres persones hauran de ser mixtes.\nEl reglament el trobareu a www.f-rally.com amb tota la informació de la prova actualitzada. Per a més informació, cal enviar un correu electrònic a l’adreça: frally@feec.cat.\nPREINSCRIPCIONS OBERTES ÚNICAMENT PER A FEDERATS


Més de 30 alumnes realitzen cursos de 30 hores setmanals en el Centre Cívic de la Barceloneta\nPer facilitar les relacions de la seva nodrida colònia internacional entre els seus amarristes, i ajudar-los en la seva integració amb la ciutat de Barcelona, Marina Port Vell novament ha posat a disposició dels seus clients classes de castellà gratuïtes, impartides en el Centre Cívic de la Barceloneta.\nEs tracta d'una reeixida iniciativa empresa fa uns anys per la Marina, la demanda de la qual s'ha incrementat considerablement, obligant a ampliar les classes. Més de 30 alumnes s'han inscrit en aquests cursos, de tres hores setmanals, agrupats en dos nivells, principiants i avançats.\nPrimer curs d’anglès bàsic per al personal del Port d’Aiguadolç\nS’estableix una durada inicial d’entre quatre i cinc mesos, però vist l’èxit aconseguit, ja s’estan projectant nous cursos per la temporada vinent\nDes del passat 4 de desembre el Port d’Aiguadolç està duent a terme un curs d’anglès bàsic i operatiu per al personal de marineria que hagi volgut inscriure’s. El curs es impartit per la Srta. Otti Voinea, i s’estableix una durada inicial entre quatre i cinc mesos. La assistència al mateix es seguida per un bon nombre de treballadors regularment encara que també depenent dels horaris i les vacances del personal. Vist l’èxit aconseguit, ja s’estan projectant nous cursos per la temporada vinent.\nL'import del concurs per adjudicar la construcció d'aquesta marina podria arribar als 30 milions d'euros\nLa marina, un punt d'atracada d'embarcacions nàutiques i d'oci, vindrà a sumar-se a les que ja existeixen al Port de Barcelona, la del Port Vell, la del club Nàutic i la del club Marítim, i tindrà una zona per albergar vaixells petits i una altra per a vaixells més grans. Algunes fonts calculen que l'import del concurs per adjudicar la construcció d'aquesta marina podria arribar als 30 milions d'euros, encara que la xifra encara no ha estat concretada. A més d'aquestes marines, a Barcelona també hi ha les de del Port Olímpic i la del Fòrum.\nEl Parlament de Catalunya aprova la Llei de Pesca, decisiva per al futur del sector pesquer\nEntre les novetats que preveu la llei destaca la possibilitat que els vaixells puguin fer activitats turístiques com a diversificació de la seva activitat\nEl ple del Parlament ha aprovat la llei de Pesca i Acció Marítima de Catalunya, un text legal cabdal que ha de marcar el futur del sector pesquer de Catalunya en els propers anys. Durant la tramitació del projecte de llei, s’han acceptat la majoria de les esmenes del sector, fet que ha enriquit el text inicial. Entre les novetats que preveu la llei destaca la possibilitat que els vaixells puguin fer activitats turístiques com a diversificació de la seva activitat. El conseller Llena ha destacat que la llei s’ha aprovat després d’un diàleg intens amb el sector i l’oposició. Aquesta és una normativa que regula la pesca marítima professional i recreativa, el marisqueig, l’aqüicultura, el sector pesquer, les activitats marítimes i la capacitació i formació nàutico-recreativa, i també té per objectiu vetllar per l’explotació racional i responsable dels recursos marins i promoure la creació de zones de protecció com a eina de gestió pesquera i de recuperació dels ecosistemes degradats.\nEls 325 treballadors porten 4 mesos amb un ERE i tenen por que s'exhaureixi la càrrega de treball\nPortaveus del comitè d'empresa de la drassana viguesa Rodman Polyships, la divisió de fibra del constructor naval gallec Rodman, van manifestar el seu temor pel futur de l’empresa si en un termini de tres mesos no es tanquen contractes per a nous vaixells. La plantilla va pactar l'inici d'un expedient de regulació d'ocupació (ERE) a l'octubre del 2009 que afecta els 325 treballadors de Polyships de manera rotatòria. En l'actualitat, al voltant d'un centenar d'operaris estan actius a les instal·lacions de la drassana en Moaña, on s'ultima l'entrega de dues patrulleres encarregades pel Govern del Marroc, altres tres de la Guàrdia Civil espanyola i alguna comanda particular d'embarcacions d’esbarjo de vuit metres d'eslora. L'ERE té vigència per un any i garanteix treball per a un màxim de 60 persones que roten en períodes de quatre mesos, de manera que ningú romangui en atur més temps.