Carretera i manta! 5 apps imprescindibles per viatjar | Tresdeu.com\nJoan Fuset | 23 maig 2018\nJoan Fuset - 23 maig 2018\nSi sou culs de mal seient i sempre esteu d’ací cap allà, aquest article vos interessarà. Vinc de viatjar i he descobert un parell d’aplicacions per al mòbil que m’han fet el viatge més tranquil, econòmic i segur. Així que m’he decidit a fer-vos una recopilació d’apps gratuïtes, com no podia ser d’altra manera, les quals no poden faltar al teu mòbil. Prepara la motxilla o la maleta, i que no se t’oblide aigua, mòbil, i una bateria externa, per si de cas.\nSi viatges amb el cotxe i és a gasolina o gasoil, GasAll et farà estalviar molts diners. Ja no sols quan viatges, també en el dia a dia, però per viatjar és una gran eina. Primer poses el tipus de carburant que empra el teu vehicle, la capacitat del depòsit i el consum. Després escrius el destí i t’indica quantes benzineres tens al llarg del trajecte.\nLes pots ordenar per preu o per distància, et calcula el preu que va a costar-te emplenar el depòsit i moltes més dades interessants. Per fer-vos una idea, pots estalviar més de 10 euros escollint bé la benzinera on emplenes el dipòsit. Uns diners que segur et vindran millor per a altres despeses.\nControlar les despeses d’un viatge pot arribar a ser un mal de cap, sobretot quan viatges en grup. Per a estalviar-se problemàtiques vos recomane Splitwise. Per començar a emprar-la has de registrar-te amb una adreça de correu electrònic i el teu número de telèfon i convidar aquells i aquelles amb qui compartiràs gastos.\nCrees un grup i aneu afegint gastos per concepte, com per exemple gasolina, restaurants, bitllets de metro… Les opcions són quasi infinites. Podeu indicar qui paga, per qui i quants, i l’app automàticament va indicant qui deu diners i a qui se li deuen. Inclús, si per exemple, dins d’un grup de 8 persones, dues mantenen deutes entre elles, es poden incloure i l’app ho calcula de nou. Quan el viatge s’acaba, es liquiden els deutes, i es tanca el grup.\nPossiblement ja tens aquesta útil app de Google al teu mòbil. Però sabies que a banda d’escriure els texts d’allò que vols traduir, també pots fer una foto a un cartell i te’l tradueix? Com ho llegeixes. Amb el català funciona prou bé pel que hem pogut comprovar. En canvi amb el gallec i basc encara no està aquesta funció habilitada, almenys en iPhone.\nAquesta app ens agrada molt perquè està més optimitzada que Google Maps. Molt més intuïtiva i útil quan et trobes indefens al mig d’una ciutat que no coneixes. Quant més gran és la ciutat on et trobes, millor funciona, amb els avantatges i inconvenients que això comporta. Molt útil per trobar aparcament, bancs i caixers, bars, pubs, cinemes, concerts, monuments històrics, farmàcies… Els resultats t’apareixen indicant a quina distància estan i pots comprovar si estan al teu sentit de la marxa. Després tens informació d’horaris, telèfons i les reviews de Google.\nPer acabar, a qui no li ha agafat un apretonet quan encara està a hores d’arribar a l’allotjament? Ja sabeu que hi han molts negocis que no permeten l’ús dels seus banys a no ser que consumisques. Amb Flush pots trobar tots els banys públics que hi han al teu voltant, estacions de tren i bus, centres comercials, edificis públics… Venen valorats d’1 a 5 i altres dades d’interés com si són de pagament, o aptes per a cadires de rodes. Tu mateix pots afegir banys que et trobes i millorar l’experiència de l’app. Com passa amb l’anterior, quant fuges de les grans ciutats, pitjor funciona. Està disponible per a iPhone i Android.\nAplicacions, Apps, viatjar\n3 espectacles gratuïts del ‘Tercera Setmana’ que has de veure


Cabell de palla – "Te a les golfes" Alba Fernández Pous.\nPublicado el 24 agosto, 2016 18 octubre, 2016 por Te a les golfes (Alba Fdez Pous)\nCabell de palla\nAquesta era una de les històries més velles del món, fins que també va ser la meva. I llavors per mi fou nova.\nLa mare sempre va ser una dona eixuta, d’ençà que tinc ús de raó. Mai va tenir-nos massa estima, però a poc a poc vaig anar acostumant-me a la seva indiferència, i em compensava una sola mirada del pare, per fer-me sentir la nena més afortunada del món.\nA manca de cançons de bressol a les nits quan m’allitava, em vaig anar criant abraçada a un pit molt més pelut, i creixent dalt d’unes espatlles enlloc que entre els seus braços; tenint per joguines en comptes de nines, caixes plenes d’eines del garatge; que es convertien en un món infinit i màgic de personatges i jocs; mentre la mare seia al sofà veient passar els dies i les hores, amb una indiferència malaltissa, que l’alimentava ella i ens intoxicava a tots, constant i mecànica, i completament buida d’amor.\nM´adonava que era humana quan la sentia plorar a la dutxa, o si se li escapava una rialla, mirant pel·lícules d’humor.\nLlavors jo m’hi acostava esperançada, perquè em feia feliç de sentir-la, i m’asseia a la seva falda somrient i buscant la seva calor, amb una il·lusió ingènua i innocent, i posant-li la meva millor cara, perquè jo també estava contenta com ella, i volia que riguéssim aquest cop, juntes de nou.\nMai no s’hi fixava.\nNi em veia, ni em mirava, ni hi tenia cap interès; i al cap d’ una estona, el meu somriure es desdibuixava i em deixava la cara encarcarada; i ella s’encenia una cigarreta, i em semblava més càlid el fum que exhalava, que un sol segon de la seva atenció.\nEl pare s’ho mirava i no deia res.\nDe vegades ell també s’hi acostava i intentava abraçar-la, però ella el rebutjava suaument.\nMai he vist una tristesa tan blava, reflectida en els ulls de ningú.\nLlavors el pare, amb el cap cot, s’asseia amb mi i m’acaronava; i jo sense entendre-ho gaire (però comprenent-ho alhora tot), recolzava el meu cap entre els seus braços, i em mirava la mare, esperançada; i li suplicava que li fes un petó al papa, i a ella li brillaven les galtes de tantes llàgrimes que li rodolaven, i mentre s’allunyava de nosaltres, anava fent amb el cap que NO.\nLa mare no ens estimava.\nHo intentava, però no era prou.\nEls seus somnis d’adolescent es van veure estroncats una nit de revetlla ajaguda en un paller, amb el fill del mecànic del poble, a on pujava tots els estius.\nJo tinc els cabells grocs, perquè em van concebre entre la palla; i els ulls brillants i obscurs, perquè era una nit sense lluna, ni estrelles al firmament.\nEl pare em deia que vaig venir al món per donar llum a la seva vida, però la de la mare, sé que la vaig apagar del tot.\nSóc una filla no desitjada i duta en el ventre, durant 9 mesos, que per mi foren d’hivern.\nI el pare em compensava una infància sense princeses, però amb guerres d’escuma de sabó netejant el seu cotxe, i carreres de carros al supermercat.\nAra m’adono que vaig ser molt afortunada per ser com sóc i que és gràcies al pare; però de petita no vaig deixar d’anhelar la mare ni un sol segon; i tinc de mi mateixa la imatge d’una nena amb el cabell tallat ben curt, asseguda al banc de l’escola, intentant estirar la samarreta, perquè semblés que duia vestit.\nI aquesta és la història més vella del món…I fins fa uns anys, per mi també la més trista.\nPerquè es va convertir en la meva, sense jo voler-ho ni tampoc poder dir que no, una nit fosca de festa major, i a mi em tocava assumir-la. Però un bon dia vaig decidir que no, i que anava a reinventar-la.\nEl pare mai va entendre perquè em vaig tenyir els cabells. La mare si ho va comprendre.\nEnyoraven el meu color, però jo vaig reivindicar-me escollint un color més dolç.\nI ja no em dol imaginar-me a la mare, a la seva nova casa, acariciant un floc de cabells de color palla, que fou l´única cosa, que es va endur de tots dos.\nNext Article Ridícula i previsible història d’amor amb ocell dins d’una gàbia


"Acomodar la nostra ortografia a la catalana, es empresa irracional i antillogica". - Cultura Valenciana\n“Acomodar la nostra ortografia a la catalana, es empresa irracional i antillogica”.\nmarzo 12, 2018 Cultura Valenciana\t0 comentarios llengua valenciana, Lluís Fullana Mira, Ortín\nGRAMATOLOGIA VALENCIANA (X)\nAUTOR: P. LLUIS FULLANA MIRA, O.F.M. (16-3-1919)\nLa fixacio de l’ortografia valenciana requerix un estudi molt serio i detingut per a que puga recolzar-se en els verdaders principis de la filologia i la llingüistica i no carixca de solits fonaments. Qualsevol treball improvisat, sobre esta materia, encara que siga a manera d’ensaig, ha de donar necessariament per resultat practic un llamentable detriment del cultiu i progrés de la llengua valenciana.\nNo es prou la llectura dels nostres escritors antics, per classics que estos siguen, per a que u puga considerar-se en condicions de fixar l’ortografia actual; es una equivocacio manifesta tractar d’imitar als catalans, els nostres germans, adoptant, a priori, les grafies usades per ells; i es una aberracio incalificable adaptar l’ortografia a la fonetica dialectal de la mateixa llengua, encara que esta fonetica siga l’usada generalment en la capital d’este actic regne.\nNegar l’evolucio gradual, pero progressiva i constant, de tota llengua parlada, es igual que ignorar els coneiximents mes rudimentals de la llingüistica i de la filologia. Per lo mateix, no es prou coneixer la lliteratura dels nostres classics antics, per a poder escriure sobre l’ortografia que actualment deu d’usar-se. Cal estudiar fonamentalment la vida evolutiva de la llengua, a través dels segles, fins als nostres dies, i coneixer degudament els principis i lleis que han regit eixa evolucio. Mentres no es conseguixca aço, i en canvi vaja facilitant-se l’eixida dels treballs dels nostres autors improvisats, continuarà l’anarquia ortografica entre nosatros, complaent en aço a gents estranyes que ho desigen.\nCom la nostra llengua es parlà sempre i sense cap interrupcio, la seua evolucio ha seguit tambe el curs natural i propi d’esta llengua, sobre tot, en aquelles parts a on no ha segut influenciada per elements estranys, per lo tant, en estes parts, lliures de tot contagi, la fonetica es propia i genuïna, constituint la verdadera ortofonia d’esta llengua. Esta ortofonia, usada en mes de dos terceres parts d’este regne, nos proporciona la base per a la fixacio de la nostra ortografia, si volem que siga natural i llogica.\nLa fonetica, fidel trasunt de la llengua parlada, quan evoluciona racionalment, va traçant una llinia, mai interrompuda, aço es, seguix constantment els principis i les lleis de l’evolucio llingüistica. Per a que l’ortografia siga tambe racional, re p resentant, en la major fidelitat, a la llengua escrita, deu traçar aixina mateixa una atra llinia paralela a la traçada per la fonetica; o lo que es lo mateix: l’ortografia deu seguir el mateix curs que la fonetica, acomodant-se a ella, sempre que esta siga racional i llogica, aço es, sempre que la fonetica seguixca els principis i lleis que intervenen en l’evolucio de la llengua.\nCom eixos principis i eixes lleis d’evolucio fonetica no han actuat de la mateixa manera en Valencia que en Catalunya, han donat per resultat la diferencia fonetica que s’observa en cada una d’estes dos regions. D’ahi l’impossibilitat d’unificar les dos ortografies: valenciana i catalana. Tractar, puix, d’acomodar la nostra ortografia a la catalana, ademes de ser cosa antipatriotica, es empresa irracional i antillogica.\nEixos mateixos principis i lleis d’evolucio fonetica, si be es veritat que obren generalment, en certa uniformitat, dins del domini llingüistic del valencià, obren tambe particularment, de diferent manera, en alguns punts del mateix domini llingüistic, lo que dona orige als distints dialectes de la llengua. Sempre que, per a la fixacio de l’ortografia, es prenga com a punt de partida eixes diferencies dialectals, l’ortografia sera tambe irracional, perque es sacrifica el curs general de la dita evolucio pel particular que, moltes vegades no es natural, sino que obedix a les tendencies fonetiques exagerades del vulgo.\nEl senyor Ortín, a causa de la seua total desorientacio en esta classe d’estudis, cau, sense donar-se conte en els greus defectes següents: Primer, en molts arcaismes inoportuns, fixant-se nomes en l’ortografia dels nostres classics, sense parar-se en l’evolucio constant de la llengua. Segon, en els catalanismes, ignorant per lo vist, la diferent actuacio dels principis i lleis fonetiques en el Principat de Catalunya i en la Regio Valenciana. I tercer, en no pocs dialectalismes, desconeixent tambe les diferencies dialectals que existixen en la nostra llengua.\nAlguns dels arcaismes inoportuns, usats pel senyor Ortín, son al mateix temps, verdaders catalanismes, i no degue servir-se d’ells, ni baix el pretext de restauracio, ni per esperit d’imitacio. En un i en atre cas, es censurable la seua conducta, com anem a demostrar-ho.\nSon arcaismes inoportuns i verdaders catalanismes, al propi temps, la conservacio dels grups consonantics mt, mp i la doble l.l.\nEn les paraules del roma vulga, de les quals la silaba postonica era mi, seguida de t (mit), al passar, per evolucio, a la llengua valenciana, lo mateix que a la castellana, per la llei d’eliminacio, subjecta al principi de economia de forces, cau la i postonica, i immediatament apareix la conversio de la m en n i de la t en d. Estos dos canvis son molt naturals en la nostra llengua, provocats sense cap dubte, per la desaparicio de la dita i postonica. Com a compensacio a esta perdua, la llei fonetica, nomenada de reforç de so, subjecta al principi de transicio de sons canvià el so bilabial-nasal (m), en el seu corresponent linguodental-nasal (n); i el linguodental explosiu sort (t), en el seu corresponent linguodental explosiu sonor d. Veja’m els eixemples següents:\nEsta es l’evolucio natural de les dites paraules en la nostra llengua, atenent als principis i lleis susdites. Que els nostres escritors antics escrigueren comte, no cap dubte; encara que per una atra banda, es veu clarament que ya en aquells moments s’havia efectuat esta evolucio, o transformacio, ya que en gran freqüencia llegim tambe en els seus escrits la forma conde, o invariablement senda. I el fet de conservar els escritors antics les consonants mt, en lloc de nd, s’explica per l’influencia grandissima que eixercia sobre ells la llengua llatina i el seu afany de conservar, tots els seus elements primordials. Est afany per les etimologies els portà fins a l’exageracio, de tal manera, que l’evolucio i el desenroll morfologic de la llengua patí per tot aço un retroces tan notable, que es deixà sentir en els segles posteriors.\nHem dit que la conservacio de les consonants mt, en lloc de nd, en les paraules indicades i unes atres analogues, constituixen un verdader catalanisme. Els catalans han conservat les consonants mt en estes paraules, perque les lleis fonetiques no han actuat de la mateixa manera en la llengua catalana que en la valenciana. Entre els catalans, foneticament, s’han conservat la m i la t, en els casos citats. Res te, puix, de particular que tambe graficament les conserven. En ells es un fet natural; en nosatros carix de fonament.\n← “El valenciano y el catalán son sistemas lingüísticos contiguos. Nada más”\n¿Sabies que el Reglament Faller defén la Llengua Valenciana i la Real Senyera? →


