02/11/2015 - Commemoració de Tots els Fidels Difunts\nPoblet, 2 novembre 2015\nLm 3, 17-26; Salm 24,6-7.17-21; Fl 3,20-21; Mc 15,33-39; 16,1-6\nNosaltres, som ciutadans del cel... El nostre destí és cantar, com ens recordava la celebració de Tots Sants, l’Himne davant el tron de Déu i de l’Anyell. Llavors, la nostra vida és un assaig per a la festa de la vida eterna. L’himne es va adulterar en la música i en la lletra amb Adam. I ha vingut el nou Adam, Crist, per ensenyar-nos la música i la melodia que es canta a les estances eternes.\nLa vida és un assaig. I com en tots els assajos ens costa centrar-nos. Ens oblidem de la satisfacció que dóna una bona melodia de tota la comunitat en el cor.\nQuè passa en un assaig?\nTenim el director que va davant, canta primer, els altres repetim. Hi ha alumnes avantatjats que agafen aviat la melodia, i aquests tenen el privilegi de cantar amb el director per a tots els altres que anem més endarrerits, que no tenim l’oïda tan fina. Finalment cantem tots. Evidentment, sempre amb els consegüents errors, que s’intenten millorar.\nNosaltres, som ciutadans del cel, i Crist és el nostre director. Aquest és un bon director, no es cansa d’ensenyar-nos. És bo amb els qui confien en ell. És bo amb els qui esperen en silenci i pacientment la seva salvació, la seva paraula. Ell és la font de la vida. Tots viurem gràcies Ell. Perquè la seva paraula i la seva melodia ens arriben per transformar el nostre pobre cos, negat amb freqüència a la vida, però sense arribar a ser capaç d’anul·lar el desig d’una altra ciutadania millor de la que gaudim aquí. I en l’assaig d’aquesta vida n’hi ha que aprenen l’himne amb més rapidesa. Són els cantors de l’amor.\nEn aquest assaig ens convé dedicar moltes hores a escoltar en silenci, «ens convé deixar que la Paraula de Déu ens vagi impregnant fins al punt que ens impulsi a lloar Déu en la pregària i en treball. Perquè aquest cant de lloança sigui viu des de dins, encara es precisa que en aquests llocs de pregària hi hagi temps reservats a l’aprofundiment espiritual, sinó aquesta lloança degeneraria en un balboteig de llavis mancat de vida. Solament, gràcies a aquestes llars de vida interior es pot evitar el perill: les ànimes, aquí, poden meditar davant Déu en el silenci i la solitud, a fi de ser al cor de l’Església els cantors de l’amor» (la pregària de l’Església, Edit Stein)\nEls monjos som cridats a ser cantors de l’amor, i amb el nostre testimoni ajudar que l’assaig de la melodia eterna en el camí d’aquesta vida vagi responent a allò que Déu vol de nosaltres, i que ha posat en el centre del nostre cor, com un desig molt viu d’Ell mateix. Però no manca la foscor en les nostres vides. Aquella foscor que s’estén amb la mort de Crist, la foscor de l’absència i de l’abandonament de Déu, que també ens pot arribar a nosaltres.\nCal tenir el coratge d’aquestes dones de l’evangeli que van al sepulcre amb els primers raigs de sol, però que acaben amb els seus cors il·luminats.\nAl centre del cor de l’home Déu ha posat ja les notes de la melodia de la ciutadania del cel. Els cantors de l’amor tenen també la responsabilitat, que és també la seva alegria més profunda, d’ajudar i acompanyar la melodia de l’Home nou.\nÉs la melodia que no acaba amb la llum d’aquest món, sinó que es perllonga en una altra llum més esplendent, perquè com diu l’Escriptura: «la misericòrdia del Senyor no acaba i no s’acaba la seva compassió». Tot i els dubtes, de les nostres foscors i debilitats, «és bo esperar en silenci la salvació del Senyor», com ens exhorta el llibre de les Lamentacions.\nTenir el coratge de mirar al sepulcre, amb l’última foscor de la nit, o amb un raig encara feble d’un sol nou, però, com escriu el poeta: «àvids de la llum de Déu que brilli com un focus dins del nostre cor», i esdevenir cantors de l’Amor mentre caminem en aquesta vall de llàgrimes a l’encontre joiós dels qui ens han precedit en el camí de la vida.\n«I tu, Crist que somies, somni meu,\ndeixa que la meva ànima, adormida en els teus braços,\nvenci la vida tot somniant-te a Tu!»


Madremanya: la distesa elegància de l’Emergent\n3 min. Girona 09/07/2019 11:27\n651x366 Madremanya: la distesa elegància de l’Emergent / ANNA OTERO Madremanya: la distesa elegància de l’Emergent / ANNA OTERO\nEl dissabte 6 de juliol, a la bellíssima plaça medieval de Madremanya, arribava al final la 15a edició de l’Emergent, festival que cada estiu inunda diversos municipis del Gironès amb vetllades de música, arts escèniques i ambient festiu. Les entrades exhaurides amb antelació certifiquen l’èxit del certamen i del seu paradigma: itinerant i multidisciplinari, aspectes que somatitzen l’originalitat de la proposta i també la seva coherència, a banda que els programes es prefiguren habitualment dissenyats amb criteri.\nTot i això, es pot qüestionar el llançament als lleons de Smoking Bambino. El públic encara anava entrant al recinte i no es va il·lusionar gaire amb les cançons generoses i filigranades del cantautor gironí, ara més allunyat del registre 'indie' i aflorant amb estil i conseqüència el llegat ‘bluesy’ de Tom Waits, de qui emula la veu. Una música que mereix més intimitat i empatia, sobretot en el format sense banda.\nJa entrada la nit, va tenir més sort el talent de Shado, un jove mag de l’àrea de Barcelona que va captivar l’audiència amb els seus divertits trucs interactius, posant desconeguts en contacte extrasensorial i furtant mòbils, rellotges i carteres a aquells que s’aventuraven a pujar a la tarima. Seguidament, l’únic artista estranger venia de Londres i era ThePetebox, que com el nom indica es mou pels terrenys del 'beatbox', que maneja amb ardits i substància. Tot i així, va recórrer a una guitarra ‘stratocaster’ per als temes que li van portar més dividends, com ara les versions de ‘Where is my mind’ dels Pixies o ‘Kids’ de MGMT. El vent sacsejava les hores i les heures, però la pluja, per fortuna, no va passar d’una breu amenaça.\nLa nit també comportava poesia i clown. La primera, amb Salva Soler, el qual, malgrat certes acceleracions innecessàries en la rapsòdia i l’autoestima, va ser capaç de connectar amb la platea, com en el poema compost únicament amb títols de pel·lícules. En canvi, Carlo Mô i Mr. Di no van acabar de connectar del tot amb el seu espectacle de mim minimalista sobre la incomunicació, excepte per alguns moments d’inspiració espontània, com ara quan van improvisar el raïm de Cap d’Any perquè no podien escapar del so –incidental però rotund– de la campana de l’església.\nPer tancar la vesprada, un visitant habitual de l’Emergent, Quimi Portet, en format ‘power-trio’. Passen els anys i el veterà rocker envelleix amb elegància, combinant la laboriosa experiència en el directe amb l’innegable talent –més com a lletrista costumista que com a cantant, també s’ha de dir. A nivell estilístic hi ha certa repetició (alguns diran que són ‘senyes d’identitat’); tot i així, l’empenta, la capacitat rítmica i els solos de guitarra trepidants compensaven de forma estel·lar la paleta de colors de l’actuació.\nDonant la benvinguda a la mitjanit, el públic (heterogeni i intergeneracional) sortia satisfet, comentant, però, que l’oferta de menjar i beure podia ser més àmplia. També podem objectar que l’alineació va sortir aquesta vegada totalment en clau masculina, quan generalment l’Emergent sap cuidar la paritat a l’escenari. La veritat és que la gent de Madremanya va viure la vesprada de forma alegre i distesa, quasi com si fos una festa major sofisticada. Amb tota garantia, tot emergirà de nou l’any que ve.


Administració | COETIC [Col·legi Oficial d'Enginyeries Tècniques en Informàtica i Grau en Enginyeria Informàtica de Catalunya]\nLlegeix més sobre Diversos degans reclamen a la Generalitat més facilitats per tal que els enginyers tècnics accedeixin als graus\nL'AOC està organitzant la 2a edició del Congrés de Govern Digital. En aquest sentit, l'AOC ha obert un període obert on pot rebre propostes d'experiències en què heu col·laborat per tal de poder-les compartir, participant en una ponència, amb tots els professionals que assisteixin a aquesta segona edició del Congrés de Govern Digital.\nPer participar, heu d'emplenar el formulari de contacte que trobareu aquí: http://web.aoc.cat/governdigital/\nEl Comitè de Programa valorarà sobretot l’alineació amb els eixos del programa, així com els resultats obtinguts, els aspectes innovadors i la capacitat de ser reutilitzats per a altres administracions.\nLlegeix més sobre II Congrés de Govern Digital\nCurs pràctic online: Administració avançada d'Ubuntu Server\nData: del 27 de maig al 26 de juny de 2014\nFreqüència: dimarts i dimecres\nPreu: 120 euros col·legiats i 185 euros no col·legiats.\nLlegeix més sobre Curs pràctic online: Administració avançada d'Ubuntu Server\nLa Seguretat a la Gestió i a l’Intercanvi d’Informació a les Administracions\nDiverses sessions durant el mes d'abril, maig i juny.\nLlegeix més sobre La Seguretat a la Gestió i a l’Intercanvi d’Informació a les Administracions