\nEl catamarà de 30 metres d'eslora i 16 de màniga, està equipat amb més de 500 m2 de panells solars fotovoltaics\nCom ja havíem avançat en edicions anteriors del Port News quan va començar a desenvolupar-se el projecte, el vaixell solar més gran del món ha estat presentat a finals de febrer a Alemanya. El ‘Planet Solar' tocarà aigua en els pròxims dies per primera vegada abans de ser l'estrella de les cerimònies del 821è aniversari del port d'Hamburg, el segon d'Europa darrere Rotterdam (Holanda), després pretén emprendre el seu vertader objectiu, la volta al món. “És un sentiment únic veure avui al vaixell amb què tant havia somiat”, va afirmar Raphael Domjan, iniciador del projecte i futur capità d'aquest catamarà de 30 metres d'eslora i 16 de màniga, equipat amb més de 500 m2 de panells solars fotovoltaics que li permetrà aconseguir una velocitat màxima de 15 nusos (25 km/h) i amb capacitat per a 50 persones.\nEspanya es va mantenir el 2009 com a primer destí turístic de la Unió Europea (UE)\nL'arribada de turistes estrangers a Espanya ha tornat al camí del creixement, que va abandonar fa un any i mig, en superar al gener de 2010 la xifra de 2,5 milions, que ha suposat un avanç de l'1,1% respecte al mateix mes de l'any anterior. Es tracta, no obstant això, d'una recuperació encara tímida, ja que la comparació es fa amb el pitjor mes de gener dels últims quinze anys, que va ser el de 2009, amb una caiguda interanual del 10,1%, i que queda lluny dels majors creixements que es van donar al gener de 2001, amb l'11,1%; el 1999, amb el 10,7%, i el 1997, amb el 9,3%. Un altra dada positiva coneguda ha estat la facilitada per l'oficina comunitària d'estadística, Eurostat, segons la qual, Espanya es va mantenir el 2009 com a primer destí turístic de la Unió Europea (UE), amb 251 milions de pernoctacions hoteleres, encara que aquestes van baixar un 6,5% respecte a 2008. Espanya s'ha avançat, així, a destins competidors com Itàlia (238 milions de pernoctacions), Alemanya (216 milions), França (191 milions) i Gran Bretanya (170 milions), tots ells també amb descensos. El petit baló d'oxigen que suposa l'alça en el volum de turistes estrangers de gener, ve de la mà del mercat emissor francès, amb un increment del 5,5%; l'italià, amb el 19,1%; el belga, amb el 5,9%, i el suís, amb el 16,5%, a més dels mercats llunyans.\nLa forta davallada del mercat de vaixells d’esbarjo obliga a ajornar la fira nàutica de Vigo\nL'empresa que organitza el saló ha demanat una demora al comitè executiu de l'Ifevi\nL'empresa que organitza la fira nàutica de Vigo ha sol·licitat a l'Institut Firal de Vigo un ajornament del certamen, que, de fet, ja hauria d'estar celebrant-se a hores d'ara. La crisi de demanda d'aquest tipus d'embarcacions ha forçat finalment a pensar als organitzadors del citat saló que la convocatòria no tenia sentit en aquest moment, i que el seu èxit estava més que compromès donades les condicions actuals del mercat, que estan en els seus mínims des de l'any 2006. En principi, les dates per a la seva celebració haurien d'haver estat entre finals de febrer i principis de març, però l'empresa ha acordat demanar l'ajornament sense data concreta a l'Ifevi. Fonts del sector van assenyalar que la principal raó per a la suspensió temporal de la celebració del saló -que és l'únic del nord-oest peninsular i que s'havia situat per xifres de vendes i de visitants entre els quatre principals d'Espanya- és l'afonament de les vendes d'embarcacions d’esbarjo, que no han parat de baixar des de mitjans de l'any 2007. La crisi de la demanda coincideix amb la situació econòmica general d'apatia dels mercats.