Sant Pere de Galligants - Endrets - Geografia Literària dels Països Catalans\nCoordenades: 41.988805, 2.826383\nEl monestir benedictí de Sant Pere de Galligants del qual només resten l'església i el claustre, és un dels monuments més notables de l'art romànic català. Es va construir a la vora de la muralla nord de Girona, a la riba esquerra del riu Galligants. No se'n coneix la data de fundació però hi ha documentació des de finals segle X.\nSant Pere de Galligants, tal i com es coneix avui, fou bastit vers el 1131, data en què Ramon Berenguer el Gran va llegar un important donatiu per sufragar les obres. El 1835, a causa de la desamortització de Mendizabal, va ser abandonat per la comunitat formada per l'abat i quatre monjos. el 1870, s'hi instal·la el Museu Arqueològic de Girona.\nDel conjunt destaca la portalada, el rosetó de grans dimensions, el campanar de tres pisos de planta octogonal i el claustre amb capitells que es relacionen amb els del de la seu gironina. Estan decorats amb escenes bíbliques, altres de l'època, així com decoració de tipus animal o vegetal, i de tipus clàssic. Seran lectures oportunes en qualsevol punt de l'antic monestir dos fragments de Girona 1900, de Rafael Gay de Montellà i un text de Josep Pla.\nEs trobà al bell mig de la plaça de Sant Pere...\nVaren travessar a sol batent l'arc de la muralla de Sant Pere...\nLa sortida preferida era, però, la de Sant Pere.