La cultura nocturna musical a Polònia i el metal |\nLa cultura nocturna musical a Polònia i el metal\nENTREVISTA AMB JAREK SZUBRYCHT (1a part)\nCom vàrem avançar, durant la 14a edició del Primavera Sound vàrem tenir l’oportunitat d’entrevistar Jarek Szubrycht al Parc del Fòrum. En Jarek va ser membre d’una taula rodona al Primavera Pro, concretament, sobre la història underground del metal a Polònia, juntament amb dos representants més de la història metàl·lica del país: Łukasz Dunaj -periodista i autor de la biografia oficial de Behemoth; segell polonès Mystic Production– i Wacław “Vogg” Kiełtyka -fundador del grup de death metal polonès Decapitated-.\nCompta amb un perfil ben complet, que el fa coneixedor de la música metal i general, des de totes les seves vessants: vocalista del grup de culte Lux Occulta des de 1994, autor d’un llibre sobre Slayer (2006) i de la biografia oficial de Vader que s’acaba de publicar (2014), o editor en cap del portal de música per a T-Mobile, entre d’altres. A més, té una empresa pròpia (Trzecie Ucho) amb la qual també treballa en d’altres qüestions musicals com el Festival Off o la promoció a Polònia del festival gegant hongarès Sziget. A continuació, l’entrevista que vam fer-li al Parc del Fòrum, dividida en dues parts.\nAbans de preguntar-li a en Jarek sobre la història underground del metal a Polònia i altres qüestions, comencem per intentar entendre la cultura musical i nocturna al país, molt diferent de la que puguem tenir aquí, per qüestions històriques i culturals.\nFa més de 10 anys, vaig ser a Polònia per primer cop, quan el país encara no havia entrat a la Unió Europea. Abans d’arribar a Polònia, havia preguntat a un parell de polonesos entesos en el gènere del metal, que aleshores s’encarregaven d’un fanzine especialitzat en polonès –Masterful Maga ‘Zine-, on podia sortir de nit: buscava bars o locals nocturns d’aquest tipus de música. Vam acabar sortint no sé on i encara mantenim el contacte, però, a banda de Progresja, sala llavors només de concerts del gènere, poca cosa més.\nRecordo que em va sobtar el fet que no hi hagués locals nocturns o bars i semblava que la gent no sortia de nit: la ciutat estava deserta. Que ingènua. Després vaig pensar que segurament era per la tradició soviètica -el domini soviètic va finalitzar el 1989-, però tot i així, em va sorprendre: era a Varsòvia, la capital, no en un poble remot. A més, era fora de l’època estiuenca. Vaig explicar això a en Jarek durant el Primavera Sound 2014 i vaig demanar-li que fes cinc cèntims sobre la cultura nocturna a Polònia, perquè la gent d’aquí poguéssim entendre-ho.\nJarek Szubrycht: A Polònia, la cultura dels clubs nocturns o de sortir i quedar amb gent a la nit, fora de l’àmbit domèstic, pràcticament era inexistent. D’una banda, a causa de la dominació soviètica; evidentment no es volia que la gent es reunís i parlés -a algú li recorda l’època de Franco?-. D’altra banda, per motius culturals: a Polònia la gent no estava acostumada a sortir els vespres o la nit, perquè feia fred i era fosc. Aquí -a Barcelona- pots treure la cadira al carrer i parlar amb el teu veí.\nMar Santacana: Quan diries que va començar, la cultura de sortir a la nit, a Polònia?\nJS: Depèn de la ciutat. Jo sóc de Cracòvia i allà sempre hi ha hagut ambient nocturn, fins i tot els anys 70 o 80, perquè és una ciutat turística. Ara s’ha convertit en un lloc predilecte per als britànics, que vénen en grups i acaben totalment borratxos. Està molt bé, perquè això aporta diners, però és una llauna -sí, aquí també ens passa; algú pensa en Lloret o altres destinacions catalanes?-. A Varsòvia, la cultura nocturna farà uns 5 anys -5 o 10 anys, diu després- que ha canviat força. Fa 10 anys, si sorties, no trobaves ni un pub; com a molt, hi havia els bars dels hotels.\nMS: Explica’ns què fèieu, com era la vida social. No m’imagino que no us trobéssiu amb la gent d’alguna manera o altra.\nJS: Sí, alguna manera trobàvem de reunir-nos. Hi havia les festes a casa d’algú, evidentment, o els concerts de grups locals, que era on ens vèiem.\nMS: On s’organitzaven, aquests concerts?\nJS: En diferents llocs, depenent de l’època. Els anys 80, els concerts es feien en indrets que, molts d’ells, han desaparegut: a “cases de cultura locals” -tipus Centres Cívics-. Algunes d’aquestes cases estaven molt bé, però la majoria eren força deficitàries: equips molt dolents o pel que fa a la gent que hi treballava. Però almenys eren els llocs on es podien organitzar concerts i quedar amb la gent. Després van anar sorgint els locals nocturns; ara n’hi deu haver almenys 1 o 2 a cada ciutat i la cosa s’ha professionalitzat. Però a nivell d’escala és molt diferent: no tenim tants clubs nocturns com vosaltres.\nMS: Aquí tampoc n’hi ha gaire, de clubs nocturns de metal; van apareixent i desapareixent.\nJS: Oh, no, em refereixo a clubs musicals en general, no a locals nocturns de metal o rock. Hi ha hagut alguns locals de rock o metal a Polònia, però no crec que hagin sobreviscut: la cultura dels clubs nocturns segueix essent diferent, a Polònia, i tot i que ara sigui més fàcil obrir un local nocturn, la gent no ho fa perquè no estem acostumats encara a la cultura dels clubs nocturns.\nPel que fa al metal, aquest tipus de música es concentra sobretot a les sales de concerts que programen rock i metal, i alguna cosa més. Ah! Ara que hi penso: com a mínim, sé que hi ha dos locals nocturns de rock/metal a Polònia: un d’ells és l’Iron Pub; “Iron”, d’Iron Maiden, clar. Però potser n’hi ha d’altres. Estic una mica desconnectat d’això… saps? No estic tant interessat en aquest tipus de locals nocturns de metal, no em preocupa tant estar envoltat de gent que escolta metal i que tenen 20 anys: jo sóc d’una altra generació, m’entens? Prefereixo quedar amb els amics i això ho fem en bars normals on va tothom. Però per a les generacions joves sí, la cosa ha canviat i s’ha anat obrint; ara hi ha bars on poden anar.\nFOTOGRAFIA: Łukasz Jaszak (atenció que Jaszak també apareix als crèdits de l’àlbum Thelema.6, de Behemoth: digital editing / samples)\nThis entry was posted on Dimarts, 10 de/d' Juny de 2014 at 8:00\tand tagged with Behemoth, Decapitated, Jarek Szubrycht, Lux Occulta, Masterful Maga 'Zine, Masterful Magazine, metal, Mystic Production, Off festival, Polònia, Primavera Pro, Primavera Pro 2014, Primavera Sound, Primavera Sound 2014, Slayer, Vader and posted in Entrevistes.\tYou can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed.\n« Rob Zombie: Gran Premi Honorífic del Festival de Sitges\nCom el metal es va convertir en la marca musical de Polònia »


L'Audiència Nacional reobre la causa contra els acompanyants de Puigdemont per encobriment - Diari de Girona\nL'Audiència Nacional reobre la causa contra els acompanyants de Puigdemont per encobriment\nUn dels imputats és l'empresari gironí Josep Maria Matamala, amic de l'expresident i exalcalde\neuropa press 18.01.2019 | 00:52\nL'Audiència Nacional reobre la causa contra els acompanyants de Puigdemont per encobriment Diari de Girona\nLa Secció Tercera de la Sala Penal de l'Audiència Nacional va ordenar ahir al Jutjat Central d'Instrucció número 6 reobrir la investigació per un presumpte delicte d'encobriment de rebel·lió contra els acompanyants de l'expresident català Carles Puigdemont quan va ser interceptat a Alemanya el 25 de març del 2018 en virtut d'una ordre europea de detenció. Per tant, l'empresari gironí i amic de Puigdemont, Josep Maria Matamala, l'historiador Josep Lluís Alay i els mossos d'Esquadra Carlos de Pedro López i Xavier Goicoechea, tornen a estar imputats perquè el tribunal entén que els quatre necessàriament havien de conèixer la situació de fugit de la Justícia de l'expresident de la Generalitat, quan el van acompanyar en el seu viatge amb cotxe des d'Estocolm fins a Alemanya. Tots, a excepció de Matamala, havien comparegut a l'Audiència Nacional citats pel jutge.\nLa sala revoca així la decisió de sobreseïment de la causa que va dictar el passat mes d'octubre el jutge instructor Diego de Egea, qui llavors exercia com a magistrat de reforç del jutjat i ja ha abandonat l'Audiència Nacional. Per tant, serà el jutge titular, Manuel García Castellón, qui es faci càrrec i reprengui aquesta investigació.\nEls fets es remunten al març del 2018, quan els quatre investigats, dos d'ells mossos que es trobaven de permís, van acompanyar Puigdemont fins a Alemanya, on poc després de travessar la frontera va ser detingut per una euroordre activada només dos dies abans pel jutge instructor de la causa del procés sobiranista, Pablo Llarena.\nL'acte de De Egea que ara s'ha revocat acordava el sobreseïment de la causa en basar-se en què aquestes quatre persones no tenien coneixement de l'activació de l'ordre de detenció contra Puigdemont, perquè s'havia activat només dos dies abans de la seva detenció a Alemanya. Davant d'aquests arguments, la Fiscalia de l'Audiència Nacional hi va recórrer i va al·legar que eren fets notoris que en aquell moment Puigdemont, de la mateixa manera que altres membres del seu antic govern, es trobaven investigats per delictes de rebel·lió, així com que no havia comparegut davant del Tribunal Suprem.


Cerca paraula clau Sindicats\n... Unió Sindical Obrera, núm. 30. • DE LA HOZ, J. M. (2002), “Cooperatives i sindicats han de caminar junts?”, Cooperació Catalana, Barcelona, Fundació Roca i Galès, núm. 243. • DARMON, I (2001), “El ...\n3. Llistat Publicacions\n5. Immigració i Minories Ètniques\n... Unió Europea. • LEOTTI, P. (2009), L’impacte de la Directiva d’Igualtat Racial: una recerca sobre els sindicats i els empresaris a Espanya. El cas espanyol, London Metropolitan University; Agència de ...\n6. Mercat de treball i sindicalisme\n... En el camp concret del sindicalisme, el GES ha col·laborat àmpliament amb els sindicats USO i USOC: enquestes als delegats, cursos de formació, realització d’estudis i articles, etc. ...\n... el GES també ha realitzat sengles estudis sobre l'impacte a les empreses i sindicats espanyols de la Directiva comunitària d'igualtat racial i sobre les pràctiques sindicals de lluita contra la discriminació ...