judit-montal-armengou - Estrategia de negocio y Marketing digital | Judit Montal Consultora-Vic\nMÉS DE 10 ANYS AJUDANT A NEGOCIS COM EL TEU!\n-Més de 20 en el món del Marketing-\nConsultora i formadora de Marketing\nCrec en les persones que persegueixen els seus objectius empresarials i alhora són capaços de contribuir a la millora de la nostra societat amb els seus productes, serveis i decisions.\nEls que cada dia penseu en com millorar un negoci i la relació amb els clients. Aquest tipus de persones són el veritable valor de les empreses perquè aconseguiu connectar amb el vostre públic i clients.\nPerò, lamentablement, de poc serveix aconseguir un bon tracte al client i tenir el millor producte, si no pots comunicar-ho o si el que comuniques no arriba a la persona adequada, de la forma adequada i en el moment oportú.\nInternet és el nou canal de comunicació i negoci per a les empreses del segle XXI, més ràpid i menys costós que els altres canals.\nSaps quin és el principal motiu per\ndedicar-me a el Màrqueting Digital?\nInternet ha acostat marques i consumidors. En cap moment les marques havien estat tan a prop dels seus consumidors.\nElls són els protagonistes d’aquesta nova era d’Internet i, no interactuar amb ells per convèncer-los a través d’aquest mitjà sincerament, crec que seria una pèrdua d’oportunitats per a tothom.\nActualment les empreses a més a més d’oferir valor i diferenciar-se, han d’interactuar i connectar amb el seu públic per aconseguir ser referents i generar vendes, i Internet és la millor eina fer-ho.\nAssessorar-te i pensar com difondre els teus productes o serveis a través d’Internet per donar-los a conèixer i que més persones se’n puguin beneficiar.\nVOLS QUE ENS HI POSEM? CONTACTA PER SABER COM\nEl meu nom es Judit Montal\nSóc consultora de Màrqueting Digital\nTotes elles tenen una cosa en comú: Són empreses que volen una major visibilitat dels seus negocis, i que veuen el potencial d’Internet com una oportunitat per aconseguir-ho.\nLlicenciada en Marketing i també en Administració i Direcció d’Empreses, amb dos postgraus de Marketing. Vaig iniciar la meva trajectòria professional el 1997 en el cap dels estudis de mercat, em va permetre entendre les dades per tal que es convertissin en informació útil per la presa de decisions. Encaro el Marketing Digital des de la vessant empresarial, crec que els bons productes i serveis s’han de donar a conèixer i contribuir a generar prosperitat. Però cal basar-se amb coneixement i objectius per tal de tenir millors resultats.\nEstic acreditada com Assessora en Marketing Digital per ACCIÓ (Generalitat de Catalunya) i és on vaig poder veure que també hi ha empreses, més autònomes que, encara que gestionin el Marketing Digital de la seva empresa busquen ajuda i suport extern. Per aquest motiu, a través de les consultories i formacions puc formar part dels seus projectes, aportant propostes, valorant-les conjuntament i implicant-me per aconseguir els millors resultats.\nEstic convençuda que part del que hem après, s’ha de tornar a la societat per poder avançar, per això col·laboro com a tutora del Grau de Marketing i Investigació de mercats a la UOC des de 2012.\nDiria que entenc perfectament la situació en la que et trobes, perquè jo, com tu, podria ajudar als meus clients a través d’un altre mitjà, de fet ho vaig fer fins el 2010 que Internet va entrar a la meva vida des d’un punt de vista empresarial.\nLlavors,vaig veure i creure en l’enorme potencial de la xarxa\nper arribar cada dia a més persones.\nSí el meu pare i mare tenien la seva pròpia empresa, per separat.\nEls meus dos avis i àvies també.\nCuriosament les dues àvies tenien el seu propi projecte (en la mesura de les possibilitats de l’època) independentment dels seus marits, això sí que era emprendre.\nTot plegat, suposo que ha fet que em sentís familiaritzada amb l’emprenedoria i que des dels 29 anys (2002), no pogués concebre la meva vida professional de cap altra manera.\nCrec en la sinergies entre les persona (el 2010 vaig crear una empresa anomenada Sinergia). Gràcies a les sinergies a les consultories, surten les millors idees.\nEt vull presentar el meu servei més complet


Acte central de Fem Manresa\nSerà aquest dimecres al Teatre Conservatori a les 8 del vespre i comptarà amb les intervencions de Carles Riera, Joan Josep Nuet, Anna Gabriel i Roser Alegre.\nDempeus, la candidata per Fem Manresa Roser Alegre\n“Es parlarà de vida”, aquest és el lema de l’acte central de la campanya de Fem Manresa, que tindrà lloc el vespre d’aquest dimecres al Teatre Conservatori. La candidatura de les esquerres transformadores de la ciutat, impulsada per la CUP, Esquerra Unida i Som Alternativa, convoca a un berenar popular a 2/4 8 del vespre, per començar l’acte polític a les 8 h. Comptaran amb les intervencions de Carles Riera (diputat de la CUP), de Joan Josep Nuet (coordinador general d’EUiA i diputat al Congrés), d’Anna Gabriel (ex-diputada de la CUP i exiliada) i de Roser Alegre (alcaldable de Fem Manresa).\nDurant l’acte hi haurà música en directe a càrrec de Neus Vila i Marc Estiarte i també hi intervindran Gemma Boix, Jordi Trapé i Ricard Ribera (números 2, 3 i 4 de la llista de Fem Manresa). Les intervencions de Joan Josep Nuet i Anna Gabriel es realitzaran per connexió en directe, ja que el primer serà a Madrid on, si tot va com està previst, haurà declarat al Tribunal Suprem en el judici del procés i la segona es troba exiliada a Ginebra des de l’estiu del 2018.\nL’acte vol reunir al Teatre Conservatori a tota la gent que al llarg d’aquests mesos s’ha sumat a aquest projecte divers i il·lusionant pensat per a guanyar l’Ajuntament per a les persones i a tots aquells manresans i manresanes que creuen que la ciutat necessita recuperar la il·lusió.