Selecció sexual postcòpula: competència espermàtica i elecció femenina críptica - Revista Mètode\nSelecció sexual postcòpula: competència espermàtica i elecció femenina críptica\nPost-copulatory sex selection: sperm competitiveness and selection. In the last 20 years research into the reproductive behaviour of animals and sex selection has shown that the latent conflict in every reproductive relactionship is extremely intense. The males adapt their behaviour to the rules imposed by the females. The females, for their part, evolve, making it more difficult for the males to control fertilisation. It is evident that although the intensity of sex selection is generally greater in males, the females are not a passive object of male competition and cryptic female selection is probably much more common than we think.\nLa selecció sexual es produeix quan la contribució dels individus de cada sexe a la següent generació no és aleatòria. És comú pensar que el comportament és un tret massa làbil perquè s’hi puga observar cap evolució, això no obstant és justament en el comportament reproductor on es troben els millors exemples d’adaptació a causa de la selecció natural.\nJa al segle XIX Darwin havia proposat que algunes característiques servien exclusivament per obtenir avantatge en la selecció sexual. Aquestes característiques evolucionarien a través de les lluites entre mascles per aconseguir l’aparellament, o bé per mitjà de l’elecció de parella per part de les femelles. El primer mecanisme, la competència entre mascles, era tan obvi que va ser ràpidament acceptat per la comunitat científica i fins i tot per la societat en general. Tanmateix per a la societat victoriana era molt difícil d’acceptar que pogueren ser les femelles les que, mitjançant la seua elecció, condicionaren el comportament reproductor dels mascles (i fins i tot la seua coloració i fortalesa). Darwin mai no es va atrevir a anar més enllà de l’inici de la còpula, probablement perquè endinsar-se en aquest terreny era massa agosarat per a l’època.\nActualment és evident que el comportament reproductor ha estat modelat per una mescla de mecanismes que actuen abans i després de la còpula. S’interpreta el comportament reproductor com el resultat del balanç entre cooperació i conflicte perquè els interessos d’ambdós sexes no necessàriament coincideixen. En aquest article em centraré precisament en els mecanismes que actuen després que s’ha iniciat la còpula, i en la manera com això ha contribuït a l’evolució del comportament reproductor dels animals. Es pot comprovar que existeix un paral·lelisme entre els mecanismes proposats per Darwin per a la selecció sexual abans de la còpula, i allò que passa així que s’inicia (figura 1). Els exemples seran extrets del comportament dels insectes, perquè aquest grup d’animals es presta a l’experimentació més fàcilment, però altres animals, i fins i tot plantes, no difereixen substancialment del que s’ha descrit per als insectes.\nFigura 1. Els mecanismes de selecció sexual es poden dividir en funció de quan tinguen lloc i del sexe implicat. Abans de l’aparellament, els mascles lluiten entre si i les femelles elegeixen. La figura mostra la femella de l’ocell jardiner setinat (Ptilonorrhychus violaceus), una espècie australiana els mascles de la qual construeixen “aparadors” d’exhibició per al festeig, acumulant herbes i objectes acolorits. En altres casos el festeig és una exhibició de fortalesa, com en els odonats de la figura (Calopteryx haemorrhoidalis), els mascles del qual volen deixant un parell d’ales immòbil durant el festeig. Això no obstant, en aquesta espècie els mascles intenten a vegades saltar-se la regla i atrapen de manera forçada la femella mentre està realitzant la posta. En la figura, un mascle intenta evitar que un rival capture la seua femella. Una vegada iniciada la còpula, la competència entre les ejaculacions (competència espermàtica) i l’elecció femenina críptica són els mecanismes de selecció sexual.\nFotos: A. Cordero El primer conflicte: aparellar-se o no aparellar-se\nÉs evident que la contribució d’un mascle a la següent generació depèn del nombre de femelles amb què s’aconseguesca tenir descendència. Al contrari, en la majoria de les espècies, les femelles no poden incrementar el seu èxit incrementant la freqüència de còpula: en realitat el seu èxit depèn dels recursos que es puguen dedicar a la reproducció. Pensem, per exemple, en el cas humà, en què s’ha demostrat que un home ha tingut almenys 888 fills (evidentment amb moltes dones), mentre que el màxim per a una dona està en 69 fills (un valor extraordinàriament alt a causa de molts parts múltiples). És evident, però, que l’èxit reproductor d’un home solament està limitat pel nombre de dones amb què aconsegueix tenir fills, però el nombre de fills d’una dona depèn de limitacions fisiològiques. La selecció sexual, per tant, afavoreix un comportament indiscriminat de còpula en els mascles, però un de selectiu en les femelles. Aquesta diferència entre els dos sexes és tan intensa que en moltes espècies els mascles recorren a forçar l’aparellament, i, per consegüent, les femelles responen amb mecanismes per evitar aquestes còpules forçades. Tot i això, el fet que una femella accepte aparellar-se amb un determinat mascle no significa necessàriament que l’accepte com a pare per als seus fills. William Eberhard ha descrit tot de mecanismes que la femella pot utilitzar per a esbiaixar la probabilitat de fertilització dels mascles amb què s’ha aparellat. Per exemple, la femella podria sol·licitar l’aparellament a un altre mascle immediatament després de la còpula amb un mascle de baixa qualitat. També podria utilitzar mecanismes fisiològics molt més complexos, com ara evitar la implantació dels embrions en el cas dels mamífers, expulsar la majoria de l’esperma que ha rebut, no ovular, no pondre ous o pondre menys de l’habitual, avortar, acabar la còpula prematurament, etcètera. Tots aquests mecanismes han estat comprovats almenys en una espècie.\nEn general, els mascles necessiten ser capaços de superar tres proves per a maximitzar la seua descendència: 1) han de ser capaços d’aconseguir que el seu esperma arribe als llocs d’emmagatzemament i/o fertilització; 2) han d’estimular la femella per a maximitzar el nombre d’ous produïts mentre el seu esperma es troba en avantatge sobre les ejaculacions d’altres mascles; i 3) han d’evitar que la femella s’aparelle amb altres mascles, perquè això disminuiria la seua probabilitat de fertilitzar els ous.\nSelecció sexual postcòpula i conflicte entre sexes\nDe tot això se’n desprèn que el conflicte entre els interessos reproductius dels mascles i les femelles és ubic. Es diu que hi ha conflicte sexual quan un augment de l’èxit reproductor d’un sexe determina un descens en l’èxit de l’altre sexe. Recentment s’ha demostrat que la selecció entre mascles per aconseguir la fertilització està darrere de l’evolució de moltes de les substàncies de l’ejaculació. Per exemple en les mosques del vinagre (Drosophila) l’ejaculat conté substàncies que acceleren la taxa d’oviposició per part de les femelles, un fet que és evidentment avantatjós per als mascles. Però a més a més algunes d’aquestes substàncies són tòxiques per a les femelles i disminueixen la seua longevitat, la qual cosa s’ha interpretat com un mecanisme per a “obligar” les femelles a maximitzar la taxa de posta. És a dir, la selecció sexual postcòpula ha estat tan intensa que ha determinat l’evolució de substàncies tòxiques per a les femelles en l’ejaculat dels mascles. S’ha pogut demostrar experimentalment que si les femelles no poden coevolucionar amb els mascles, llavors la toxicitat de l’ejaculat és encara major, la qual cosa demostra que existeix un conflicte entre els dos sexes per la fertilització. Això porta a la predicció que en moltes espècies, per no dir en la majoria, un increment en la taxa de còpula, a partir d’un cert valor, és negatiu per a les femelles a causa de la competència entre els mascles.\nFigura 2. El conflicte pel control de la fertilització en un espiadimonis. Els odonats del gènere Calopteryx són comuns als rius europeus. En el Calopteryx haemorrhoidalis, espècie de la conca mediterrània, existeixen almenys dos mecanismes de control de la fertilització. Els mascles de la subespècie cantàbrica, amb cos de color violeta metàl·lic (asturica) es distingeixen clarament dels negrencs de la subespècie mediterrània (haemorrhoidalis). Les femelles de totes dues espècies emmagatzemen l’esperma en una bossa copuladora i dos òrgans denominats espermateques. Quan s’aparellen, els mascles buiden l’esperma de la bossa, atrapant-lo amb una sèrie d’espines que posseeixen en l’òrgan copulador (edeagus). Això no obstant, les femelles no han posat tan fàcil buidar les espermateques. A poblacions de Galícia, les espermateques s’han fet tan estretes que els mascles són incapaços d’introduir-hi el seu edeagus. La selecció sexual ha determinat l’evolució d’edeagus més amples en la base que, estimulant la femella de la mateixa manera com ho faria un ou en el moment de la posta, la indueixen a expulsar esperma de les espermateques. És a dir, quan un ou va a ser fertilitzat, estimula una sèrie d’òrgans sensorials (sensília) en les plaques vaginals de la femella, i això provoca l’expulsió d’esperma. Els mascles han “descobert” aquest mecanisme i l’exploten al seu favor per tal d’aconseguir accedir de manera indirecta a l’esperma de les espermateques.\nEn poblacions italianes de la mateixa espècie, les espermateques encara són més amples que l’edeagus, i els mascles poden buidar-les directament. Tanmateix el conflicte és evident, ja que algunes femelles tenen espermateques tan llargues que el seu extrem queda fora de l’abast dels mascles. Aparentment, els mascles encara no han “descobert” la via de l’estimulació sensorial, però no seria sorprenent trobar alguna altra població en què sí que ho hagen fet. Aquest exemple il·lustra la complexitat de les relacions mascle-femella en totes les espècies, i posa de manifest que el conflicte pel control de la fertilització està darrere de l’evolució del comportament reproductor i la genitalia de moltes espècies.\nFotos: A. Cordero\nAixò no obstant la fertilització es produeix dins del cos de la femella en la majoria de les espècies, i això els permet controlar la major part d’aquest procés. Fins i tot les espècies amb fertilització externa permeten el control femení. Per exemple, en una espècie de granota s’ha comprovat un descens en la taxa d’oviposició quan el mascle era de baixa qualitat. Un grup especialment interessant en aquest context són les libèl·lules i espiadimonis. En aquests insectes els mascles dediquen la primera part de la còpula a extraure l’ejaculat dels mascles que s’havien aparellat anteriorment amb aquesta femella (Figura 2). Això ho aconsegueixen gràcies als seus genitals, que posseeixen una sèrie d’espines que atrapen l’esperma i l’expulsen a l’exterior. Es podria per tant pensar que el control de la fertilització està en el costat masculí: res més lluny de la realitat. L’evidència ens demostra que els mascles solament aconsegueixen extraure part de l’ejaculat dels mascles anteriors, perquè les femelles posseeixen més d’un òrgan en què emmagatzemar aquest esperma ejaculat. En conseqüència, part de l’esperma que una femella rep es queda emmagatzemat lluny de l’abast dels genitals del mascle, que no podrà, per tant, extraure’l durant l’aparellament. En aquestes espècies les femelles posseeixen una bossa copuladora i dues espermateques, i estudis realitzats mitjançant anàlisis d’ADN han demostrat que les femelles poden “decidir” de quin òrgan és l’esperma que s’usa per a fertilitzar els ous. Els mascles, per tant, solament poden buidar la bossa copuladora, però les femelles mantenen el control sobre l’esperma que està en les espermateques. Depenent de l’espècie, el control està més del costat masculí o més del costat femení, però és evident que en tots existeix conflicte per controlar la fertilització.\nElecció femenina després de la còpula; elecció críptica\nEls estudis clàssics sobre elecció sexual s’han realitzat habitualment determinant quines són les característiques masculines preferides per les femelles. Així, en moltes espècies d’ocells se sap que les femelles prefereixen aparellar-se amb mascles de coloració més cridanera, de cua més llarga, o bé amb característiques fenotípiques especials. Aquesta mena d’elecció femenina és evident per a un observador i ha estat per tant estudiada de manera intensa. Existeix, però, una altra mena d’elecció femenina, que ocorre després de l’inici de la còpula, i que no és evident per a un observador. Aquesta mena d’elecció femenina es denomina críptica, precisament perquè no hi ha cap evidència conductual externa que ens permeta saber què fa de debò la femella. Si la femella utilitza mecanismes per a esbiaixar la probabilitat de fertilització de cadascun dels mascles amb què s’ha aparellat, esperem que el comportament masculí evolucione per a maximitzar aquesta probabilitat. És a dir, els mascles s’han de comportar com si les femelles tingueren el control de la fertilització. Un exemple clar que l’elecció femenina críptica és important és l’existència de festeig durant i després de la còpula. Si l’aparellament servira exclusivament per a inseminar la femella, llavors esperaríem que el festeig es fera exclusivament abans de la còpula, és a dir, que el festeig fóra un comportament utilitzat per “convèncer la femella” d’aparellar-se amb aquest mascle. Per contra, un estudi realitzat sobre més de 100 espècies d’insectes i aranyes demostra que més del 80% presenten festeig durant la còpula. L’evidència experimental també demostra que el festeig durant la còpula serveix per augmentar la probabilitat de fertilització dels ous per part del mascle que el realitza. Per exemple, el mascle de l’escarabat de la farina (Tribolium) frega les ales de la femella de manera rítmica amb les potes durant la còpula. Si experimentalment s’eliminen els tarsos de les potes del mascle, aquest continua el comportament, però la femella no el detecta, ja que no la toca. En aquesta mena de situació la probabilitat que el mascle fertilitze els ous que pondrà la femella a continuació disminueix significativament amb respecte a aquells mascles que sí que pogueren fregar les ales de la femella. Això demostra que el comportament de fregar les ales és de festeig. Altres exemples similars s’han trobat estudiant el comportament d’una papallona nord-americana (Utheteisa ornatrix), les femelles de la qual esbiaixen la paternitat cap al major dels mascles amb què s’han aparellat.\nVigilància de la parella i selecció sexual\nEl fet que les femelles es puguen apariar amb més d’un mascle determina que els espermatozoides de cadascun dels mascles continuen la competència dins de la femella quan els mascles ja no hi són presents. Això es coneix com a competència espermàtica, una força de selecció ubiqua en el regne animal. L’existència de competència espermàtica és precisamente el fenomen que explica per què els mascles continuen amb la femella així que ha acabat l’aparellament, en un intent d’evitar que puga aparellar-se amb un altre mascle abans d’iniciar la posta dels ous. Altres comportaments que han evolucionat com a conseqüència de la competència espermàtica són l’augment del nombre d’espermatozoides inseminats quan el risc de competència espermàtica és alt, i la còpula prolongada. Per exemple, en molts insectes els aparellaments són extremadament llargs, fins i tot més d’un dia, i aparentment permeten al mascle evitar nous aparellaments de la femella. La còpula prolongada serveix de mecanisme de vigilància de la parella i ocorre en moltes libèl·lules. Quan la probabilitat que la femella torne a aparellar-se és reduïda, com quan la densitat de població és baixa, els aparellaments duren menys que a alta densitat, una clara prova a favor que la durada de la còpula està relacionada amb la competència espermàtica.\nAixò no obstant, aquesta no és tota la història. En alguns animals els mascles no responen incrementant la còpula en funció de la densitat dels rivals com fa, per exemple, el corc de l’eucaliptus (Gonipterus scutellatus). En aquesta espècie a més, una còpula més llarga no significa un major volum d’esperma inseminat, i les femelles aparellades amb dos mascles poden fertilitzar els ous amb esperma de cadascun aparentment d’una manera arbitrària. La prolongació de la còpula també es podria interpretar com un mecanisme de festeig que haguera evolucionat en el context de l’elecció femenina críptica. En la libèl·lula Ceriagrion tenellum els aparellaments poden ser molt llargs, i els mascles tenen major èxit en la fertilització si realitzen aparellaments llargs que si s’aparellen durant un temps breu, aparentment a causa de la selecció d’esperma exercida per la femella.\nEn els darrers vint anys la investigació sobre comportament reproductor dels animals i selecció sexual ha demostrat que el conflicte latent en tota relació reproductora és extremadament intens. Els mascles adapten el seu comportament a les regles imposades per les femelles. Les femelles, per la seua banda, evolucionen fent més difícil el control de la fertilització per part dels mascles. És evident que tot i que la intensitat de la selecció sexual és habitualment major en els mascles, les femelles no són un objecte passiu de la competència masculina, i l’elecció femenina críptica és probablement molt més comuna que no ens pensem.\nEberhard, W. G., 1996. Female control: sexual selection by cryptic female choice. Princeton University Press. Princeton 501 pp.\nAdolfo Cordero Rivera. Departament d’Ecologia i Biologia Animal. Universidade de Vigo.\nFigura 3. L’existència d’elecció femenina críptica condiciona el comportament postcòpula dels mascles, com aquest escarabat que està en contacte amb la femella una vegada acabada la còpula. Els mascles de Calopteryx “vigilen” la femella a distància, cosa que els permet aparellar-se amb unes quantes femelles, com l’individu de la fotografia, que té cinc femelles en el seu territori. Una d’aquestes està marcada per a reconèixer-la en estudis de comportament.\nDepartament d’Ecologia i Biologia Animal. Universidade de Vigo.\nCordero Rivera, A. (2014). Selecció sexual postcòpula: competència espermàtica i elecció femenina críptica. . Mètode Science Studies Journal, 4.


Article: La contribució de l’aviació a la crisi climàtica | Assemblea de Sarrià - Sant Gervasi\n← Convocatòries i informacions BCN / Setmana 6D-13D / @BCNconvoca\nConvocatòries i informacions BCN / Setmana 13-20D / @BCNconvoca →\nPosted on 09/12/2019 | Deixa un comentari\nLa contribució de l’aviació a la crisi climàtica\nQuan es parla de les emissions de gasos d’efecte hivernacle generades pel transport, es sol posar l’emfasi en el trànsit rodat i el transport marítim i se sol ometre el tràfic aeri. Tanmateix, els avions són el mitjà de transport més contaminant. L’aviació no només emet CO2, sinó també altres gasos d’efecte hivernacle, com el metà i el diòxid de nitrogen. Es preveu un notable augment d’aquestes emissions fins a l‘any 2050. El transport de passatgers representa el 81% del total de l’aviació i les seves emissions han augmentat un 32% els darrers cinc anys (l’equivalent a la construcció de 50 noves plantes elèctriques de carbó). Els viatges en avió dels països amb majors ingressos generen el 62% de les emissions. Els dels països més pobres, on viu la meitat de la població, només en generen el 10%.\nLes dades sempre ajuden a avaluar la magnitud del problema: si l’aviació fos un país, emetria 859 milions de tones anuals de CO2 (dades de 2017), més del doble que Espanya. Segons la Comissió Europea, un vol de Londres a Nova York provoca aproximadament les mateixes emissions de CO2 que genera un ciutadà europeu per escalfar casa seva durant tot un any. També és molt útil la comparació entre emissions provocades per diferents mitjans de transport. Un recorregut de mil quilòmetres fet en avió genera de mitjana divuit vegades més CO2 que si es fes en tren.\nNo obstant tot això, el transport aeri no s’ha vist pressionat per la tendència global de reducció d’emissions. El sector aeri és l’únic gran emissor que va quedar fora de l’Acord de París de 2015 per combatre el canvi climàtic (probablement a causa de la pressió exercida pel lobby de l’aviació). Per contra, l’aviació està subvencionada. El combustible usat (el querosè) està exempt d’impostos a Europa (això no passa ni als Estats Units, el rovell de l’ou del liberalisme). Això representa per a les companyies aèries un estalvi global d’uns 20.000 a 32.000 milions d’euros anuals. Més encara, les companyies aèries no estan formalment obligades (a diferència d’altres sectors) a comprar drets d’emissió de carboni (el que s’anomena “creixement neutre de carboni”). I per acabar-ho de reblar, molts dels vols no devenguen IVA. D’aquests avantatges fiscals se’n deriva què hom pugui viatjar a Londres per 30 euros, una aberració si es compara amb les tarifes del transport públic urbà. Uns preus molt baixos dels bitllets d’avió en comparació als bitllets de tren i una xarxa deficient de ferrocarrils dificulta el canvi a una movilitat sostenible. En aquest sentit, les administracions públiques han de deixar d’afavorir l’aviació. Tenen la capacitat legislativa per revertir el tracte de favor en l’aspecte fiscal. Però també poden establir altres tipus de mesures per fomentar el decreixement de l’aviació. França, per exemple, implementarà, a partir de l’any vinent, una ecotaxa als bitllets d’avió de gran part dels vols que surtin de l’estat, que es reinvertirà en projectes d’infrastructura de transports més ecològics. El tren pot ser una molt bona alternativa a l’aviació i, per tant, millorar el sistema ferroviari i abaratir-ne els bitllets seria una mesura positiva. A Alemanya es planteja que, si hi ha una alternativa a l’avió per anar d’un lloc a un altre, les aerolínies no puguin oferir aquest trajecte.\nActualment hi ha 423 projectes d’aeroports nous al món, s’han planificat 121 pistes, 205 extensions de pista, 262 noves terminals i 175 noves extensions de terminal. Això vol dir que la quantitat de quilòmetres volats per passatger es duplicarà els pròxims vint anys. Una mitjana de creixement d’un 4% anual que incrementarà les emissions de gasos d’efecte hivernacle provinents de l’aviació entre quatre i vuit vegades fins al 2050. A casa nostra, deu anys després de la construcció de la T1 a l’aeroport del Prat, Aena és a punt de construir una nova terminal satèl·lit. Amb l’ampliació, l’aeroport podria acollir 90 milions de passatgers anuals, unes xifres que les associacions ecologistes consideren alarmants.\nL’única manera de reduir l’impacte ambiental dels avions és reduir-ne l’ús. A curt termini, no es pot comptar amb una aviació alternativa ecològica. Caldrien uns avenços tecnològics (com ara sistemes d’emmagatzematge d’energia nous i de baix pes per electrificar els avions) inassolibles abans d’un minim de vint-i-cinc anys. Cal canviar el model a què ens hem habituat: viatgem molt més del que el planeta pot suportar. Els vols de caràcter laboral es podrien reduir, entre altres mesures, fomentant les reunions no presencials, garantint una infraestructura ferroviària de qualitat… Pel que fa al turisme, els darrers temps han proliferat organitzacions mediambientals com Stay Ground o No Fly Climate que defensen un nou model de turisme basat en trajectes sostenibles.\nEns hem limitat a parlar d’aviació civil. No entrem en l’àrea de l’aviació militar, de la qual no hi dades desglossades.\nTeresa de Fortuny, Assemblea 15M Sarrià-Sant Gervasi\nArticle publicat a Línia Sarrià, 7 novembre 2019