Rajoy busca provocar que el procés es col·lapsi sol\nEl PP descarta un “rescat polític” a Mas i confia en la divisió dels partits\nSENSE FISSURES Ningú al PP esmena l’estratègia de Rajoy amb el procés català. JAVIER LIZÓN / EFE\nBarcelonaEl debat de política general al Congrés d’aquesta setmana ha tingut en el procés català, i més concretament en la consulta independentista del 9-N, un punt de tensió escènica. Primer va ser Alfredo Pérez Rubalcaba i ara és Mariano Rajoy qui l’ha assumit com un problema espanyol de primer ordre. El líder del PP accepta, a més, que a mesura que el gran maldecap que ha estat prioritari, la crisi, quedi enrere per a ell (divendres ja en va parlar en passat), Catalunya serà inevitable. Rajoy, immòbil, opta per provocar el col·lapse polític, per un caos que faci descarrilar el procés.\nEll i Rubalcaba han exhibit al Congrés -en un debat del qual l’un i l’altre han sortit satisfets- un consens total, una unitat de ferro contra el dret a decidir i el 9-N. Per això votaran plegats contra la petició de CiU, ERC i ICV de traspàs de les competències constitucionals per convocar-la que es debatrà d’aquí unes setmanes a la cambra baixa. Discrepren, això sí, sobre què fer després. D’aquí que no es votessin els uns als altres -ni en van parlar formalment- les respectives resolucions.\nLa tercera via “factible”\nEl PSOE considera que la seva idea de reforma constitucional en clau federal pot ser una tercera via factible, un punt de trobada que, sense violentar l’ statu quo, posi també fre a altres problemes com el de la desafecció política, segons reflexionen els seus dirigents. Els pròxims al secretari general consideren que amb la relació “normalitzada” amb el PSC i una posició “més entenedora” el tema català no incinerarà, per ara, Rubalcaba. Admeten, però, que sí que podria alterar el calendari de les primàries, previstes per a la segona quinzena de novembre i a les quals preveu concórrer Carme Chacón.\nA Rajoy (com a Zapatero) se li critica que, sovint, opti per no fer res i esperar que els problemes es resolguin per decantació. En aquest cas, el seu entorn més directe al partit i a la Moncloa considera, a més, que tria la millor opció. Combatre el sobiranisme argumentalment -com fa el ministre d’Exteriors, José Manuel García-Margallo, amb l’extens document enviat als ambaixadors-és preceptiu, però el president ni vol transigir a les peticions de Mas (“En el diàleg no hi té cabuda res semblant a la independència”) ni exhibirà una estratègia que pugui presentar-se com a repressiva, per més que el colli l’ala més dretana del partit i algun sector de la premsa o Vox. I, per ara -tot i que no es pot descartar segons com avanci el procés-, ningú al PP esmena l’estratègia del col·lapse, i menys en públic.\nDe fet, i malgrat el menyspreu que Rajoy li va dispensar en el debat, al PP estaven satisfets que Rosa Díez hagués aplaudit Rajoy per haver fet un discurs “polític i no jurídic” a l’hora de dir no a l’agenda sobiranista. Amenaçar ara amb inhabilitacions, una supressió de l’autonomia o la retirada de competències d’Interior o d’Educació, diu un dels seus consellers polítics, no només alimentaria “el victimisme” de CiU i d’ERC sinó que espantaria el PSOE. El diàleg “permanent” amb Rubalcaba és un actiu en la resposta a Catalunya.\nI quin és l’escenari que preveu el PP? Ni parlar-ne de negociar la sobirania espanyola i res d’“ofertes singulars”; esperar que el procés català implosioni a la tardor. És similar al que preveien fa un any i segueixen al mateix lloc. Admeten que Mas ha fet passos que costaven d’imaginar, però a l’altre costat de la balança hi posen posicionaments de grans empresaris catalans contra el procés. Diuen que l’ establishment ja no abandonarà la combativitat.\nLa lectura dels dirigents consultats aquesta setmana és que Mas no s’atrevirà a fer la consulta amb la legalitat catalana quan el TC la veti i optarà per fer eleccions. Sobre què passarà hi ha discrepància. Uns pensen que és possible que, com els ha advertit Josep A. Duran i Lleida, tot plegat acabi en una declaració unilateral d’independència si una coalició de CiU, ERC i crítics del PSC més els escons d’ICV i la CUP sumen dos terços de nou. Admeten que seria un conflicte de primera magnitud però veuen poc factible una Catalunya creant un nou estat “de manera unilateral i sense suports” o Europa intervenint en un “afer intern”.\nAltres apunten que CiU, que no resol les tensions, no anirà unida a les plebiscitàries, Mas “fracassarà de nou” i no hi haurà una majoria operativa, bé perquè guanyi ERC i CDC i ICV se’n despengin o perquè no hi hagi ni majories ni objectius clars.\nRajoy opta, també per confort, per no oferir res rellevant políticament. Dirigents del PP sostenen que no plantejarà un pacte fiscal, blindatges competencials o respecte a la política lingüística, i que l’anhelat diàleg -encara que discret- que diu que intueix Duran “és una fal·làcia”. El cap de l’executiu sí que ha autoritzat Alícia Sánchez-Camacho a moure’s activament en la negociació del finançament. Al PP no hi falta baró -governi o no- que fixi posició sobre un dels temes espinosos del 2014. Camacho espera ser protagonista d’una oferta generosa a Catalunya, sempre dins el règim comú i les regles del joc. Es reunirà la setmana que ve amb el president del País Valencià, Alberto Fabra, i després vindran els de les Balears, Galícia i Múrcia, tots del PP.\nNo hi haurà, per tant, una tercera via com la que Duran implora que s’ofereixi i es voti el 9-N. La tensió no ho permetrà i l’única sortida per als conservadors és fer caure Mas i fer foc nou. Rajoy va recordar que l’Estat havia injectat liquiditat a la Generalitat, però que no traurà el seu president del carreró sense sortida en què ha entrat de la mà d’ERC. “Hem fet el rescat financer de Mas, el que ja és segur que no li farem és el rescat polític ”, conclouen solemnes. Mas juga a doble o res i a la unilateralitat catalana. Rajoy no li deixa cap més sortida.\nEls ‘think tank’ no emeten senyals de risc\nEls informes dels grans think tank mundials alleugen el PP i el PSOE. Els últims que han fet Eurasia Group i Gold Mercury, que es compten entre els centres d’anàlisi més potents, mostren dubtes sobre el fet que Catalunya pugui ser estat. Gold Mercury ho desaconsella i reclama la via federal. I Eurasia Group abona l’estratègia del col·lapse de Rajoy, ja que sosté que no hi haurà ni consulta ni declaració unilateral d’independència. Pronostiquen eleccions a principis del 2015 i diuen que és l’escenari ideal per a l’immobilisme de Rajoy pels temors i les tensions a CiU.


La Justícia russa condemna Navalni a tres anys i mig de presó – CATzona\nLa Justícia russa condemna Navalni a tres anys i mig de presó\nLa Justícia russa ha condemnat al líder opositor Alexéi Navalni una pena de tres anys i mig de presó en fer efectiva una sentència suspesa de 2014 que va ser qualificada d’arbitrària pel Tribunal Europeu de Drets Humans.\nLa jutgessa del cas ha dictaminat que Navalni, que va tornar a Rússia al gener després de recuperar-se de l’enverinament amb l’agent químic Novichok, va violar la llibertat condicional quan no es va personar l’any passat davant de l’autoritat competent. La decisió satisfà la petició del Servei Penitenciari Federal (SPF) de convertir en real la pena suspesa dictada en el cas d’estafa i blanqueig de diners a la companyia “Yves Rocher Vostok”.\nEls antecedents d’aquest cas recullen que, el 2014, Alexéi Navalni i el seu germà Oleg van ser condemnats en un cas de frau comercial i blanqueig de capitals. Estaven acusats del robatori de 26,7 milions de rubles (gairebé 500.000 dòlars) de l’empresa de perfumeria Yves Rocher Vostok, entre altres presumptes delictes.\nEn el cas d’Alexéi Navalni, la decisió judicial establia una pena suspesa de 3,5 anys de presó. El 2017, el Tribunal Europeu de Drets Humans (TEDH) va condemnar Rússia per sentències “arbitràries i poc raonables” dels tribunals. En la sentència feta pública aquest dimarts, el tribunal ha desatès els arguments de la defensa, que ha considerat que és il·legal la decisió de prolongar un any la llibertat condicional fins a finals de 2020.\nA més, Navalni ha denunciat que no podia personar-se davant de les autoritats penitenciàries perquè es trobava a Alemanya, primer en coma i després rehabilitant-se de l’intent d’assassinat.\nEnfrontament amb la jutgessa i la fiscal\nDurant la vista l’opositor s’ha enfrontat amb la jutgessa i la fiscal, i en el seu torn de paraula ha assegurat que “a la història (Putin) passarà precisament com a enverinador”. “Tots s’han convençut que ell (Putin) és un simple funcionari de tres al quart, que va ser posat en el càrrec per casualitat. Mai no ha participat en un debat. El seu únic mitjà de lluita és l’assassinat”, ha sentenciat.\nEls advocats de l’opositor també han avançat que recorreran sentència, que tindrà en compte els mesos que Navalni ja va passar en arrest domiciliari, per la qual cosa, en principi, només haurà de complir 2 anys i vuit mesos de presó.\nEl Kremlin ha rebutjat totes les crítiques que Europa ha fet sobre la detenció de Navalni i al desproporcionat ús de la força per part de la policia contra els manifestants en les multitudinàries protestes del 23 i 31 de gener en suport de l’opositor, en les quals van ser detingudes gairebé 10.000 persones.\nLa policia, que ha detingut més de 350 persones als voltants del tribunal, ha tancat els accessos a la Plaça Roja i reforçat la seguretat en diversos llocs de la ciutat en previsió de protestes.


Sectors : ESADE Alumni Magazine\nEntries on Sectors\nEspecial Entitats Asseguradores\nNovember 8, 2021 12:47 pm\nEspecial Empreses de Serveis\nOctober 8, 2021 7:54 am\nNo pots faltar en el pròxim Especial Entitats Asseguradores!\nDesprés d’un llarg període marcat per la pandèmia, el sector assegurador es prepara per a un futur esperançador amb un important procés de transformació en el qual resulta imprescindible apostar per la digitalització. Per aquest motiu, la teva empresa no pot faltar a l’eMagazine del mes d’octubre, on totes les companyies vinculades amb aquest sector... View Article\nNo pots faltar en el pròxim ‘Especial Turisme’!\nAquest Especial posa el focus en la reactivació més que desitjada d’un sector molt important i clau per a la nostra economia. Destinacions, tota classe d’establiments turístics, agències de viatges, mitjans de transport i tots els segments que actuen com a dinamitzadors d’aquesta activitat tenen cabuda en aquest Especial. Per aquest motiu, la teva empresa... View Article\nParticipa en el pròxim ‘Especial Energies Renovables i Medi Ambient’\nEl creixement de les energies renovables és imparable i imprescindible si volem afrontar amb eficàcia el canvi climàtic i l’escalfament global que està patint el nostre planeta. Aquestes energies estan molt ben valorades actualment i tindran un protagonisme cada vegada més gran en el futur més immediat. Per aquest motiu, no pots faltar en l’eMagazine... View Article\nEspecial Renting Cotxes electrics\nMarch 5, 2021 10:53 am\nNo pots faltar en el pròxim ‘Especial Sector Immobiliari’!\nEls canvis que es produiran en el futur marcaran un nou paradigma i també sorgiran noves oportunitats de negoci i enfocaments innovadors en aquest sector. Per aquest motiu, no pots faltar en la pròxima eMagazine, on totes les empreses vinculades a aquest sector tenen la gran oportunitat de donar a conèixer les seves millors ofertes... View Article\nParticipa en el pròxim ‘Especial Startups’\nUn importantíssim nombre de persones aposten per innovar en idees atrevides, creatives i originals que acaben tenint èxit i que generen alhora nous llocs de treball, la qual cosa contribueix a la millora de l’economia global. Per aquest motiu, en la pròxima e-Magazine del mes d’octubre, emprenedors i startups tenen la possibilitat de donar a... View Article


Piscines Jesús, Cap Martinet, Santa Eulàlia | Piscines a Eivissa - Guia d'Eivissa\nA Piscines Jesús t'ajudaran a dissenyar, construir i mantenir la teva piscina a Eivissa en perfectes condicions amb materials de qualitat\nPer fi t'has decidit i penses fer-te una bona piscina al jardí per ser l'enveja dels teus veïns? En aquest cas, piscines Jesús és el que busques. Des 1989 els germans Castro, fundadors de l'negoci, ofereixen assessorament personalitzat en totes les fases del seu projecte, Des de la idea que tingui en ment fins, després de la seva construcció, el cura de la mateixa, perquè tu només t'ocupis de gaudir-la.\nLes opcions són molt variades. Són especialistes en piscines de formigó de planta (Gunitat), prefabricades de polièster armat amb fibra de vidre i desmuntables. Només hauràs de demanar pressupost, sense cap compromís, i triar quin s'adapta més a les teves necessitats. A Piscines Jesús estaran encantats d'atendre't amb l'amabilitat que els caracteritza.\nSi ja tens una piscina i el que necessites és que et donin un cop de mà a l'hora de cuidar-la, aquí també trobaràs el millor servei. Els seus especialistes s'encarregaran tant de tractar-la amb els millors químics com de la seva neteja si fos necessari. Si prefereixes que facin les dues coses tampoc hi ha problema, pots confiar tota la feina a ells perquè et despreocupis de tot el procés.\nAixí mateix, compten amb un servei de depuració de piscines que les deixa en un estat òptim fins i tot en els moments en què més s'utilitzin.\nI si el que estàs buscant és algun accessori o producte específic és probable que el trobis al seu establiment de Cap Martinet, ja que treballen amb les marques més punteres i professionals del mercat.\nA la seva pàgina web tenen una secció de notícies on podràs informar-te sobre les últimes novetats en el món de les piscines, perquè no et quedis enrere. A més, en ella també veuràs algunes de les ofertes que publiquen.\nPren l'avinguda de Cap Martinet en direcció a Talamanca i, després de passar el supermercat Spar, els trobaràs fent cantonada.\n0034 971 316 891\nEstiu: De dilluns a divendres de 8 a 17 hores. Dissabtes de 10 a 13 hores\nHivern: De dilluns a divendres de 8 a 17 hores\nDissabte tarda i diumenges a l'estiu i dissabtes i diumenges a l'hivern