4 de maig de 2016\t· Lluís · Calendaris i Horaris\nUs informem dels partits d’hoquei patins dels equips del nostre Club Hoquei Sant Feliu de Codines previstos pel proper cap de setmana, dissabte 7 i diumenge 8 de maig de 2015.\nAquest cap de setmana el Primera Espanyola té jornada de descans per agafar forces davant els dos últims partits que li queden per acabar la temporada, on encara té alguna opció d’ascens. El propers partits el té el dissabte 14 al Pavelló amb el líder, el Barça i el darrer partit i final de temporada el jugarà el dissabte 21 en llar desplaçament a Mieres, Asturies.\nPer la seva part, el Primera Catalana també afronta la recta final de la temporada rebent al Corbera al nostre Pavelló, serà diumenge a les 19:30h, en important partit pel nostre equip a fi de poder conservar la categoria.\nEl Juvenil jugarà abans del Primer Catalana, diumenge a les 18:15 amb el sempre potent CP Vic.\nEl Ifantil li toca viatjar fins Andorra el dissabte a les 18h.\nEl Benjamí es desplaça el dissabte a la tarda a les 15h a Vilassar, en partit per les posicions 33a 36 del Campionat.\nEl Prebenjamí es desplaá a Vilafranca el dissabte també a les 15h per disputar les posicions 17 a 20.\nEL PB Iniciació A juga el diumenge a les 16h al Pavelló de Sant Feliu amb el Noia Freixenet.\nPel que fa a les Fèmines, el Primera Catalana es desplaça a Cassà de la Selva per jugar a les 19:30h el seu partit amb el Foment Deportiu Cassanenc. El Femení16 juga un partit amistós el dissabte a les 18:15h al Pavelló amb el Malgrat. El Minfem juga el dissabte a les 15h. a Palau Solità i Plegamans.\nI tanca la jornada l’Escola amb un partit el dissabte a les 17h a Castellar del Vallès.\nEsperem que seguiu i animeu als nostres jugadors i equips, Amunt i Endavant Sant Feliu!\nTags:#chpsantfeliu, #chpsf40, #tujugues, Amunt Avant Sant Feliu és el més gran, C.H. Sant Feliu de Codines, Calendari, Club Hoquei Sant Feliu, Endavant Sant Feliu, Sant Feliu de Codines


Dimecres, 26 de març del 2014 | 21:02\nOn és l'Estat de dret?\nLes clavegueres de l'Estat, el CNI, el govern... acumulen fracassos, un rere l'altre. Primer comptabilitzant de tot el President Mas i enfortint-lo davant dels ciutadans. Després, la gran campanya internacional de Margallo, la qual no ha fet més que girar tots els focus informatius cap a Catalunya i obligar periodistes i serveis d'intel·ligència de tot el món a contrastar la informació rebuda per l'Estat –sense desitjar-ho Margallo fa un gran favor al pleit català i l'internacionalitza.\nLa Transició va tenir dos protagonistes estel·lars, Adolfo Suárez i el rei Joan Carles I. Amb la mort d'Adolfo Suárez s'han estès els típics elogis i panegírics que es fan en aquestes ocasions.\nAgrair la democràcia postfranquista a la sagacitat del difunt president espanyol és, en un cert sentit, igual que atribuir la creació del subsidi d'atur a la imaginativa enginyeria social de les patronals vuitcentistes.\nCasals: "Reivindiquem la continuïtat d'un esquema educatiu que funciona amb èxit des de fa més de trenta anys"\n"Posar en qüestió el model d'escola catalana és posar en qüestió el marc democràtic i la capacitat de la societat catalana per establir les seves pròpies normes".\nAllau de solidaritat: l'ANC supera els 30.000 socis i arriba als 55.000 adherits\nMés de 30.000 persones ja són membres de ple dret de l'Assemblea Nacional Catalana (ANC) des que l'entitat ha rebut la denúncia de Manos Limpias i ha patit els atacs d'alguns partits polítics i de la brunete mediàtica la passada setmana.


Arxius de gospel - LLuïsos de gràcia\nInici » gospel\nActualitat, Cant Coral 08/11/2016\t|0\nÈxit aclaparador de la convocatòria de VaDeGospel d’aquest dissabte passat. Ramon Escalé omple sempre, i aquesta vegada ho va demostrar amb escreix. L’impulsor del Gospel al cant coral va impartir un taller al teatre de Lluïsos que va convocar un centenar de cantaires amb ganes, alegria i entusiasme. Durant quatre hores, els participants van estar [...]\nTaller amb l’impulsor del Gospel al cant coral, Ramon Escalé\nActualitat, Cant Coral, Va de Gospel 27/10/2016\t|0\nDissabte 5 de novembre de 16 a 20h VadeGospel organitza un Taller de Gospel dirigit per un dels pioners d’impulsar el Gospel al cant coral a casa nostra, el compositor i músic Ramon Escalé. Director de l’Esclat Gospel Singers i dels Gospel Messengers del Taller de Músics, Escalé ha estat responsable des de fa més de 15 anys de l’afició creixent [...]


Al mateix temps, també es van anunciar els guanyadors dels premis organitzats per l’Ajuntament de Rosselló, amb la col·laboració de Ràdio Rosselló, el grup de joves de l’Esbart Rossellonès i La Cremallera\nmés persones acull festa roselló el\nEl grup la Cremallera va amenitzar la tarda pels carrers de Rosselló\nAquest cap de setmana més de 200 veïns i veïnes de Rosselló han celebrat el Carnestoltes amb un seguit d'activitats adaptades a la situació sanitària actual. El grup d'animació La Cremallera va amenitzar una repartida de coca i xocolata en vuit punts del municipi durant tota la tarda del dissabte. La festa va finalitzar amb la lectura del manifest del Sr. Carnestoltes que va acabar sacrificat a la foguera.\nAl mateix temps, també es van anunciar els guanyadors dels premis organitzats per l’Ajuntament de Rosselló, amb la col·laboració de Ràdio Rosselló, el grup de joves de l’Esbart Rossellonès i La Cremallera. Per una banda, es va premiar el millor vídeo publicat a TikTok i per altra, les disfresses del porta a porta amb dues categories, infantil i adult.\nLa Biblioteca d’Alpicat supera els 4.400 socis, un 70% de la població


Murcia | Ràdio Móra d'Ebre\nLa PDE alerta que Murcia podria estar negociant amb els regants de la conca la compra d’aigua la compra de l’aigua de l’Ebre.\nLa Plataforma en Defensa de l’Ebre alerta de la possibilitat que el Govern murcià i valencià hagin començat a negociar amb els regants de la conca de l’Ebre la possibilitat de portar aigua del riu Ebre al llevant espanyol aprofitant els recentment creats bancs d’aigua, que permeten la venda de concessions d’aigua sobrants. L’alerta l’han aixecada unes declaracions públiques del conseller d’Agricultura del Govern murcià, Antonio Cerdà, on afirmava que s’han fet algunes converses en aquest sentit.\nEl moviment antitransvasista adverteix que els bancs d’aigua, contemplats al memoràndum del transvasament Tajo-Segura i aprovats amb la nova Llei d’Avaluació Ambiental són els nous transvasaments. La Plataforma ja ha enviat cartes al ministeri d’Agricultura, a la Confederació Hidrogràfica de l’Ebre i als departaments catalans d’Agricultura i Territori i Sostenibilitat demanant explicacions sobre aquestes suposades negociacions apuntades pel conseller murcià. Susanna Abella, portaveu de la plataforma, adverteix que el Govern català té molt a dir.\nLa Plataforma ha proposat com a possible data per una trobada el divendres 21 de febrer a Amposta, on diferents autoritats institucionals en matèria d’aigua assistiran a una trobada organitzada per Deltamed, el consorci de deltes europeus. La Plataforma també reclama a la Confederació Hidrogràfica que convoqui el Consell de Conca per demanar explicacions als regants.\nPosted in Notícies\t| Tagged aigua, conca, Ebre, Murcia, PDE, riu, València


Mercat Laboral: Flexibilitat vs. Protecció Social - morvedre.info diario digital de Sagunto y el Camp de Morvedre\nSagunto#conversaccionesGaleriaPor descontadoPer a Ells#caralaparedPeculiaridadesEn procesoViaje al mar amarilloDesde mi butacaEl Camino AzulHay alguien ahí?Ideas 2.0Arruixa que plouRegidor21La habitación 101EditorialEl repasoTribunaCiutat GeneralEleccions 2011UrbanismeMedi AmbientGeneralDocumentosLes VallsCanet d'En BerenguerLa BaroniaEconomiaLaboralCiència i TecnologiaInnovacióAgricultura i PescaGentFervor i FestaEducacióCulturaOci i Temps de LleureMúsicaEnValenciàHandbolFutbolBàsquetMés EsportsBreus20NComunitatNacionalInternacionalhortanoticias.comcomarcalia.infoFiestas Patronales Sagunto 2012Fiestas Patronales Puerto de Sagunto 2012Sagunt a Escerna 2012\tPortada | Opinió | Tribuna | Mercat Laboral: Flexibilitat vs. Protecció Social\nMercat Laboral: Flexibilitat vs. Protecció Social\tJoan Sanchissígueme en @joansanchispublicat el dijous, 16 de febrer de 2012 13:47\nAquest passat divendres el govern espanyol feia pública la seua nova reforma laboral. L'eix principal d'actuació de la mateixa és la famosa "flexibilització" del mercat laboral. La reforma redueix a 20 dies la indemnització amb acomiadament procedent, i a 33 dies per als improcedents, a més d'introduir tota una sèrie de mesures que faciliten la flexibilitat interna de l'empresa en termes de salaris o negociació col·lectiva etc. La reforma suposa per tant un abaratiment de l'acomiadament i un retrocés important en la protecció social del treballador, en favor de la llibertat de l'empresari.\nRecentment, de fet, tots els debats entorn als problemes que pareix el mercat laboral espanyol han girat al voltant de la manca de flexibilitat del mateix; entenent per flexibilitat com de fàcil és despatxar un treballador per part de l'empresari. Certament podem dir que el mercat laboral espanyol ha sigut fins ara un mercat laboral molt rígid en comparació amb la resta de països europeus, tant en quan a restriccions legals com a la quantia d'indemnització.\nQuins efectes positius o negatius ha tingut aquesta manca de flexibilitat? Un dels efectes negatius més important ha sigut la dualització del mercat de treball - influïda també per altres factors - i la reticència de l'empresariat a establir contractes de duració indefinida, generant una elevada temporalitat en els llocs de treball. Els efectes positius són la major seguretat laboral dels treballadors que poden haver retingut algun lloc de treball degut a l'elevat cost de despatxar-los. No obstant, cert és també que això no ha impedit que en els últims anys s'hagen acomiadat milers i milers de treballadors i treballadores engreixant les xifres de l'atur fins als cinc milions; per tant és discutible fins a quin punt esta "protecció" ha sigut efectiva en la realitat.\nAleshores és preferible un mercat laboral més flexible? Segons la teoria econòmica clàssica sí. Un mercat laboral més flexible almenys en la teoria, deu incentivar la contractació, ja que l'empresariat no te que preocupar-se en excés pels costos que tindrà al despatxar al treballador. Al mateix temps, la facilitat d'acomiadament però, suposa una reducció de la protecció del treballador i de la seua seguretat laboral. Per tant, com podem trobar l'equilibri entre flexibilitat i protecció social per al treballador?\nUn model alternatiu pot ser el del Regne Unit. La llei laboral britànica permet acomiadar per motius "raonables" sense cap tipus d'indemnització sempre que no es porte més de dos anys en el lloc de treball; i en el cas de superar els dos anys, les indemnitzacions continuen sent mínimes (de setmanes per any treballat). És un mercat laboral amb un grau de flexibilitat laboral elevat. No obstant, els britànics no han buscat la protecció social del treballador a través de les barreres per acomiadar, si no amb un sistema de protecció social més ampli. Les persones en situació de desocupació poden rebre la nomenada "Job Seeker's Allowance", que inclou una prestació principal més altres mesures com el pagament de la vivenda i d'altres despeses. Així, es compensa la manca de seguretat laboral interna en el lloc de treball, per una elevada protecció social externa per als desocupats. És un model que equilibra una elevada flexibilitat amb la protecció social.\nEl model espanyol, a la llum de les xifres, no ha sigut efectiu ni per a incentivar la contractació, ni per a dissuadir l'acomiadament; i les successives reformes laborals introduïdes pels diferents governs del PP i del PSOE no han aconseguit solucionar el problema. En general les reformes s'han centrat en afavorir la flexibilitat, però a costa dels drets socials dels treballadors. No hi ha hagut equilibri; en especial en aquesta última reforma.\nLes posicions en matèria laboral han sigut extremes per les dues parts implicades: els treballadors volen dificultar al màxim el seu acomiadament, mentre que els empresaris volen llibertat d'actuació. Cal trobar una espècie de tercera via. Per a res ens serveix un model amb molta seguretat laboral, si no es generen llocs de treball; i tampoc ens serveix un model on es creen molts llocs de treball però amb elevada temporalitat i sense cap tipus de seguretat. El model britànic s'aproxima a aquesta tercera via. Elimina les barreres a la contractació i a l'acomiadament; al mateix temps que manté un elevat nivell de protecció social. Podríem pensar que un possible efecte de l'aplicació del model britànic podria ser una elevada temporalitat davant la facilitat per a despatxar; però no ha sigut així, el Regne Unit ha gaudit històricament de baixes taxes de temporalitat, mentre que l'Estat Espanyol ha estat al capdavant.\nPossiblement caldria una anàlisi més detallada, tenint en compte la diferència en el model productiu i altres factors que incideixen sobre el mercat de treball. Però amb un primer anàlisi sembla que el model britànic ha funcionat raonablement bé. Pot ser el punt feble del model siga la manca de seguretat interna en el lloc de treball, però açò sembla que ha sigut contradit segons les xifres per la tendència a l'estabilitat; i compensat per l'elevada protecció externa front a la desocupació.\nAl meu parer caldria treballar per un model que trobe un equilibri semblant. Que facilite la contractació, però que al mateix temps mantinga un bon nivell de protecció social. No és impossible, i el model britànic junt a d'altres, és un bon exemple.\nDarrera actualització ( dijous, 16 de febrer de 2012 13:51 )


Dolors Marta Inge: Estofat de pit i coll de cabrit\n1 pit de cabrit tallat a trossets\n1 coll de cabrit tallat a trossets\nPosar l’oli en una cassola, enrossir el cabrit amb una fulla de llaurer i 4 alls. Quan sigui ros el cabrit, afegir la ceba tallada a quarts i el got de vi ranci. Deixar-ho coure tot junt i quant la ceba estigui rossa afegir-hi el tomàquet tallat a trossos. Sofregir-ho 5 minuts més. A part, fregir les patates tallades a daus i un cop rosses incorporar-les al rostit.\nPublicat per "Dolors Marta Inge" a 10.1.12


La 59a Fira de l'Oli de les Borges Blanques manté vendes i consolida el format presencial i virtual - Teleponent\nInici Fira de l'oli La 59a Fira de l’Oli de les Borges Blanques manté vendes i...\nLa 59a Fira de l’Oli de les Borges Blanques manté vendes i consolida el format presencial i virtual\nL'alcaldessa Palau fa un balanç positiu del certamen i diu que ha rebut 1/3 dels visitants respecte l'anterior edició\nLa Fira de l’Oli de Qualitat Verge Extra i les Garrigues ha tancat aquest diumenge la seva 59a edició fent un balanç “positiu” pel que fa el retorn al format presencial i també les vendes, que segons ha indicat l’alcaldessa de les Borges Blanques, Núria Palau, “s’han mantingut” respecte edicions anteriors.\n“Les vendes al web han baixat però per contrapartida han pujat les vendes al pavelló. Per tant podem donar gairebé per consolidades les dos formes, tant presencial com virtual”, ha indicat. Per contra, el que sí ha baixat ha estat el nombre de visitants. Així, Palau ha dit que durant els tres dies la fira ha rebut 1/3 dels visitants que va rebre a la darrera edició presencial, és a dir, unes 20.000 persones.\nL’alcaldessa de les Borges Blanques, Núria Palau, ha fet un balanç “positiu” de la 59a edició de la Fira de l’Oli de Qualitat Verge Extra i les Garrigues de les Borges Blanques, que ha recuperat el format presencial i l’ha combinat amb el virtual.\nTot i així, l’alcaldessa ha dit que ja té la mirada posada a la 60a edició del 2023, que espera que es pugui celebrar amb el format habitual. “A veure si la podem celebrar amb tot l’esplendor com estem acostumats i encara més per ser la 60a”, a dit.\nDesprés de l’edició virtual del 2021, aquest cap de setmana les Borges Blanques ha tornat a acollir una nova edició presencial de la Fira de l’Oli, aparador que serveix per presentar les novetats del sector oleícola i donar visibilitat als productors agroalimentaris del territori. A més, aquesta 59a edició s’ha completat amb un espai virtual que ha comptat de nou amb una botiga en línia.\nLa 59a edició de la fira ha aplegat 79 expositors, dels quals 30 del sector de l’oli i 49 expositors agroalimentaris, que han ocupat una superfície de més de 5.000 metres quadrats.\nDurant els tres dies s’han dut a terme una seixantena d’activitats, entre tallers, presentacions i demostracions gastronòmiques presencials i en línia amb xefs de renom, com és el cas dels germans Sergi i Javier Torres; el guanyador de Masterchef 2021, Adrià París, o Quico Arumí, de Can Jubany. Entre altres, també hi han participat la ‘influencer’ gastronòmica Dolors Mateu i el periodista Pepe Antich, que han estat proclamats ambaixadors de l’Oli de Qualitat de Catalunya.\nEls expositors celebren tornar al format presencial\nLa trentena d’expositors del sector oleícola s’han mostrat satisfets de tornar al format presencial, després de dos anys sense poder ensenyar els seus productes al Pavelló de l’Oli. I és que malgrat l’assistència de públic ha estat inferior respecte edicions anteriors a la pandèmia, han dit que tenien “ganes” de retrobar-se amb els clients.\n“Potser hauria pogut estar més animada de visitants però hem superat les expectatives que portàvem”, ha explicat la tècnica d’oleoturisme de la Cooperativa Arbequina, Magda Garret, que ha afegit que la fira “és el punt de trobada per degustar el primer oli de la campanya” i “un aparador” per donar a conèixer els seus productes.\nEn el mateix sentit s’ha expressat la representat d’Oli Castelló, Romina Alsina, que ha qualificat la fira de “festa” per al sector i ha dit que és un “orgull” poder “poder tornar a la normalitat després de la pandèmia”. De la seva banda, el tècnic comercial de la Cooperativa de Juncosa, Pep Arturo, ha dit que el certamen serveix perquè “la gent conegui i vegi el producte tant fantàstic” que té de la comarca. “És la fira del nostre territori i si no venim aquí a promocionar el nostre producte seria una falta de respecte”, ha afegit.\nFira de l'Oli Qualitat Verge Extra\nArticle anteriorEl preu de la llum puja un 12,7% i aquest dilluns se situarà en els 227 euros\nArticle següentLleida registra una víctima mortal amb coronavirus en les darreres hores


Tallers diaris i Espai obert – Club Sanfeliu Santildefons\nTallers diaris i Espai obert\nEl Casal Jove consta d’un espai obert i una proposta de tallers i activitats que faciliten un acompanyament proper. Un espai on desenvolupar-se, relacionar-se entre iguals i establir vincles i relacions saludables.\nLa proposta de tallers i activitats sorgeix de la programació conjunta amb els/les adolescents i joves, recollint els seus interessos, propostes i motivacions. L’espai obert és un espai de lliure accés per potenciar la gestió de l’espai i la descoberta a una alternativa de l’oci convencional dels adolescents i joves.\nDe dilluns a divendres de 16’00h a 20h


La Fundació Antoni Tàpies acull l'obra d'Allan Sekula, l'activista del mar\nLa literatura de Barcelona Jordi Galves\nLa Fundació Antoni Tàpies acull l'exposició 'Sísif col·lectiu', que reuneix el treball fotogràfic d'Allan Sekula, el fotògraf, director de cinema i escriptor nord-americà mort a Los Angeles el 2013. La mostra ofereix fotografies i objectes de l'assaig 'Fish Story' (en anglès, la història exagerada). Es tracta d'una anàlisi sobre les conseqüències negatives de la globalització en l'economia marítima, que va suposar "el declivi" de la indústria naval.\n"Mentre que a finals dels 90 la nova tecnologia suggeria que es podia connectar el món, Allan Sekula mostra les condicions feixugues, lentes i els salaris miserables dels treballadors del mar. Una realitat que contrastava amb la brillant tecnologia que es vivia a les ciutats", ha explicat el director de la Fundació Antoni Tàpies i un dels comissaris de la mostra, Carles Guerra.\nL'exposició s'inaugura aquest dimarts 13 de juny i compta amb diverses fotografies de format reduït, d'estil modern i sense postproducció. Segons Guerra, una de les grans particularitats de Sekula és que "uneix" les diferents fotografies amb un relat que crea "una visió general sobre el tema". La posada en marxa de 'Sísif col·lectiu' coincideix amb un període de vagues dels estibadors, una situació que els comissaris relacionen amb la problemàtica que retrata l'artista nord-americà.