Xina Còmic Beer Fermenter Tank Factory, Fabricants i Proveïdors - RUIJIA\nCasa > Catàleg de cerveseria > Cervesa industrial cervesa equips\nTanc de fermentació de ciment cònic\nHola! Aquesta és Angela de Shandong Ruijia Brewing Technology Ltd, el nostre focus de fàbrica en qualitat de 20 anys. Som un fabricant professional d'alta configuració i producte d'alta eficiència cervecera. No som només un proveïdor de solució clau de projectes de cerveseria artesana sinó també un xinès ...\nHola! Aquesta és Angela de Shandong Ruijia Brewing Technology Ltd , el nostre focus de fàbrica en qualitat de 20 anys. Som un fabricant professional d'alta configuració i producte d'alta eficiència cervecera. No només som un proveïdor de solucions clau en mà del projecte de cerveseria artesana, sinó també un divulgador de la cultura cervesera artesana xinesa.\nRealitzem un producte personalitzat de Micro Home Brewing. Bé, els nostres propis dissenys professionals més nous també estan disponibles, si voleu veure més articles, visiteu els nostres llocs web i consulteu-me. Em complau enviar una cita al rebre els vostres requisits detallats.\nPer cert, benvingut a visitar la nostra fàbrica, si veniu a la Xina, si us plau, feu-me-ho saber, és el meu honor si puc exercir els deures de l'amfitrió!\n1. Qualitat: alta qualitat sense risc de fuites de conducció i aspecte agradable\n2. Capacitat: es pot personalitzar\n3. Processament: fermentació\n4. Gruix: 3 m\n5. Disseny del volum: adequadament d'acord amb les sol·licituds de capacitat\n6. Certificació: ISO9001 / CE\n7. Material: acer inoxidable AISI 304 o AISI 316\n8. Garantia: 5 anys\nEl sistema Fermenter està format per un tanc de fermentador, un tanc de cervesa brillant, un dipòsit afegit de llevat, etc.\nEl disseny tradicional del cilindre i el con del fermentador és doble jaqueta, el capçal del segell és monocapa, basat en el disseny original,\nEs pot estimular\nAcer inoxidable de grau alimentari o revestiment de coure vermell\nMur de dipòsit\n2 mm exteriors / interior de 3 mm.\nPoliuretà, TH: 80-100mm\nJaqueta de glicol\nJaqueta rígida al con i al costat\nA l'interior hi ha un mirall polonès\na) El servei clau en mà està disponible.\nb) Es poden proporcionar quotes a l'estranger i entrenament.\nc) Les receptes de cervesa són gratuïtes de compartir.\nd) Les últimes tècniques de producció .\ne) El nostre fermentador de vi es pot personalitzar\nEl paquet estàndard d' exportació de contenidors també es pot personalitzar\nHot Tags: tanc de fermentador de cervesa cònic, fabricant de la Xina, proveïdors, fàbrica, a la venda\nUn parell de: Proveïdor de fermentació cònica d'acer inoxidable i coure vermell\nSegüent: Equip de cervesa de cervesa de 500L\nEquip de cervesa de cervesa de coure vermell per a r...\n300 litres de cervesa cervesa\nDipòsit Fermnetation de cervesa 1000L\nDipòsits de microcirurgia\nEquip de cerveseria pilot


La policia de Solsona enxampa el lladre d'un supermercat - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa policia de Solsona enxampa el lladre d'un supermercat\nredacció. solsona 16.03.2021 | 21:35\nLa policia de Solsona enxampa el lladre d'un supermercat Regió7\nUna patrulla de la Policia Local de Solsona va localitzar, divendres al vespre, el presumpte autor d'un furt que s'acabava de cometre en un supermercat de la ciutat. El cos policial va aturar un conductor, un veí de Ripollet de 35 anys, i després de constatar que no sabia justificar la procedència de la gran quantitat de productes que duia al vehicle, els agents van avisar els Mossos d'Esquadra i van denunciar-lo per delicte contra el patrimoni amb furt lleu.\nEls fets van tenir lloc divendres en un control rutinari a la rotonda del punt quilomètric 78 de la carretera C-55. Els agents van detectar un vehicle que feia una maniobra imprudent que els va fer sospitar, motiu pel qual van seguir-lo fins a fer-lo aturar un quilòmetre més enllà.\nEls policies locals reconeixen el cap del cos a Igualada.


"Las que faltaban", una reflexió col·lectiva feminista | Tresdeu.com\nRedacció | 12 febrer 2018\nLa banda Mafalda ha estrenat recentment el documental Las que faltaban. Un treball filmat de manera amateur pels membres de la banda, durant un any de gira per tot l’estat. El documental recull testimonis d’algunes artistes i treballadores del sector musical. El documental es pot veure íntegrament des de Youtube i en menys d’un dia a les xarxes ja compta amb més de 8.000 reproduccions. A més, ocupa el lloc #45 a vídeos del moment de la plataforma.\nDes de Tresdeu vos recomanem aquesta reflexió col·lectiva a través dels ulls de les dones de la nostra escena musical. Una aglomeració de vivències i experiències que garanteixen passar una estona enriquidora i reveladora. Mafalda pretén amb aquest documental donar una visió des d’un nou prisma i fer-ho visible.\nMafalda i la seua vessant social\nEncara que l’estrena a les xarxes va ser ahir 11 de febrer, la presentació serà el pròxim 14. El dimecres al pub Clandestí de Benimaclet tindrà lloc la presentació a les 19:00 hores. La banda ha comunicat que, a banda de projectar el documental, provaran de fer un directe amb Facebook a les 20:00 hores. Una iniciativa pensada perquè tant les que puguen assistir com les que no, puguen fer les preguntes que vulguen.\nMafalda sempre s’ha bolcat i compromès a lluitar contra la desigualtat, no sols amb lletres, sinó també amb accions. De fet, van suspendre un concert a Catalunya per solidaritzar-se amb tots els fets que van ocórrer durant els mesos d’octubre i novembre. És costum veure als seus membres involucrar-se en tot tipus de campanyes de sensibilització i visibilització de problemes com aquest que ens conten al vídeo.\nEstrictament parlant de música, Mafalda estrenarà disc la propera tardor. Però abans tenen un fum de directes encara per finalitzar la gira La última vez que te escucho. La gira serà aprofitada per presentar el documental i comptarà amb moltes col·laboracions sobre l’escenari.\nDocumental, Las que faltaban, Mafalda\n[…] (Autoeditat), és “Las que faltaron”, continuant amb el fil obert amb el documental Las que faltaban. Servisca la cançó d’homenatge a totes les dones que van fer història però no van ser […]\n[…] s’ha concebut musical i líricament el disc i no podien faltar unes paraules sobre el documental Las que faltaban. Finalment ens avancen per on aniran els nous directes, i sobretot l’estrena el proper 12 […]\n[…] Las que faltaban – Mafalda (documental) (9%, 485 Votes) […]


estranger formació cursos concurs Voluntariat a l'estranger beques casal emprenedoria feina ocupació estudiants tallers Estudiar a l'estranger participar europa cultura premis recerca cooperació pràctiques ofertes de treball a l'estranger solidaritat Idiomes L'Hospitalet de Llobregat formació ocupacional pràctiques a l'estranger art Santa Coloma de Gramenet treball voluntariat mobilitat europea ofertes de treball habitatge Treballar a l'estranger universitat Badalona ajuts estiu educació lloguer\nInclou anglès i manipulació d'aliments! Les dates de Realització són orientatives, consulteu amb l'entitat organitzadora.\ncursos, garantia juvenil, gratis\nEls cursos són gratuïts i és requisit indispensable estar inscrit a la nostra borsa de feina i tenir el document DARDO vigent com a demandant de feina (estar aturat). Més info a: safernandez.inserta@fundaciononce.es\nL’Ajuntament de Sant Adrià del Besòs organitza els propers mesos d’octubre, novembre i desembre una segona edició del curs Adri@tic, un curs gratuït d'informàtica en què es treballaran 6 compet...\ncursos, gratis, Sant Adrià de Besòs\nAmb aquesta frase començava en 1997 Mary Theresa Schmich un «poema-discurs» anomenat Wear Sunscreen (Usa protector solar) en una columna del Chicago Tribune.\nExisteixen una sèrie de països d'Europa on pots estudiar gratis a la universitat. Aquestes universitats permeten estudiar sense cap cost a estudiants nacionals i internacionals, sobretot, europeus. Per a això, les...\nEstudiar a l'estranger, gratis\ngratis, L'Hospitalet de Llobregat


La Societat informa de la compra de 75.731 accions pròpies.\nInici » Sala de premsa » Notícies » La Societat informa de la compra de 75.731 accions pròpies.\nBarcelona, 14 de febrer de 2019. - La Societat informa que, a l'empara del quart programa de recompra d'accions pròpies per amortitzar, durant el període transcorregut entre el 5 i el 13 de febrer de 2019, ha portat a terme la compra de 75.731 accions pròpies.\nEn el marc d'aquest quart programa, entre el 9 de juliol i el 13 de febrer de 2019, la Societat ha adquirit 1.466.533 accions pròpies. En l'actualitat, la Societat posseeix 1.919.641 accions en autocartera (1,78 %).\n► Maig (12)


Joomla! • View topic - problemes amb Localhost en Mac\nproblemes amb Localhost en Mac\nPost subject: problemes amb Localhost en MacPosted: Wed Oct 28, 2009 7:59 pm Joomla! Fledgling\nJoined: Wed Oct 28, 2009 7:54 pmPosts: 1\nHola, Tinc Mac i he intalat Joomla amb Bitnami com a servidor virtual. Em funciona bé fins que apago l'ordinador. Al voler entrar al Localhost:8080 de nou el navegador no troba el servidor virtual. També entro amb: 127.0.0.1:8080 i em passa el mateix. Suposo que al reiniciar la màquina es perd el camí. Algú sap que passa? Gràcies.Ramon\nPost subject: Re: problemes amb Localhost en MacPosted: Wed Oct 28, 2009 8:20 pm Joomla! Enthusiast\nHola,no tinc massa idea de Mac, però pel que dius sembla que a l'iniciar l'ordinador el servei http no arrenca de forma automàtica.Fins ara


Ol'Green obre la programació de l'Espai A a La Unió - La Veu - Cultura\nOl'Green obre la programació de l'Espai A a La Unió\nLa banda Ol'Green està formada per una quinzena de joves aficionats al cant.\nFoto: Companyia Ol'Green\nEl grup vocal va ser finalista al programa 'Oh happy day' de TV3\n19/02/2014 - Laura Grau\nLa Unió de Mas Rampinyo participa per tercer any consecutiu a l’Espai A, un circuit d’arts escèniques amateurs que va posar en marxa al 2011 la Generalitat i que coordina la Federació d’Ateneus de Catalunya, amb la col·laboració del Moviment Coral Català, la Federació de grups amateurs de teatre de Catalunya, la Federació Catalana de Societats Musicals i l’Agrupament d’Esbarts Dansaires.\nEl programa arrencarà el 22 de febrer amb el grup vocal Ol’ Green (18h). La banda, que va ser finalista al programa ‘Oh happy day’ de TV3, interpretarà un repertori eclèctic amb temes dels grans clàssics com Edith Piaf o The Beatles, però també temes disco dels anys 70 i 80 i altres més actuals com una selecció de dives del pop (Beyoncé, Lady Gaga, Shakira). El seu espectacle també ofereix rareses com una versió del ‘Batiscafo katiuskas’ d’Antònia Font, ‘Te quiero’ de Nino Bravo o una divertida versió de ‘La Marxa Turca’ de Mozart. La seva posada en escena beu del teatre musical i de l’humor surrealista de Les Luthiers. La programació s’allargarà fins al maig i proposa tres espectacles més: ‘1714: Diari d’una Esperança’, del Grup Dansa Cor de Catalunya (15 de març); ‘La gran nit dels musicals’, de la Banda de Música del Prat (27 d’abril) i ‘Actea canta Beatles’, del grup Actea (10 de maig). Les entrades costen 8 euros per als socis i 10 per a la resta. També tenen entrada reduïda els alumnes del SLC, els participants al programa Voluntaris per la Llengua i els socis del TR3SC, de l'Institut Ramon Muntaner i de la FATEC (amb carnet que ho acrediti). Els menors de 12 anys paguen només 6 euros.\nLes entrades anticipades es poden adquirir tant per Internet, http://entrades.espaia.cat/espai-la-unio-de-mas-rampinyo, com a la mateixa entitat de dilluns a divendres, de 16 a 19 hores.


ARC 6-250 TC\nInici > Productes > Transformadors > ARC > ARC 6-250 TC\nSalicru ofereix els ARC com el mitjà més econòmic, segur i robust de disposar d'una tensió alterna regulable, d'alta precisió, de manera contínua i sense interrupcions.\nBasats en els blocs ARC (Autotransformadors de Regulació Contínua), toroïdals, poden ser alimentats en tensió monofàsica o trifàsica i motoritzats, per al seu control a distància, mitjançant un servomotor sense inèrcia, amb doble sentit de gir i frenada instantània. A més, es poden també fabricar tant en envoltant rerequadre com portàtil, així com disposar d'instruments de mesura com voltímetres i/o amperímetres.\nRegulació de precisió en els processos industrials\nEn els processos industrials és on es troben la gran majoria d'aplicacions dels ARC. Des d'aplicacions de luminotècnia, galvanotècnia, galvanoplàstia, electròlisi, regulació de temperatura en forns elèctrics, regulació de velocitat, controls i assajos elèctrics, i regulació de tensió fins a formar part dels bancs de pràctiques en les escoles i universitats politècniques: totes aquestes aplicacions requereixen la precisa variació de la tensió alterna de sortida que els ofereixen els ARC.\nPresentació trasquadre o caixa (amb / sense instruments).