El publicista Lluís Bassat recorda la importància de fer publicitat en els mitjans locals - Garrotxa Digital\nEl publicista Lluís Bassat recorda la importància de fer publicitat en els mitjans locals\nComentaris tancats a El publicista Lluís Bassat recorda la importància de fer publicitat en els mitjans locals\nEl publicista Lluís Bassat va ser entrevistat dimarts a la nit al programa ‘El Punt al Dia’ d’Olot Televisió, per parlar de la incidència que té la publicitat en l’àmbit comercial. Segons Bassat, l’home dels eslògans, és imprescindible que les empreses locals apostin per la publicitat.\n‘El Punt al Dia’ de la Xarxa de Televisions locals va entrevistar el passat dimarts a un dels publicistes més importants del món: Lluís Bassat. A l’entrevista Bassat va parlar de diferents temes que afecten al món de la publicitat, com és la importància que les empreses mantinguin una aposta ferma per fer difusió del seu producte. A més, va fer una incidència especial en les possibilitats que ofereixen les televisions locals en el camp de la publicitat, perquè permeten al petit comerç i a les empreses locals fer-se un nom en l’àmbit de difusió en el públic que més els interessa: el de proximitat.\nLa Unió Esportiva Olot femení ha sabut fer bona la dita QUE DIU: any nou, vida nova. Les jugadores de Moi Dubé van tancar el 2019 amb un desembre negre amb tres derrotes en tres partits, Però amb la tornada a la competició s’ha tornat a convertir en un…


El Manresa FS jugarà a Sabadell amb l'embranzida del triomf sobre el Pallejà - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Manresa FS jugarà a Sabadell amb l'embranzida del triomf sobre el Pallejà\nredacció 04.10.2019 | 23:31\nEl Manresa Futbol Sala visita aquest diumenge al migdia (a les 12.30 hores) la complicada pista de Can Balsach, que és el feu del Natació Sabadell.\nEl pavelló dels vallesans, tot i la seva dificultat, porta records prou positius per als manresans, que hi han obtingut bons resultats a les seves últimes estades. Després d'assolir la primera victòria del curs davant del Pallejà (3-2) al Pujolet, l'equip manresà té un trampolí anímic que l'ha d'ajudar per reprendre el vol a la classificació, i puntuar en aquesta jornada seria un segon pas per fer-ho.\nL'entrenador, Manuel Moya, no podrà disposar del porter Adil i Corvo, encara lesionats. Ni tampoc d'Asis, que està convocat amb la selecció marroquina en terres xineses. Qui sí que debutarà en aquesta convocatòria és l'última incorporació, Enric Pallé, a més d'alguna més que molt probable presència de jugadors juvenils.\nD'altra banda, el Natació Sabadell arriba colíder amb sis punts. Dos triomfs (sobre el cuer Industrias B i un contundent 1-6 a la pista del Sala 5Martorell) i una sola derrota davant l'Hospitalet, actual líder amb ple de victòries.\nQue ara només un equip hagi guanyat els 3 partits i que hi hagi una llarga cua d'equips amb dues victòries indica l'extrema igualtat que hi ha en el campionat.


Benvinguts a Arrels, el món que torna - Arrels\n28 de desembre de 2020 per Arrels Comparteix\nAvui neix Arrels, un projecte multiplataforma que vol explicar-vos el món que torna. Ho farem a través de tots els mitjans del món d’avui: som una revista, un web, una ràdio per internet i un mercat virtual de productes de proximitat. Volem connectar una comunitat creixent de persones que busquen en els valors i els coneixements del passat inspiració per afrontar els reptes d’avui. Per això posem a l’abast tots els recursos disponibles per acostar-nos-hi, amb un compromís ferm tant amb la qualitat dels continguts com amb la utilitat dels nostres serveis. El món que torna és el món de les coses ben fetes, boniques i útils. I aquest és el món Arrels.\nEl camí d’Arrels, però, va començar l’estiu passat, amb un manifest signat per personalitats com l’atleta Kilian Jornet, la cuinera Carme Ruscalleda, el coordinador d’Unió de Pagesos, Joan Caball, el cantautor Lluís Llach o la periodista Laura Rosel, entre molts d’altres, que donaven suport al projecte. Immediatament, va començar una campanya per sumar fundadors que el fessin possible. Avui ja en són 3.000 i és gràcies a ells i a la complicitat que hem trobat entre pagesos, organitzacions i administracions del món rural que avui us presentem Arrels, el món que torna.\nDes d’avui, i cada trimestre, la revista Arrels arribarà a casa vostra amb la voluntat d’oferir-vos reportatges i entrevistes en profunditat perquè descobriu les persones, les idees, les iniciatives i els paisatges d’aquest món que torna. Ens interessarem pel que passa al costat de casa, però també pel que té lloc a l’altra punta del món i que connecta amb el mateix esperit que mou les històries que trobem a prop: el respecte per la natura, l’estima pels coneixements ancestrals, l’aposta per una pagesia viva, per una vida més pausada… Per això, entre els col·laboradors d’Arrels hi ha escriptors, periodistes, fotògrafs i especialistes de renom nacional i internacional.\nArrels és una revista per llegir (i mirar) amb tranquil·litat, al costat de la llar de foc a l’hivern, o a l’ombra d’un arbre a l’estiu. Està organitzada en tres blocs: Vida (els personatges del món que torna), Terra (dossier central) i Mans (idees pràctiques). El primer número de la revista dedica el dossier central al bosc i els paisatges, persones i projectes que en formen part.\nVolem que entrar a www.arrels.info sigui com passejar per la plaça del poble i trobar-s’hi els veïns: és el punt de trobada de la nostra comunitat. I hi parlarem de tot: des de les últimes notícies del nostre món, fins a saber què toca plantar aquesta temporada o quina és la pròxima fira que ens pot interessar. El web que estrenem avui és un espai dinàmic i viu en què l’actualitat conviu amb una secció de vídeos que us expliquen trucs i tècniques dels oficis del món que torna —protagonitzats per pagesos i artesans— perquè els practiqueu a casa. I també hi trobareu l’espai des d’on escoltar els podcasts de la nostra ràdio.\nCoincidint amb la posada en marxa del web, Arrels també es podrà escoltar. Avui mateix ja podeu connectar amb el podcast Ona Pagesa. Es tracta d’un un magazín informatiu setmanal d’actualitat del món rural que dirigeix Albert Mercadé, que també el presenta, amb Miquel Andreu. Aquests periodistes, bons coneixedors de la realitat pagesa de Catalunya, donaran veu als protagonistes de la ruralitat d’avui perquè reflexionin sobre aquest sector. El programa d’estrena va dedicat a les dones pageses.\nI, el mes que ve, la periodista Txell Bonet estrenarà el segon podcast de la nostra ràdio. Bonet donarà veu als protagonistes de les iniciatives culturals més interessants que tenen lloc al món rural.\nAbans que s’acabi l’hivern, posarem en marxa Mercat Arrels, un projecte col·lectiu que, quan es va presentar al juliol, en poques setmanes ja va sumar centenars de fundadors, que no han deixat d’augmentar. Han estat mesos de treball en comú entre els fundadors i els productors que hi participaran, amb la coordinació conjunta de la cooperativa Som* i el sindicat Unió de Pagesos. Aquest mercat virtual sense afany de lucre respon a la necessitat d’establir un contacte fluid entre la ciutadania i la pagesia per avançar cap a un model de distribució alimentària més just. Arrencarà amb un període de prova de dos mesos per garantir, amb l’ajuda de tothom, un projecte viable i coherent amb els seus valors. El blog de Mercat Arrels us informarà puntalment de com avança el projecte abans que s’engegui d’aquí a poques setmanes.\nLa ràdio que t’acosta els sons de boscos d’arreu del món… per salvar-los\nEl web Three.fm publica sons enregistrats en boscos d’arreu del món que es poden escoltar des de qualsevol ordinador, tauleta o smartphone


Nota explicativa – Compromís per Castalla\nJoan Antoni Cerdà Parreño, regidor de l’Ajuntament de Castalla per la coalició Compromís per Castalla i ex-regidor de Manteniment Urbà i Medi Ambient, davant les acusacions efectuades pel regidor d’UCID i tinent d’alcalde Juan Antonio Rico Mira en l’anterior plenari, en referència a una sèrie de compres de material de neteja i d’il·luminació viària efectuades per l’anterior equip de govern, vull aclarir que:\nLes compres de material de neteja i d’il·luminació viària van ser ordenades des de la Regidoria de Manteniment Urbà que jo gestionava fins a la moció de censura presentada per PP i UCID.\nQue fins a la formalització d’estes compres, el material d’il·luminació era sufragat per l’Ajuntament per cada unitat substituïda a un preu mitjà de 60 € / unitat, i que la compra efectuada rebaixava el preu a 33 € / unitat. La major part d’unitats d’il·luminació corresponen a làmpares de 150 W de vapor de sodi, utilitzades en la major part del municipi. Com en tota economia d’escala, part del descompte s’obtenia per realitzar una compra en lots en compte d’una compra unitària, pel que vaig decidir una compra d’un lot de 500 unitats. Tenint en compte que en un únic episodi de vandalisme recent se n’havien substituït 47 unitats, no em va semblar una xifra desproporcionada. Es podria haver baixat encara més el preu unitari amb una compra major, però no ho vaig considerar oportú.\nEl sistema de compra de productes es basava en la consideració d’ofertes que es presenten a l’Ajuntament. Cada setmana arribaven a l’àrea de Manteniment Urbà i Medi Ambient ofertes de productes i serveis de diferent naturalesa: neteja, assessorament mediambiental, material per a parcs i jardins, serveis d’obres i de jardineria, il·luminació, mobiliari urbà… presentades per empreses de tot tipus de serveis. La comparació entre el preu dels productes que estaven sent facturats a l’Ajuntament en el moment de la meua entrada a la regidoria amb les ofertes que m’arribaven era el criteri que utilitzava per a decidir si l’oferta era econòmicament rentable per a prestar el mateix servei o millor a un preu menor, i estalviar així diners dels impostos dels castelluts que es podien destinar a altres menesters.\nEls productes de neteja i manteniment viari adquirits anaven destinats al reforç del servei de neteja que realitzarien les persones contractades a través de la Brigada d’Obres i Serveis. L’Ajuntament contractava temporalment 3 o 4 persones que realitzaven una sèrie de serveis a demanda de la Regidoria de Manteniment Urbà: neteja extraordinària, xicotetes obres, feines de jardineria… així ha funcionat en el passat i també ara, tot i que la contractació ara no es fa directament sinó indirectament davant la prohibició d’ampliar la plantilla municipal. La compra de productes de neteja i manteniment viaris anava destinada a que les persones de la Brigada reforçaren el servei de neteja de manera extraordinària: després de Pasqua, Vaca i Festes de Moros i Cristians. Estos reforços no estan contractats amb l’empresa de neteja viària ordinària.\nEl motiu de decidir que fóra la Brigada l’encarregada del servei era novament la comparativa amb serveis anteriors. Les empreses externes que s’havien contractat en el passat per a neteges extraordinàries oferien el servei a un cost d’1,10€ el metre quadrat de superfície netejada, de manera que la compra de productes per al seu ús per part de la brigada permetia realitzar-la amb un cost molt inferior, o fins i tot ampliar el número de neteges extraordinàries, donat que un dels punts de malestar ciutadà que detectàvem eren les queixes per brutícia incrustada en els carrers. En la compra també consten productes antilliscants per a la seua aplicació en zones d’ús infantil per evitar caigudes i també en tot el recorregut de la Vaca.\nAlguns productes que el regidor d’UCID ens acusava de comprar, com “tovalloletes desengrassants” formaven part de l’oferta promocional que acompanyava a algunes compres. És a dir, que eren productes que l’empresa “regalava” a l’Ajuntament en algunes compres sense cost addicional. Tots els productes promocionals estan al magatzem municipal juntament amb els productes adquirits.\nEn resum, que la gestió de compres que se’m vol adjudicar com a desorbitada o inclús fraudulenta, és en realitat una gestió de compres que ha estalviat diners a l’Ajuntament de Castalla. Això sí, únicament en el cas que s’utilitzen com estava previst. No ha sigut la meua intenció cap altra que estalviar diners al contribuent i poder destinar més recursos a l’Àrea Social. Si en alguna cosa m’he equivocat i així se’m demostra amb dades i de bona fe, estic disposat a reconéixer els errors que siguen. En cap moment m’he beneficiat personalment de cap compra ni he rebut regals com s’atribueix també en alguns rumors. Estic a la disposició del poble per a explicar tantes voltes com calga estos i altres aspectes.\nJoan Antoni Cerdà Parreño\n←Tancament de RTVV en les Corts. Enric Morera (Compromís)


L'Ajuntament organitza un curs de control numèric de torn\nData de publicació: 20.09.17 11:09\nL’Ajuntament, amb la col·laboració del Consorci de la Vall del Ges, Orís i Bisaura i el suport de la Diputació de Barcelona, organitza un curs de formació de control numèric de torn, adreçada a persones en situació d’atur, en edats compreses entre 18 i 30 anys o majors de 45 anys.\nEl curs consistirà en una formació de 70 hores de control numèric de torn, tutories personalitzades i tallers per a la millora de l’ocupabilitat. Per inscriure’s cal comprensió oral i escrita de la llengua catalana i/o castellana, tenir coneixements d'informàtica bàsica i estar inscrit com a demandant d’ocupació a l’oficina de treball del SOC.\nLa formació es farà els matins de setembre a desembre. Les persones interessades podran fer la seva preinscripció entre el 4 i el 20 de setembre a l’edifici de la Cooperativa, al carrer Enric Prat de la Riba, 17-19, en horari de 9 a 14 h. Per a més informació, cal trucar al 93 850 53 13 o a través del correu electrònic martipm@ajtorello.cat.