Preguntes freqüents (faq) - MàsterHAL · Màster Hisenda Autonòmica i Local: Economia i Gestió Avançada\n50 PREGUNTES FREQÜENTS,\nque es poden plantejar els potencials alumnes del MàsterHAL\nInscripció, matrícula i beques\nPostgrau 2, o antic Postgrau Avançat\nFormes d’aprenentatge, avaluació i tutories\nTrobar feina, mercat de treball i borsa de treball\nVocació, servei públic i codi ètic\n1. Acabo de graduar-me i tinc dubtes sobre si posar-me ja a fer un màster. Quan s’ha de fer un màster? Aviat, per guanyar en especialització, no perdre l’hàbit d’estudi, i sobretot abans d’adquirir massa compromisos econòmics i familiars. Però cal estar convençut i motivat pel curs que es vol fer. Si s’està molt desorientat sobre l’àrea on invertir -diners i temps- en formació, millor provar diferents camps professionals per poder anar acotant les àrees d’interès abans de matricular-se a un màster.\n2. És millor un postgrau o un màster? Les dues opcions són bones. La nova normativa universitària exigeix que un màster tingui un mínim de 60 crèdits ECTS, és a dir unes 500 hores lectives, a part de les hores de treball dirigit i de treball autònom. Un postgrau té un mínim de 30 crèdits ECTS però pot ser un curs bàsic complet. Un màster pot estar estructurat en diferents postgraus, com és el cas del MàsterHAL, la qual cosa permet la seva realització gradual.\n3. Què és millor un màster anomenat “oficial” o un màster anomenat “propi”? El MàsterHAL és un màster “propi” amb titulació de la Universitat de Barcelona. Els màsters “propis” acostumen a ser professionalitzadors, amb molt professorat expert i amb un preu igual al cost real perquè el curs s’autofinança. En canvi, els màsters “oficials” s’orienten sovint a la recerca, o són de caire mixt, i el preu està força subvencionat. Els màsters “propis” tenen una flexibilitat més gran d’adaptació als canvis professionals, i un sistema de selecció d’alumnat i professorat i un funcionament més autònoms. En qualsevol cas, el més important d’uns estudis de postgrau és quin són els continguts reals del curs i com es donen aquests continguts.\n4. Com puc saber si un màster és de qualitat i no una pèrdua de temps i diners? Preguntant! Preguntant sobre els continguts detallats, sobre el funcionament de les sessions, sobre els coneixements i les habilitats que es preveu adquirir, sobre el suport documental i de tutors, sobre el sistema d’avaluació, i sobre quin és el tracte personalitzat que ofereix el professorat i la direcció i secretaria del màster als alumnes. Cal demanar-ho als responsables del curs, i cal preguntar-ho també a antics alumnes que són una font lliure i fiable d’informació.\n5. A qui va adreçat el Màster en Hisenda autonòmica i local: economia i gestió avançada (en endavant MàsterHAL), integrat pel Postgrau 1 en Hisenda autonòmica i local: finançament, pressupost i comptabilitat (en endavant Postgrau 1) i el Postgrau 2 en Hisenda local: gestió econòmica avançada (en endavant Postgrau 2)? Realment a tothom que vol una formació econòmica en gestió pressupostària i comptable, en ingressos o finançament, i en control econòmic de les administracions autonòmiques i locals. El curs, tant s’adreça a titulats recents que no treballen o ho fan al sector privat, com a persones que treballen a l’àrea econòmica d’una entitat pública com a administratiu, tècnic, interventor del cos, directiu o regidor municipal.\n6. Què ofereix el MàsterHAL a graduats (o llicenciats o diplomats) que, sense una formació específica prèvia, porten ja uns anys treballant en alguna àrea econòmica específica d’un ajuntament? El Màsterhal dona coneixements de base i explica el perquè de moltes coses; i ajuda a relacionar principis i objectius rellevants amb les tasques del dia a dia. El MàsterHAL reforça les habilitats d’anàlisi econòmica, la capacitat de fer propostes, el treball en equip, la presentació en públic, l’elaboració d’un treball escrit, coherent en el contingut i la presentació, etc. El MàsterHAL dóna criteris fiscals i financers sòlids per a prendre decisions i per a explicar-les als directius o polítics. El MàsterHAL proporciona contactes professionals, útils per al treball diari i la mobilitat laboral, amb els alumnes de la pròpia promoció i les més de 30 restants, i amb els més de 50 professors dels dos postgraus.\n7. Quin “plus” ofereix el MàsterHAL a tècnics mitjans o superiors amb més de 10 anys de treball a l’àrea econòmica d’una entitat pública i també a interventors del cos? El MàsterHAL no s’enfoca des del coneixement legal, sinó des d’una perspectiva econòmica i de gestió d’ingressos i de despesa, des d’una perspectiva de interrelació del tècnic i el polític, tenint present el ciutadà com a contribuent i com a usuari de serveis. Com a complement dels coneixements legals i del treball diari, el Màster ajuda a aprofundir en l’anàlisi econòmica (equitat, eficiència, economies en la gestió), a enriquir els criteris d’anàlisi, a reforçar la presa de decisions, i a comunicar-se amb experts i no experts.\n8. Per a quines administracions públiques s’orienta la formació que dóna el MàsterHAL? El Postgrau 1 del MàsterHAL és útil per a la formació en gestió econòmica, tant en l’àmbit de la Generalitat com dels ajuntaments i altres ens locals, com també en l’àmbit d’empreses consultores de l’Administració pública. El Postgrau 2 és un aprofundiment en la gestió econòmica local.\n9. Fer el MàsterHAL serveix per preparar unes oposicions de tècnic a la Generalitat o a l’Administració local (ajuntaments, consells comarcals i diputacions)? El MàsterHAL no està orientat a la preparació d’oposicions sinó a formar gestors econòmics en el sector públic. Tanmateix, els coneixements adquirits amb els Postgraus 1 i 2 són un punt de partida molt avançat per a qui prepara les oposicions de tècnic mig o superior i les del cos d’interventors.\n10. Acabo de graduar-me en Economia a la UB, m’ha agradat fer l’assignatura de HAL i altres relacionades amb el sector públic però no vull fer oposicions. Té sentit que faci el MàsterHAL? Pot tenir molt sentit fer el Màsterhal si es vol treballar com a economista en el sector públic. És una de les millors maneres d’aconseguir-ho. Sovint, l’entrada inicial a una plaça de l’Administració es fa mitjançant una selecció o concurs senzill on poden ser decisius els coneixements que proporciona el Postgrau 1 del MàsterHAL. No cal inicialment pensar en oposicions com qui es prepara per una plaça de jutge, notari o inspector d’Hisenda. En qualsevol cas, les oposicions de tècnic econòmic municipal no comporten una “empollada” de temes legals que cal recitar o escriure sobre el paper, sinó l’estudi seriós d’un temari força “raonable”.\n11. Si no sóc graduat o llicenciat en Economia o ADE, sinó en Dret, Polítiques o GAP, o diplomat en Empresarials o GAP, podré seguir els Postgraus 1 i 2 i superar el MàsterHAL sense grans dificultats? El màster té un enfocament econòmic i lògicament qui ha estudiat 4 anys d’economia té una millor base i probablement, si no s’adorm, tregui millors qualificacions. Però l’experiència de 30 edicions permet afirmar que la gran majoria dels alumnes que tenen un grau o llicenciatura que no és la d’Economia o ADE també superen satisfactòriament el curs tot i que els requereixi una mica més de dedicació i esforç.\n12. Val la pena assistir a les sessions informatives si jo només tinc preguntes molt personals a fer? És molt recomanable anar a una sessió informativa impartida pel director per veure el perfil d’altres potencials alumnes –titulats recents o tècnics de l’Administració- i per plantejar preguntes, o escoltar respostes que potser hom no s’havia plantejat i que li poden ser útils. Sovint les preguntes que hom creu personals són molt comunes i acostumen a ser útils per a tothom.\n13. Quan cal fer la preinscripció? La preinscripció es pot fer des del primer de juny, però la majoria d’alumnes s’inscriuen entre juliol i el 15 de setembre. Si hom té presa la decisió d’inscriure’s, és recomanable fer-ho, encara que s’estigui pendent d’alguna qualificació per obtenir el títol i la inscripció es faci de forma provisional.\n14. Quin és l’horari de la Secretaria del MàsterHAL? L’horari de Secretaria és els dilluns i dimecres a la tarda que, en ser dies de sessions lectives del Postgrau 1, la Secretaria està oberta de 16 a 21h, i els dimarts, dijous i divendres al matí de 10 a 15h.\n15. Si m’inscric, tinc garantida l’admissió? Actualment, que encara ens afecta la crisi econòmica, l’admissió és altament probable si es reuneix el perfil, i la majoria de candidats el reuneixen. De moment, no és determinant ni la nota mitjana ponderada (NMP) de l’expedient acadèmic ni el nivell d’anglès. El currículum, el resultat d’una entrevista i l’ordre d’inscripció serien determinants en cas d’haver-hi major demanda que places ofertes.\n16. Si no tinc encara completats tots els crèdits i no tinc el títol universitari de graduat o llicenciat, puc matricular-me al MàsterHAL? D’acord amb la normativa vigent a totes les universitats un alumne només es pot matricular a un postgrau universitari si té un títol universitari. En qualsevol altre cas caldria parlar amb la direcció del màster per trobar solucions.\n17. Tancada la inscripció, quan es notifica a l’alumne l’admissió al MàsterHAL? L’admissió es comunica dins dels dos dies laborables posteriors al tancament del termini de preinscripcions. La confirmació de l’admissió es pot avançar si hom s’ha inscrit abans del 15 de setembre i segons quin sigui el volum i el nivell de sol·licitants. Tant el Postgrau 1 com el Postgrau 2 s’inicien la primera setmana d’octubre. El Postgrau 2 és biennal i només s’inicia en anys senars o imparells (2017, 2019, …).\n18. Quan s’ha de fer la matriculació i el pagament de la matrícula? La matriculació o complementació del formulari oficial de matrícula s’ha de fer en els dies següents a la confirmació de l’admissió. El pagament de cada postgrau s’ha de fer pels procediments electrònics o manuals habituals a un compte de la UB, just abans d’iniciar-se les sessions lectives del respectiu postgrau. Cada postgrau anual es pot pagar en 2 terminis si es gaudeix de beca, i en 3 terminis si no es té beca.\n19. A quines beques puc optar si m’inscric com a alumne? El MàsterHAL i els corresponents postgraus no contemplen beques de tipus social com les que l’Estat o la Generalitat concedeix a alumnes amb famílies amb pocs recursos quan es matriculen a un grau. Gràcies al patrocini de CGI, una empresa privada dedicada a la gestió dels ingressos de les administracions públiques, existeix una línia de beques a alumnes menors de 30 anys per incentivar la seva incorporació a la gestió econòmica pública i una línia subsidiària d’ajuts de transport a qui viu durant l’any lluny de Barcelona. En segon lloc, gràcies al patrocini de la Diputació de Barcelona, s’ofereixen beques a treballadors i electes de les entitats locals de la demarcació de Barcelona.\n20. El MàsterHAL no té un preu elevat si el comparo amb els preus d’altres postgraus de l’àrea d’economia o empresa. Vol dir això que és un curs de baixa qualitat? El MàsterHAL no és un curs de baixa qualitat. Els professors i tutors són experts en la matèria, amants de la docència i treballen amb ganes. La documentació és abundant, la organització és seriosa, i els equipaments d’aula i audiovisuals són molt correctes. S’imparteixen totes les sessions previstes en el programa i els alumnes gaudeixen d’un tutor efectiu remunerat per preparar els seminaris i per realitzar el TFM. La matrícula i les subvencions han de cobrir els costos. El preu de la matrícula no és més elevat perquè la Generalitat, la Diputació de Barcelona i l’Ajuntament de Barcelona sempre li han donat suport econòmic. Les possibles beques ofertes permeten a alguns alumnes reduir encara més el preu net del Postgrau 1.\n21. Es pot fer el Postgrau 1 i després posposar per una altra any o edició la realització del Postgrau 2 ? Sí, es pot fer, donat que cada curs té una matrícula i un títol independent. Cal, però, tenir present que el Postgrau 1 s’imparteix cada any, i el Postgrau 2 en anys alterns.\n22. Fa diversos anys que estic a l’àrea econòmica o d’intervenció d’un ajuntament i alguns dels temes del Postgrau 2 em són ja familiars. Em puc inscriure al Postgrau 2 sense haver fet el Postgrau 1? La resposta en principi és que no. Tanmateix, recentment s’ha establert un quadre de convalidacions del mòduls 4, 5 i 6 pels alumnes de postgraus homologables a universitats catalanes i a l’Escola d’Administració Pública de Catalunya. Els mòduls 1, 2 i 3 del Postgrau 1 donen una formació universitària única sobre els ingressos del sector públic en general i sobre els ingressos autonòmics i locals en particular, que en relacionar-los amb els pressupostos i amb la despesa que financen (mòduls 4 i 5) s’adquireix un coneixement global dels fonaments econòmics i del funcionament del sector públic.pressupostari i comptable del sector públic.\n23. A qui va adreçat el Postgrau 2 en Hisenda Local? Va adreçat als alumnes que han superat el Postgrau 1, i a alumnes de l’antic MàsterHAL impartit fins el període 2011-13. Per fer el Postgrau 2 és recomanable haver treballat ja uns anys a l’Administració local o haver fet un mínim de 6 mesos de pràctiques a un ajuntament.\n24. Si no he fet el Postgrau 1, puc matricular-me directament al Postgrau 2 en Hisenda Local? La resposta és en principi negativa. Una colla d’anys d’experiència professional en un ajuntament no supleixen el Postgrau 1. Aquest Postgrau 1 no està plantejat exclusivament per als graduats sense experiència a l’Administració. Ara bé, la direcció del MàsterHAL està oberta a estudiar cada cas i tenir en compte l’experiència professional del candidat, les oposicions realitzades i superades, i els màsters o postgraus afins i amb continguts econòmics afins realitzats (Màster en Gestió Pública de UAB-UPF-UB-EAPC, Màster en Gestió i Dret Local de UAB-EAPC, Màster en Gestió Pública Avançada de UB, i Postgrau en Hisenda Local de UdL).\n25. El sistema d’ensenyament és el de la sessió magistral tradicional? L’anomenada “classe magistral” té un protagonisme gran al MàsterHAL, però els temes són oberts a la discussió i debat en una aula propícia per a la participació. Les sessions es complementen amb exercicis i casos. Un percentatge rellevant de les sessions són en forma de seminaris preparats pels mateixos alumnes.\n26. És obligatori assistir a les sessions lectives? No és obligatori, però és necessari per comprendre bé els temes, participar en les discussions i debats, i superar les proves sense haver de fer un esforç extraordinari. L’assistència dels alumnes és total o casi total a totes les sessions.\n27. En quin idioma s’imparteixen les sessions? En català per part del 90% dels professors, i en més del 90% de les hores lectives. La documentació és en català i castellà, i mínimament en anglès. L’alumnat procedeix de Catalunya, i excepcionalment de les Illes Balears i País Valencià.\n28.Per què les sessions són de 3 hores i no de 4 hores com en altres cursos? El MàsterHAL és un curs a temps parcial i la majoria d’alumnes treballa o està en disposició de treballar. Les sessions són de 3 hores per poder-les aprofitar totes tres i per donar facilitats als alumnes que viuen a 60 o 100 km de Barcelona. Es comença puntualment, s’esgoten les 3 hores i les pauses són molt curtes. L’experiència demostra que 4 hores lectives es fan molt difícils de digerir per part d’alumnes que han treballat prèviament 7 o 8 hores, i també molt difícils d’impartir bé per part de professors que la seva primera feina és a l’Administració. A més sempre hi ha alumnes que han de fer més de 50 km per assistir a les sessions, i s’intenta que no s’hagin de perdre ni un minut de classe encara que estiguin condicionats pels horaris del transport públic.\n29. Durant el curs s’ha d’estudiar molt o dedicar-hi moltes hores fora de l’aula? Durant el curs s’han de treballar fora de l’aula les lectures facilitades i s’han de preparar els exercicis, les proves, i els seminaris, i en el seu moment el Treball de Recerca o Final de Màster. Algunes vegades, poques, es demana fer lectures prèvies a les sessions. Òbviament, que s’hagi de treballar molt o poc fora de l’aula depèn de l’assistència a les sessions, la formació prèvia, i l’experiència professional en els temes tractats.\n30. Si un dia per alguna causa imprevista s’ha de suspendre una sessió amb poques hores d’antelació com s’avisa els alumnes? Està previst un sistema d’avís electrònic o per telèfon. En cas de notificar-se per telèfon s’avisa primer els alumnes que es desplacen des de poblacions més llunyanes per assistir a la sessió. Aquesta situació no s’acostuma a donar més d’un o dos cops cada curs.\n31. Com puc conèixer els objectius de formació en coneixements i habilitats de cada Postgrau dins el MàsterHAL? Existeix un Pla Docent del MàsterHAL que està a disposició dels alumnes. En el Pla docent -exigit i aprovat per la Universitat de Barcelona- s’especifica els mòduls i temes impartits, els objectius d’aprenentatge en coneixements i habilitats, el funcionament de les sessions lectives, el sistema d’avaluació, el sistema de tutoria, i els requisits del treball de final de màster. D’altra banda, per a cada postgrau existeix una “Guia del curs”, que conté els temes, els professors que els imparteixen i les hores i dates que s’hi destinen i el sistema d’avaluació de cada mòdul. Aquesta “Guia” es reparteix a tots els alumnes un cop s’han matriculat, però es pot consultar a la Secretaria del curs abans de la inscripció.\n32. Es fan proves d’avaluació o exàmens? Hi ha possibilitats de suspendre? Es fa una o més proves individuals a l’aula, dins de cada mòdul al Postgrau 1 i sovint fora de l’aula en el Postgrau 2. Es pot suspendre i de fet sovint hi ha alumnes que suspenen alguna prova o algun mòdul. En aquest cas s’ha de pactar amb la direcció la forma de superar-ho.\n33. Es fan gaire treballs en grup? S’és conscient que els alumnes potser treballen o resideixen fora de Barcelona, però les noves tecnologies faciliten molt el treball en xarxa. Cal preparar en grup un parell de seminaris dins del Postgrau 1. En el Postgrau 2 el professor d’un tema o d’un mòdul pot decidir fer una prova en grup fora de l’aula.\n34. És obligatori fer el Treball Final de Màster (TFM)? És obligatori realitzar i superar el TFM per obtenir el títol del MàsterHAL. La matrícula i realització del TFM es fa en el tercer any, un cop superats els Postgraus 1 i 2. A cada edició acadèmica cal presentar el TFM dins d’uns terminis. És molt recomanable fer el TFM per les habilitats addicionals que s’adquireixen amb l’ajut d’un tutor específic. El treball és molt raonable en els objectius, les dimensions i el sistema d’avaluació.\n35. Es fan tutories? De fet, en què consisteixen les tutories? La tutoria es pot definir com el suport o la guia acadèmica de l’alumne per part d’un professor. Es fan com a mínim tres tipus de tutoria: primer, una tutoria general i permanent per part del director que està a disposició dels alumnes; segon, la tutoria d’un professor especialista per ajudar als alumnes a preparar els seminaris; i tercer, la tutoria que ofereix el tutor assignat pel Treball Final de Màster que s’assigna a cada alumnes en funció del tema escollit.\n36. Quins són les característiques i objectius de les pràctiques? Les pràctiques s’ofereixen en un format de 5 a 6 mesos (30 hores setmanals) a l’àrea de gestió econòmica d’un ajuntament. Les pràctiques tenen un objectiu múltiple: primer, és un primer contacte amb el món laboral de les administracions públiques per a qui no l’ha tingut; segon, complementen la formació en temes pressupostaris, comptables i d’intervenció; i, tercer, s’entra en contacte amb un ajuntament concret que en un moment determinat pot necessitar un nou tècnic a la plantilla o resoldre una substitució per maternitat.\n37. És obligatori fer pràctiques, i aquestes compten com a crèdits? Les pràctiques són totalment opcionals, no són obligatòries, i no compten com a crèdits. Són practiques extracurriculars, i es poden fer durant el Postgrau 1 en finalitzar el Postgrau 1, i també es poden renovar en una o més entitats locals. Les pràctiques són una formació complementària molt útil per a la persona no introduïda en les àrees econòmiques de l’Administració pública.\n38. Quins ingressos puc tenir amb les pràctiques? Des de la crisi financera tots els ajuntaments han deixat de compensar econòmicament les pràctiques que des de la direcció del MàsterHAL es sol·liciten. En canvi, si són els ajuntaments qui sol·liciten algun alumne en pràctiques, aquestes són remunerades i l’alumne és donat d’alta en un règim especial de la Seguretat Social.\n39. Estic ara treballant en una feina que no m’agrada però necessito els diners. Quan s’inicien les pràctiques i quan hauria de confirmar que vull fer-les? Les pràctiques s’ofereixen cada any al desembre per iniciar-les el febrer o el març de cada any i fins el 31 de juliol. Així s’evita les vacances d’estiu i de Nadal. No és compatible un treball amb horari convencional i uns mesos de pràctiques ja que sempre es fan al matí.\n40. Si faig pràctiques, em faran arxivar papers, fer fotocòpies o portar cafès? A la vida és bo començar fent de tot si s’ha de fer esporàdicament. Però en 20 anys de programa de pràctiques, els alumnes no s’han queixat mai que hagin hagut de fer aquestes tasques. Les pràctiques i el seu projecte formatiu s’acorden directament entre el director del MàsterHAL i els responsables de les àrees pressupostàries, comptables o de control econòmic de l’ajuntament, habitualment l’interventor o el cap de l’àrea econòmica. Per tant, les parts que negocien el conveni i les condicions de les pràctiques tenen clar que es tracta d’unes pràctiques d’un postgrau econòmic i que cal que l’alumne aprengui i treballi, colze a colze, amb els tècnics i administratius de l’àrea econòmica.\n41. Pot l’alumne triar la institució o ajuntament, el període de pràctiques i el tipus de feina? En principi no. La direcció del MàsterHAL busca els llocs de pràctiques i assigna cada alumne a un ajuntament, en funció del seu perfil i del seu lloc de residència. Tots els ajuntaments escollits ho són perquè es considera que la seva àrea econòmica és idònia i dóna suficients garanties per a realitzar-hi les pràctiques.\n42. Quan hom acaba el MàsterHAL troba feina fàcilment? Abans de la crisi financera de les administracions públiques es podia dir: “Sí, es troba feina més fàcilment del que sembla, sobretot en ajuntaments. Succeeix de forma silenciosa, perquè hi ha un degoteig constant de places a les àrees de gestió econòmica dels ajuntaments”. Entre 2009 i 2014 ha estat més difícil, però els últims anys es nota una major oferta per part dels ajuntaments que no sempre es cobreix per manca de graduats mínimament preparats que superin les proves, especialment en municipis allunyats de Barcelona. Aquesta oferta és una oferta silenciosa, que a vegades es canalitza mitjançant la borsa de treball del MàsterHAL.\n43. Com es troba feina en un ajuntament? Existeixen tres possibles vies: primer, per la informació obtinguda pels contactes que hom fa a l’ajuntament que l’ha acollit en pràctiques i entre els companys del postgrau que ja treballen a l’administració local; segon, per la borsa de treball del MàsterHAL; i tercer i principal, pels butlletins oficials de la província o pel Diari Oficial de la Generalitat que es consultin periòdicament. L’experiència recent demostra que si es realitza el Postgrau 1 i es fan 6 mesos de pràctiques la feina en un ajuntament està pràcticament garantida. Tot i que, com en tot, sempre depèn de la personalitat de l’alumne o alumna que opta a una plaça.\n44. Resideixo a una comarca de la província de Lleida (o Girona o Tarragona). Tinc possibilitats de trobar feina en un ajuntament proper al meu poble? Un cop s’ha fet el MàsterHAL, es tenen igual o més possibilitats de trobar feina fora de la província de Barcelona, però cal enfocar-ho diferent donat que encara alguns ajuntaments estan acostumats a funcionar amb “administratius de tota la vida” i els costa crear places de tècnic mitjà o superior. Una via d’accés a treballar en un ajuntament pot ser enviar una carta –demanant ser entrevistat- i un currículum -amb una explicació detallada del MàsterHAL realitzat- a l’alcalde, al regidor d’hisenda i a l’interventor en municipis entre 5.000 i 20.000 habitants. (En municipis menors de 5.000 habitants cal substituir l’interventor pel secretari-interventor). Una segona via seria acceptar per un temps una plaça d’administratiu o auxiliar administratiu que surti a concurs en un ajuntament menor de 5.000 habitants. Una tercera via seria posar-se en contacte -a través de la direcció del MàsterHAL- amb responsables de cooperació municipal de la respectiva diputació per donar-se a conèixer i saber si en algun ajuntament necessiten un reforç en l’àrea econòmica.\n45. Quin valor té el MàsterHAL en el mercat de treball? Té el valor de ser un màster que, primer, s’ha guanyat el prestigi per la seva seriositat en l’organització, l’atenció i els continguts; segon, reuneix un bon equip de professors, competent pel fet de ser molt expert i amant de la docència; tercer, és actualment l’únic de la seva especialitat a Catalunya; i quart, disposa d’una borsa informal de treball fornida per les ofertes que faciliten els antics alumnes i els més de 50 professors vinculats a l’administració pública catalana.\n46. Quin és el sou i quines són les possibilitats de promocionar-se professionalment si hom treballa en un ajuntament? A partir d’un sou brut anual de 15-20.000 euros es pot millorar progressivament fins a 40-50.000 euros en menys de 10 anys. Sovint les millores s’aconsegueixen més ràpid canviant d’ajuntament, cosa que permet aprendre noves feines, conèixer nous entorns i adquirir més experiència. La culminació de la carrera professional en una administració local pot ser fent d’interventor (per oposició o habilitat) o cap d’àrea econòmica d’un ajuntament mitjà o gran amb una responsabilitat i un sou elevats.\n47. En termes d’igualtat de gènere, té una dona les mateixes possibilitats d’exercir i realitzar-se com economista i de promoció i responsabilitat professional que un home? La resposta és positiva. A l’administració catalana no existeix cap discriminació per a una dona economista i de fet als nivells de personal tècnic mitjà i superior les dones són probablement majoria en l’àmbit de la gestió econòmica local a Catalunya.\n48. Com funciona la borsa de treball? La borsa de treball és exclusiva per als exalumnes del MàsterHAL. És una borsa informal sense una base de dades amb vacants a empreses o a institucions i amb currículums d’alumnes. És gratuïta tant per a l’alumne com per a la institució oferent de places. És, de fet, un servei que es posa en marxa cada cop que hi ha una oferta de treball comunicada o sol·licitada expressament al director del MàsterHAL, tant si surt més tard la convocatòria al butlletí oficial (interins i funcionaris) com no (contractats per urgència i substitucions per maternitat). L’oferta de treball s’envia per correu electrònic als exalumnes de les últimes promocions o als que han mostrat interès a canviar de lloc de treball. Els exalumnes interessats envien per a cada oferta un currículum actualitzat que es reenvia a la institució convocant o que té la intenció de cobrir la plaça.\n49. Cal que un economista tingui una determinada vocació per a treballar a l’administració local o autonòmica? Per treballar amb entusiasme i rigor professional cal que l’economista, home o dona, tingui un esperit de servidor públic, i el convenciment que l’estat del benestar és possible si es gestiona molt bé, amb sentit comú econòmic i de forma austera particularment en època de crisi. Qui de jove hagi fet un servei de voluntariat (infantil, juvenil, cultural, social o local) i desitgi seguir treballant per a la comunitat d’una forma més professional pot satisfer les seves aspiracions fent d’economista a l’administració pública. El MàsterHAL té com a ideari ajudar a satisfer aquests projectes o vocacions.\n50. En un entorn on la corrupció al sector públic ha aflorat amb força els darrers anys, com s’ha de comportar el gestor econòmic dins el servei públic? En primer lloc, el tècnic econòmic ha d’estar obert a fer un aprenentatge personal del què és treballar per l’interès general i amb un comportament ètic; en segon lloc, els directius han de propiciar que a l’àmbit municipal o departamental s’estableixi un codi ètic i unes comissions de seguiment efectives que vetllin el seu compliment; i, en tercer lloc, cal esperar que en un futur immediat la llei reguli i doni garanties d’absolut anonimat i de igualtat en la promoció als alertadors de comportaments no ètics dins de l’Administració. El MàsterHAL vol contribuir a formar els seus alumnes en l’àmbit de l’ètica pública i ha volgut ser pioner en incorporar 5 sessions, dins el mòdul 10, de formació dels alumnes en la promoció de la integritat del servidor públic.