Trobar Articles de l'osteoporosi artritis: 59 cerca artritis osteoporosi Articles al Article esfera - pàgina 10 (Catalan)\nArtritis osteoporosi Article categoria\nL'article directori Inici Malalties i condicions Artritis osteoporosi\nArtritis osteoporosi Articles\nFactors de risc en la gota comú\nLa gota és coneguda per ser una forma reumatoide d'artritis que provoca inflamació, dolor intens, malestar i inflamació de les regions afectades. Gota principalment tendeix a afectar a les articulacions, especialment les de les extremitats inferiors del cos, com dits dels peus, sabates de taló, turmells, genolls. En alguns casos, la gota pot causar inflamació dels colzes i mà nines. Pell i teixits tous com músculs i els tendons també pot ser afectat per la malaltia, perdent la seva flexibilitat i elasticitat.\nCom lluitar contra l'artritis a l'hivern?\nL'artritis és un trastorn conjunta amb inflamació i una articulació és una zona del cos on es troben dos ossos diferents. Més persones pateixen amb aquests tipus d'artritis molesta l'artritis i són el fred és humit, inflamar artritis i pot irritar la calor, i hi ha l'artrosi.\nAlleugerir el dolor d'artritis\nPer esbrinar què fer sobre el dolor, en primer lloc cal entendre el dolor en les articulacions que vostè està experimentant. Artritis dolor articular és degut a diversos factors diferents. El més comú és la inflamació conjunta. Això és on les articulacions aconseguir vermella i inflada, que pot fer el moviment més familiar i dolorosa del que normalment hauria estat.\nL'osteoporosi - problemes, Folklore i informació\nAutor d'experts: Keith Driscoll\nSi vostè ha de prendre medicaments osteoporosi per la vida depèn del tipus de medicament i el seu estat individual d'Afers. Un treball de recerca de govern actual informes que mentre unes quantes medicacions osteoporosi posar fi a les fractures, cap no ha demostrat millor.\nIncreïble l'artritis alleujament amb Antioxidants\nAutor d'experts: Silva de Rudy S.\nEstà buscant maneres d'aturar la progressió de l'artritis? Comprovi aquest article que presenta com vostè pot deixar inflamació artritis mitjançant els antioxidants. L'artritis és una malaltia difícil de curar, però utilitzant els antioxidants et dónes una altra eina de poder per ajudar a reduir la seva energia destructiva.\nCom l'artritis reumatoide poden afectar la seua salut bucodental\nArtritis reumatoide o RA pot causar inflamació de les articulacions i teixits i alguns òrgans del cos. Quan el sistema immunitari ataca els mucílags equivocadament, malalties autoimmunes passar. El sistema immunitari té diferents organitzacions d'anticossos i cèl·lules per combatre toxines nocives en el cos. No obstant això, persones que pateixen malalties autoimmunes tenen anticossos a la sang que atac cos teixits, que poden causar inflamació. L'artritis reumatoide és also known as malaltia reumatoide perquè afecta diversos òrgans del cos.\nGaudiu d'una dieta que ajuda a l'artritis reumatoide\nHi ha molts remeis naturals per l'artritis incloent-hi l'aprenentatge sobre i seguint la dieta de l'artritis reumatoide per ajudar a alleujar els símptomes de dolor en les articulacions. Aquesta llista inclou tant dieta natural artritis reumatoide i artritis alternativa remeis per curar l'artritis. Encara que pot semblar contradictori de les cures naturals per suggeriments artritis dolor alleujar és exercir. No obstant això, és important treballar amb terapeutes coneixedors que pot desenvolupar una rutina segur que no es agreugen el problema existent.\nL'artritis natural Cures\nAutor d'experts: Matt Traverso\nTé dolor en les articulacions o pateixen de rigidesa articular, inflamació i envermelliment? Si la resposta és "Sí" llavors anar a veure un metge. Aquests símptomes indiquen que vostè està patint d "Artritis". En general, gent afrontar aquest problema després de l'edat de cinquanta o cinquanta cinc però avui en dia fins i tot entre els joves, s'ha diagnosticat.\nExercici i artritis - exercici pot ser la resposta a la seva rigidesa en les articulacions!\nL'artritis és una malaltia que provoca trastorns crònics inflamatòries que afecta les articulacions cos i altres parts del cos. Problemes com un moviment lent i limitat de les articulacions i rigidesa articular a llarg termini són habituals en aquesta condició. Exercici i artritis profundament estan relacionats i si vostè fa exercici regularment llavors vostè pot reduir els problemes relacionats amb aquest estat dolorosa.\nHi ha diverses teories sobre la causa de l'artritis reumatoide. L'artritis reumatoide és una malaltia crònica que inflames totalment les articulacions del cos, causant dolor i rigidesa. No és curable i en les seves etapes avançades, l'artritis reumatoide fa les articulacions deformes i immòbil, al mateix temps que afecten altres òrgans, massa.


Llagostera Ràdio - La UdG, primera universitat de l'estat en impartir uns estudis centrats en l'àmbit d'apartaments turístics\n49 Articles Nous\nLa UdG, primera universitat de l'estat en impartir uns estudis centrats en l'àmbit d'apartaments turístics\nExterior d'un dels edificis de la UdG. / Foto d'arxiu\nArticle Anterior Neuròlegs del Trueta descobreixen una nova malaltia provocada per una mutació genètica\nSegüent Article La Diputació de Girona impulsa una candidatura per declarar la Costa Brava reserva de la biosfera\nLa Universitat de Girona s'ha convertit en el primer centre de l'estat en impartir classes centrades en l'àmbit d'apartaments turístics. La formació l'ofereix l'Associació Turística d'Apartaments Costa Brava – Pirineu de Girona.\nEs realitza gràcies a una col·laboració amb la Facultat de Turisme de la UdG.\nEs tracta d'una assignatura optativa que poden escollir els alumnes de 4t del grau de Turisme. Consta de tretze sessions teòriques d'una hora i mitja a l'aula i una sessió que consistirà en una visita a un habitatge d'ús turístic i un apartament.\nL'assignatura s'imparteix entre aquest febrer i el maig. Està coordinada per la gerent de l'ATA, Àngela Galceran, però les classes les faran diferents membres de la junta de l'ATA i col·laboradors externs.\nDes de l'Associació es mostren satisfets de poder incloure aquesta formació dins dels estudis universitaris de Turisme perquè "permetrà aportar coneixement específic del nostre sector als alumnes", ha afirmat l'entitat.\nPer la seva banda, el degà de la facultat, Joaquim Majó, ha destacat la importància de "donar consciència d'un sector molt important que fins ara quedava tangencial".\nnotícia comarcal\tuniversitat de girona\tgirona\tturisme


Vocalia de Salut Mental\nComissió d'avaluació d'infermeres infectades per virus transmissible per sang (CAIIV)\nAdministració, gestió i serveis\nJunta de Govern 2021\nInici / El Col·legi / Com ens organitzem old / Gestió del Col·legi i Àrees de direcció / Gerència\nMireia Brunet Rey\nSecretària de Gerència\nNascuda a Barcelona. Diplomada en Ciències Empresarials. Va cursar també Secretariat Internacional i d’Alta Direcció.\nDurant més de 5 anys va treballar com a suport administratiu dels departaments Comptables, de Producció i d’Administració d’una consultoria. L’any 2005 va entrar al COIB com a secretària de Gerència i des d’aleshores ha compaginat aquesta tasca amb el suport administratiu a Compres, a la Junta de Govern i al departament de Recursos Humans del COIB.\nÀrea Comptable i Financera\nAssessories no professionals\nSistemes i TICs\nÀrea de negoci\nCentre d'Innovació i Desenvolupa-ment Infermers (IDIC)\nÀrea de Serveis Generals i Manteniment


Sueca s’uneix a la commemoració del Dia Internacional dels Drets de la Infància i Adolescència – RiberaTV\nSueca s’uneix a la commemoració del Dia Internacional dels Drets de la Infància i Adolescència\nDemà, 20 de novembre, es commemora el Dia internacional dels Drets de la Infància i l’Adolescència. Des de la Regidoria d’Educació de l’Ajuntament de Sueca s’han volgut sumar a esta celebració “per a remarcar la importància d’esta reivindicació, especialment en una època tan difícil com la que estem vivint, en la qual els i les nostres menors han demostrat la seua responsabilitat i comprensió davant situacions molt complicades en les quals han sabut estar a l’altura i donar exemple”, ha assenyalat el regidor d’Educació, Joan Carles Vázquez.\nPer això, l’Ajuntament s’uneix a la campanya de la Diputació de València titulada Menudes Harmonies!, a través de la qual s’ha elaborat una edició de mascaretes, “un element que en temps de Covid-19 s’ha revelat com una plataforma ideal a l’hora de transmetre missatges positius”, en paraules dels promotors.\nD’altra banda, des de la Regidoria també s’està treballant en la possibilitat de celebrar una sessió plenària a l’Ajuntament, quan les circumstàncies sanitàries ho permeten, “en la qual els protagonistes siguen els xiquets i xiquetes i adolescents de la nostra ciutat. Volem escoltar-los, brindar-los l’oportunitat de poder expressar-se i que ens traslladen les seues inquietuds, suggeriments i queixes. Estem estudiant alternatives per a poder realitzar esta sessió, que pretenem posar en marxa durant el present curs escolar”, ha afirmat Vázquez.\nAjuntament Sueca, Dia Internacional dels Drets de la Infància i Adolescència\nSueca s’uneix a la commemoració del Dia Internacional dels Drets de la Infància i Adolescència added by Ribera Televisió on 19 novembre, 2020


Verificat destaca Castellbisbal per l’accés a la informació pública - Diari de Terrassa\nEl baròmetre valora que la gestió al municipi vallesà va ser “ràpida i eficaç”\nCastellbisbal és el tercer municipi de l’àrea metropolitana (AMB) més ben valorat en el baròmetre independent d’accés a la informació pública. L’informe l’ha fet una entitat de verificació de fets que no té ànim de lucre i analitza el grau en què els ajuntaments compleixen amb la legislació vigent.\nSegons el baròmetre realitzat per Verificat entre els municipis de l’àrea metropolitana de Barcelona, Castellbisbal fa una bona gestió de les peticions relacionades amb l’accés a la informació pública i li atorga un total de 71 punts sobre els 100 possibles. Amb aquesta puntuació el municipi se situa en tercer lloc i només té per davant Badalona (77,5 punts) i Barcelona (72 punts). A l’extrem contrari, hi ha els municipis de Gavà, la Palma de Cervelló, Barberà del Vallès i Cerdanyola que obtenen qualificacions de mala gestió i molt mala gestió.\nL’informe porta per títol “Un exercici de transparència: baròmetre de l’accés a la informació pública als municipis de l’AMB” i vol oferir una radiografia sobre el grau de compliment de la legislació d’accés a la informació pública. Per fer-ho, ha escollit una mostra de 10 municipis en funció del nombre d’habitants. Castellbisbal ha estat triat en la franja de poblacions d’entre 12.000 i 20.000 persones empadronades.\nPer avaluar cada ajuntament, Verificat ha usat un mètode que es coneix amb el nom de ciutadà ocult i que consisteix en el fet que professionals d’aquesta investigació han fet peticions als diferents ajuntaments usant la seva identitat personal i sense revelar la seva finalitat. A partir de les respostes rebudes pels diferents consistoris, s’ha analitzat la informació facilitada així com el procés seguit.\nEn el cas de Castellbisbal, Verificat valora que la gestió va ser “ràpida i eficient”. Els elements que s’han penalitzat i que no han permès assolir els 100 punts totals han estat qüestions com que el formulari electrònic per fer la petició no és prou visible al web municipal o que no es va identificar prou bé la persona responsable de la tramitació.\nTemes:Amb, Castellbisbal, Verificat


Coaching personal | Moviliza\nCoaching Personal contesta la teva pregunta…\nHi ha vida més enllà del treball?\nCoaching Personal , Zona Coaching Barcelona, escolta situacions com:\nM’agradaria canviar de vida.\nNo m’agrada la vida que porto.\nDedico poc temps a la meva familia.\nCoaching Personal a Barcelona és el pretext que mobilitza objectius.\n“Ho deixaria tot i me n’aniria al camp a muntar una casa rural, però ja em dirà qui s’atreveix ara”.\nCoaching Personal genera un espai privat on setmana a setmana mobilitza les teves il•lusions.\n“Ja estic content amb la vida que porto però no tinc temps per a mi. He de treballar el doble que abans”.\nCoaching Personal crea una relació sinèrgica entre coach i client a l’hora d’abordar objectius concrets. Mobilitza la màgia de lo possible.\n“M’agradaria que m’augmentessin el sou, però no hi ha manera. Si estan reduint la plantilla!”\nCoaching Personal a Barcelona recorda que creem la nostra pròpia realitat. Mobilitza la teva satisfacció.\n“M’agradaria poder-me relaxar en aquests temps de crisi. Hi ha coses que no puc compartir amb ningú”.\n“Ara que els nens s’han independitzat m’agradaria viure del meu hobby”.\nCoaching Personal és un procés d’acompanyament on el coach es responsabilitza de la seva aplicació i el client dels seus resultats. Mobilitza el què realment és important per tu.\n“Després de 20 anys a l’empresa, una indemnització gens despreciable, cinquanta anys d’edat i tres fills en edat escolar, he de pensar en què faig ara”.\nBeneficis del coaching personal per tu:\nEl coaching ofereix una metodologia molt útil per als processos d’acompanyament personal, donant suport per a:\nGenerar el teu espai, el que et permetrà tractar les qüestions que a vegades la quotidianitat, les costums i els hàbits, relegan a un segon pla. En aquest espai setmanal perfilaràs, em ñes teves sessions de coaching, objectius i establiràs les bases de les futures tasques que et permetran donar cabuda en el dia a dia a qüestions que tenen que veure amb la forma en la que realment vols viure la teva vida i relacionar-te amb el te entorn.\nEl procés d’acompanyament mitjançant el coaching, et dóna suport per treballar la íntima sensació de ser tu qui realment condueix i mobilitza la teva vida, prenent part activa en dir procés, i essent tu el protagonista dels canvis.\nEl coach et facilita el desenvolupament personal i professional, actuant com a guia indicador de les teves possibilitats, fomentant l’autoconeixement, ajudant a esclarir situacions, advertint de dificultats i promovent l’avanç en la direcció que marques amb els teus objectius.\nSi no canviem la direcció dels nostres passos és molt probable que acabem arribant allà on ens dirigim. (Proverbi xinès)


Saps què vull dir-te?: 2011-10-02\nNada nuevo bajo el sol. Hi hagué una fornada d’espècies, degué vindre un meteorit i les exterminà; en sorgiren d’altres, degué vindre una glaciació que deixà erts els trilobits; molt després vindríem nosaltres —després de triomfar sobre no sé quants homos—, i tard o d’hora la dinyarem i altres éssers vindran. Mentre ella talla una albargina, pensa en quantes dones, en la llarga línia del temps, han tallat albargines exactament de la mateixa manera. Sí, els enamorats de l’Antiga Grècia se somreien mirant-se als ulls igual que tu pots fer-ho ara. Les coses van així.\n¿O potser a voltes hi ha un desfasament entre com se suposa que han d’anar les coses i com van en realitat?\n«Supose que les coses van així»\nEm preguntes si oblidaré la meua xica\nSupose que ho faré, algun dia.\nNo m’agrada però supose que les coses van així.\nEm preguntes si ho superaré\nSupose que ho faré, d’alguna manera.\nDéu em donà aquella xica perquè fóra el meu suport,\nLlavors em deixà a la meua sort\nSenyor ajuda’m a ser un home\nA ser prou fort per a estar sol.\nEm preguntes si trobaré a faltar els seus besos.\nSupose que sí, que cada dia.\nEm preguntes si en trobaré una altra.\nNo ho sé, no t’ho sé dir.\n«Has pensat mai a eliminar la paraula nano del teu vocabulari?»\n...li diuen a u amb una mescla d'afecte profund i actitud punyetera.\nPublicat per Speaker a 13:01 2 comentaris:\nXica esgarrant els seus texans per estar molt més cool\n«Eixe pantaló té un esgarrany», et deia la iaia, que sempre feia un repàs a les pintes que duies abans d’eixir de casa i que no entenia el que significava ser fan dels Ramones. Doncs bé, un esgarrany és el trencament d’un teixit, paper o material similar, producte d’aplicar-hi un fregament —normalment una estirada— amb un objecte punxegut, esmolat o raspós. En valencià també es pot dir «esgarrall», «esgarro», «esquinçada» o «esgarrinxada», però a mi m’agrada més este deverbal acabat en –any que els més comuns acabats en –ada. El mot prové del verb «esgarrar» —que al seu torn deriva de «garra», o siga, «urpa»—, i que com sabeu significa «rompre o fer trossos amb una estirada».\nPublicat per Speaker a 15:22 3 comentaris:


Els fenòmens astronòmics i l’eclipsi total de sol: Hauries d´instal.lar el plug-in del flash... Descarregar plug-in de Flash\nINICI > PÒSTIT > Agregador cultural > Els fenòmens astronòmics i l’eclipsi total de sol\n29 de juny de 2010 Miquel Serra-Ricart és doctor en astrofísica per la Universitat de La Laguna (Tenerife) i investigador de l’Institut d’Astrofísica de les Canàries. Des del 1994 ocupa el càrrec d’administrador de l’Observatori del Teide, moment en què també va començar una important tasca de divulgació de l’astronomia. L’any 1998 va crear Shelios, una associació sense ànim de lucre que té per objectiu principal organitzar expedicions científiques per a observar els grans espectacles del cel. Amb la col·laboració del prestigiós astrofotògraf Juan Carlos Casado, va idear, l’any 2001, el projecte fotogràfic Tierras y estrellas; un any més tard va fundar, amb fons del Ministeri d’Educació i Ciència, el portal educatiu Astroaula, i el 2004 va crear el projecte sociocultural La ruta de las estrellas, en què joves estudiants de secundària tenien l’oportunitat de formar part d’expedicions científiques al costat d’astrònoms professionals. Més informació Tòpics de l'articleEclipsiAstronomiaTerraEstrellesSolPlanetes\nExposició ‘Amb A d’Astrònoma’ Pluges d’estels al Centre d'Observació de l'Univers Relacionats Global\nDescobreixen una estrella variable que allotja un exoplaneta gegant Com veure l’eclipsi parcial de sol Aquesta setmana, pluja d’estels Sopars amb estrelles i ciència Què se n'ha fet, del forat de la capa d'ozó? Exoplanetes: una sorpresa sense fi Nou instrument per observar com neixen les estrelles Es lliuren els premis d’El Joc del Big Bang La visió còsmica europea Què som ?-


Extraordinari concert de “Saxformance” | La Garriga Digital\nExtraordinari concert de “Saxformance”\nAquest passat dissabte, dia 11 de febrer, va tenir lloc a l’Auditori de l’Escola Municipal de Música un concert dedicat al saxo.\n“Saxformance” és el nom del quartet de saxos que va encantar el nombrosíssim públic que omplia a vessar l’auditori. Una combinació instrumental que posseeix una interessantíssima sonoritat i permet descobrir les immenses possibilitats del saxòfon en totes les seves variants. Saxo soprano, alto, tenor i baríton, ens varen transportar en el temps i en l’espai, en un fantàstic viatge musical a través de la pintura, el cinema, la televisió, etc.\nEls quatre integrants provenen de terres ampostines (on la tradició musical es concreta majoritàriament en els instruments de vent i totes les seves combinacions), però un d’ells, en Jordi Bargalló i Guinjoan, resideix a la Garriga i, a més, és professor a l’Escola Municipal de Música. De seguida es varen posar el públic a la butxaca, ja que amb una gran qualitat tècnica i molta musicalitat varen saber crear un ambient favorable i familiar.\nÉs de remarcar la bona idea d’acompanyar amb imatges en moviment la majoria dels temes musicals, ja que aquests estaven inspirats o directament relacionats amb imatges de quadres, pel·lícules de cinema o sèries de televisió.\nVal a dir, també, que diverses obres eren arranjades o composades pel membre del quartet Tomàs Simón, cosa que encara dóna més rellevància a la professionalitat dels intèrprets.\nEn fi, més d’una hora i mitja de bona música i bon ambient, en què petits i grans varem quedar més que satisfets, i amb ganes de tornar-hi.\nArticle anteriorBenvinguda oficial al primer nadó de l’any de la Garriga\nArticle següentEl Trull vol jugar la lliga de dalt


Publicat el Dimecres, 15 Novembre 2017 12:32\nUs informem que ja estan a la venda en Can Ventosa les entrades de l'espectacle: "El pintor de batallas", obra d'Arturo Pérez Reverte amb direcció d'Antonio Àlber i protagonitzada per Jordi Rebellón i Alberto Jiménez.\nEl preu és de 20 euros anticipada i 22 euros en taquilla el mateix dia de la funció, el dissabte 2 de desembre.\nDirecció i dramatúrgia: Antonio Àlber\nIntèrprets: Jordi Rebellón i Alberto Jiménez\nUn home ve a matar un altre home. Les raons no estan del tot clares. Sospitem que per a cap dels dos. Davant els nostres ulls despleguen raons, sentiments i, sobretot, batalles: històries de sang, suor, merda i infinita crueltat. Històries d'homes, al cap i a la fi. El pintor de batallas, d'Arturo Pérez Reverte, té una mica de narració detectivesca. Però aquí no es tracta tant de descobrir qui és l'assassí –ja que l'assassí som tots, o els seus silenciosos còmplices— com d'indagar en les seves raons, en les seves ànimes.


CB Cantaires 53 - 95 CB Menorca\nAmb mal peu va començar l'etapa de Xose Leyenda com a primer entrenador del Club Bàsquet Cantaires de Tortosa. La derrota per 53-95 contra el Club Bàsquet Menorca no era el resultat que esperava l'equip, el cos tècnic, i l'afició al pavelló de Ferreries.\nEls tortosins van començar amb dubtes i poc ritme, fet que el Menorca va aprofitar per a agafar avantatja de 0-8 durant els primers compassos de partit. Després d'un temps mort demanat pel Cantaires al minut tres, l'equip local va reaccionar mostrant un caràcter més agressiu i va intensificar el ritme de joc. Tot i això, el Menorca tenia molt clar el joc que havia de fer, amb pilotes interiors cap a Jan Orfila i Biel Tores. Així les coses, el primer quart va acabar 10-23 amb un Cantaires que a poc a poc millorava el seu joc.\nDesprés, igualtat sobre la pista. Es va veure la millor cara del Cantaires, però el desencert en jugades aïllades va beneficiar als menorquins, que seguien insistint amb l'encert dels interiors fins a arribar al descans amb 29-45. Massa diferència en comparació al que s'estava veient al pavelló.\nDesprés del descans, el Cantaires ho va seguir intentant, però sense poder aturar el bon joc menorquí que se n'anava de més de vint punts al final del tercer parcial, 46-62.\nAmb un Menorca guanyador, el Cantaires va plegar-se de braços davant el poderós atac del Menorca.\nAl final no va ser possible, i el Menorca acabava certificant un resultat dolorós per als ebrencs que perdien per quarta vegada seguida a casa, aquest cop 53-95.\nLa pròxima jornada, visita a la pista del Sant Adrià, equip que també porta una mala ratxa de resultats. Aquesta setmana perdia contra el Collblanc. Si guanyen els tortosins, igualarien a aquest rival amb set punts al final de la dissetena jornada.


Andorra Telecom vesteix de magenta part de la grada del Poliesportiu durant els partits del MoraBanc Andorra\nPer quarta temporada consecutiva, des del retorn del club a la Lliga Endesa, l'operadora de telecomunicacions torna a donar suport al Bàsquet Club Andorra, esdevenint un dels patrocinadors principals de l’entitat. D’aquesta manera, Andorra Telecom manté un any més la seva aposta pel bàsquet d’alt nivell.\nAmb la nova col·laboració, Andorra Telecom ha reforçat la seva presència al Poliesportiu, on juga els partits com a local el MoraBanc Andorra, donant nom a la graderia principal i retolant-la amb la marca i el color corporatiu. El color magenta característic és igualment present en els seients de la banqueta i l’equipament d’entrenament dels jugadors.\nEl director general d’Andorra Telecom, Jordi Nadal, s’ha referit a “la fructífera col·laboració entre les dues parts i en la important fita que representa per a la projecció del país, el club i els seus patrocinadors la participació en competició europea”. Ha volgut recordar “els magnífics resultats assolits la temporada passada amb la classificació per a la Copa del Rei i els play-off de la lliga, que li han valgut una plaça a l’Eurocup”.\nArtículo anteriorCinc programes musicals que van marcar la història de la televisió a Espanya\nArtículo siguiente“El renacimiento del Valencia CF es una realidad”