Dunraven Arms Hotel Adare Irlanda - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nRathkeale Road, Adare, Adare, Irlanda - Veure al mapa\nDissenyat tant per oci com per negoci, Dunraven Arms Hotel està situat idealment a Adare; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Dunraven Arms Hotel, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, servei d'habitacions.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de centre esportiu, sauna, camp de golf (a 3 km), piscina coberta, massatge. Dunraven Arms Hotel és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Adare.\nTots els tipus de viatgers (483) Parelles (252) Viatgers en solitari (75) Famílies amb infants petits (42) Famílies amb infants grans (40) Grups (69)


Pot instal·lar-se un aire condicionat a l'hivern? - Construccions Bernal Cambon S.L\nPot instal·lar-se un aire condicionat a l’hivern?\nLes temperatures altes i l’estiu sempre ens recorden aquest element que no tenim instal·lat però que ens fa molta falta, l’aire condicionat. És veritat que amb un ventilador es pot refrescar l’ambient però, si fa molta calor o vius en una zona amb clima sec, la millor opció és un aire condicionat.\nNo obstant això, el que molts no tenen en compte és que es pot instal·lar un aire condicionat en qualsevol època de l’any i amb les reformes mínimes, si bé per les condicions climàtiques, pocs són els que es plantegen fer-ho a l’hivern. Aquí et mostrarem els avantatges d’instal·lar l’aire condicionat a l’hivern, perquè no deixis passar els mesos i et vegis en ple estiu sense aquest servei.\nAvantatges d’instal·lar l’aire condicionat a l’hivern\nEncara que no ho sembli, instal·lar l’aire condicionat a l’hivern té molts avantatges:\nLa primer d’elles és que la demanda baixa a l’hivern, de manera que serà més fàcil i ràpid aconseguir que ens ho instal·lin.\nLa segona és que el preu és més baix, perquè es compren menys. Això no només és bo per a la butxaca, sinó que també et dóna l’oportunitat de triar entre més models, aprofitant que estaran millor de preu.\nUna altra dels avantatges d’anticipar-se a la calor és que tens molt temps per veure quina és la millor opció per a la teva llar. Així podràs comparar marques, models i totes les opcions sense la pressa que sí tindries a l’estiu.\nEncara que, sens dubte, un avantatge que farà que vulguis canviar instal·lar a l’hivern, i que segur que ho has previst, és que l’aire condicionat té l’opció d’aire calent. A aquesta funció dels aires condicionats se li coneix com bomba de calor i la podràs utilitzar a l’hivern per estalviar en altres tipus de calefaccions o com a substitut de les mateixes.\nTrucs per aprofitar teu aire condicionat a l’hivern\nTria un aire condicionat eficient, de preferència que sigui de categoria A i programable. També és important que el mantinguis en condicions òptimes, netejant els filtres almenys un cop a l’mes.\nPer aprofitar-a el màxim i evitar que se’t dispari el consum de la llum, posa-ho a 22 ° com a màxim, enfoca el deflector d’aire cap avall i selecciona l’opció sleep a la nit, per que moduli la temperatura.\nDubtes, comentaris? Vine a Construccions Bernal Cambón o contacta amb nosaltres via mail, telèfon o whatsapp\nPot instal·lar-se un aire condicionat a l’hivern?2021-01-222021-01-22https://construccionsbernal.cat/wp-content/uploads/2019/03/bernal-cambon-logog.jpgConstruccions Bernal Cambon S.Lhttps://construccionsbernal.cat/wp-content/uploads/2021/01/aire-acondicionado-invierno.jpg200px200px\nCom Aprofitar fins l’últim centímetre del teu banyBloc, Reformes


Inici » Um dyar\nEl joc Um dyar s’ha jugat tradicionalment al Sàhara occidental i a Mauritània, excavant forats a la sorra o bé en taulers de fusta, habitualment, de dues files amb un nombre parell de forats en un rang de 2 a 12 forats, (2×2, 2×4, 2×6, 2×8, 2×10, 2×12). Les peces de joc poden ser llavors, fruits llenyosos però també petites petxines, excrements de cabra o camell,… El nombre de peces per forat es calcula sumant el nombre total de forats que té el tauler. És a dir, per a un tauler de 2×4, dues files de quatre forats, són 64 llavors, doncs es col·loquen 8 llavors en cada forat.\nL’Um dyar és un joc propi de les dones (adolescents i jovenetes preferentment) però de manera ocasional participen els homes (sempre amb dones i en família, ja que jugar només entre homes es considera de poc prestigi per a ells). Es juga durant tot l’any, però amb més freqüència durant el Ramadà i el període hivernal (quan hi ha més temps per a l’oci). (1)\ntauler: 2×2,2×4,2×6,2×8,2×10,2×12, dues files amb un nombre parell de forats en un rang de 2 a 12. Els forats són excavats a terra o tallats en fusta.\npeces: 32 (16 per jugador) en un tauler de 2×2 amb 4 llavors per forat; 64 (32 per jugador) en un tauler de 2×4 amb 8 llavors en cada forat; 144 (72 per jugador) en un tauler de 2×6 amb 12 llavors en cada forat i, així, successivament.\ndisposició inicial: el nombre de llavors en cada forat és el resultat de sumar el nombre total de forats del tauler. En un tauler de 2×2, es col·looquen 4 llavors en cada forat; en un tauler de 2×4, es col·loquen 8 llavors en cada forat; en un tauler de 2×6, es col·loquen 12 llavors en cada forat, i així, successivament.\nsembra: volta simple. Les llavors es col·loquen una a una, dipositant la primera en el mateix forat on han estat agafades (excepte quan es sembra una llavor solitària, en aquest cas es mou al forat següent). Les llavors solitàries, per tant, sí que es poden sembrar. No hi ha obligació d’alimentar a l’adversari. Un jugador repeteix torn quan l’adversari no té llavors per jugar, i així, successivament, fins que l’adversari rep llavors per sembrar.\ncollita: en ambdós territoris. Es poden fer captures encadenades i es pot creuar el límit de la fila pròpia. El jugador captura el contingut d’un forat si hi ha 2, 4 6 o 8 llavors, comptant la darrera llavor que acaba de deixar. Si el forat precedent també conté 2, 4, 6 o 8 llavors, aquestes també es capturen i així, successivament. Les llavors collides es retiren del tauler.\nel joc acaba…: quan no queden llavors al tauler. El joc es juga a diverses rondes. Els jugadors compten les llavors capturades al llarg de la partida i omplen els forats de la fila pròpia amb les seves llavors capturades. En un tauler de 2×2, es col·loquen 4 llavors per forat; en un tauler de 2×4, es col·loquen 8 llavors per forat, etc. Si un jugador no pot omplir algun forat amb el nombre requerit de llavors, l’omple amb les llavors restants que tingui l’adversari. Els forats que restin buits, s’anul·len. Per indicar que un forat està anul·lat es marca amb una fulla o branqueta. Si els forats estan excavats a terra, s’esborren.\n(1) PINTO CEBRIAN, Fernando. Juegos saharauis para jugar en la arena. Juegos y juguetes tradicionales del Sáhara. Miraguano ediciones. 1999.


El Mercat municipal celebra el 4t. aniversari amb premis i sorpreses\nAquest mes el Mercat municipal de Montgat celebra el 4t. aniversari d'obertura amb promocions, activitats i premis.\nEl Mercat de Montgat fa quatre anys, i s'han preparat un seguit de promocions, activitats i premis que es difondran a les xarxes socials. Aquest any, marcat per la situació provocada per la covid-19, s'ha optat per organitzar les celebracions de manera segura i, veient l'èxit d'accions recents, es farà mitjançant els canals digitals del mercat.\nDe fet, l'equipament ha iniciat un procés de digitalització que permetrà als comerciants ser més a prop de la clientela, però mantenint totes les mesures de seguretat. A través del web del mercat (www. elmercatdemontgat.cat), de les seves xarxes socials i del butlletí electrònic s'informarà de tot: es faran sortejos, s'oferiran descomptes, hi haurà espectacles culturals online, receptes per cuinar a casa... Pel que fa als sortejos, hi ha regals com patinets elèctrics, carrets per a la compra o pernils. Durant la setmana del 23 al 28 de novembre el mercat organitzarà tallers online de la mà dels comerços, tallers per a nens i nenes, degustació gastronòmica a les parades, música en directe, etc.\nEl dia 28 de novembre es faran el lliurament de premis del 4t. aniversari i la Marxa del Mercat (sempre que la situació ho permeti i amb inscripció). Tot plegat amb el suport de la DO Alella, el CRIC teatre i Montgat Corre.\nData i hora de la darrera actualització d'aquest contingut: 09/11/2020 22:58


Un total de 8.353 habitants de les Balears varen morir el 2017\nUn total de 8.353 habitants de les Balears varen morir el 2017, segons les darreres dades publicades per l'Institut Nacional d'Estadística (INE), cosa que implica una variació de 5,21% respecte a l'any anterior.\nNovament les malalties del sistema circulatori es mantenen com la primera causa natural de mort amb 2.391 persones mortes, seguida dels tumors (2.306) i de les malalties del sistema respiratori (841).\nAixí mateix, segons les darreres dades publicades per l'Institut Nacional d'Estadística (INE) varen morir 4.286 homes (272 més que el 2016) i 4.087 dones (162 més).\nEn concret, varen morir 186 persones per malalties infeccioses i parasitàries; 20 per malalties infeccioses intestinals; set per tuberculosi i els seus efectes tardans; 103 per septicèmia; 15 per hepatitis vírica; 22 per VIH; i 29 per altres malalties infeccioses parasitàries. Així mateix, 2.306 ciutadans de les Balears varen morir a causa d'un tumor i 103 persones per suïcidi, superant el nombre de persones mortes en accidents de trànsit (57), en caigudes accidentals (65), o en homicidis (5).


Notícies - Joan Torres, president de FGC: 'La millor manera de desdoblar la línia del Vallès és prolongar la línia d'Avinguda Tibidabo'\nLa nova cua de maniobres de plaça Catalunya doblarà la freqüència de trens cap al Vallès ( 1/abr/08)\nEl túnel de Vallvidrera tindrà dos carrils per cada sentit de circulació ( 1/abr/08)\nTots els partits, excepte ICV-EUiA, a favor de prolongar la línia d'Avinguda Tibidabo fins al Vallès Occidental (31/mar/08)\nel 3/abr/08 Anna Bernadó Societat PDF\nEl president de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya, Joan Torres, considera que 'la millor manera de desdoblar la línia del Vallès és prolongar la línia d'Avinguda Tibidabo'. En una conferència aquest dijous al Trade Center de Sant Cugat, Torres ha assegurat que l'execució del projecte podria començar d'aquí a vuit o deu anys.\nEl primer pas per augmentar la freqüència al Vallès passa, segons Torres, per la construcció de la cua de maniobres a plaça Catalunya. Aquesta cua podria estar acabada en un període de quatre anys. El segon pas seria el desdoblament de la línia del Vallès, que Torres considera que s'hauria de fer ampliant la línia d'Avinguda Tibidabo. Un projecte que es podria començar a executar en 10 anys.\nAquesta línia s'haurà de desdoblar i la manera més racional de desdoblar-la és des de l'Avinguda Tibidabo cap a Sant Cugat.\nJoan Torres ha explicat que l'actual línia del Vallès funcionaria, com fa actualment, com un metro, fent diverses parades, mentre que la nova línia desdoblada faria un trajecte directe entre Barcelona i el Vallès. El director de FGC ha assegurat que encara no està clar si aquesta línia pararia a Sant Cugat, ja que això ho dictaminen 'els estudis de mercat en funció de la demanda'.\nTorres ha explicat que l'ampliació de la línia d'Avinguda Tibidabo no elimina el túnel d'Horta ferroviari, tot i que el desdoblament de la línia del Vallès és prioritari.\nD'altra banda, Torres ha destacat l'increment de productivitat del 30% que suposarà la cua de maniobres de plaça de Catalunya.\nLa cua de maniobres permetrà que entrin trens cada 90 segons i augmentem la productivitat un 30%.\nEl president de FGC també ha explicat que l'intercanviador entre la futura estació de Vulpalleres i l'actual de Collfavà de Renfe està en l'agenda de les negociacions amb RENFE.


L'epidèmia del coronavirus s'ha convertit en el "risc més urgent" per a l'economia global i el seu impacte serà més greu si l'epidèmia es perllonga en el temps i s'estén a altres països més enllà de la Xina, fins al punt d'amenaçar amb "descarrilar" la recuperació, segons ha advertit el Fons Monetari Internacional (FMI) en un informe publicat abans de la cimera de ministres de Finances i banquers centrals del G-20 aquest cap de setmana a Riad.\n"La recuperació podria descarrilar per una pujada pronunciada de la prima de risc provocada per una nova escalada de les tensions comercials o per la propagació del coronavirus", adverteix l'FMI.\nLa directora gerent de Fons, Kristalina Georgieva, que el passat cap de setmana durant una conferència a Dubai ha advertit que el coronavirus podria retallar entre una i dues dècimes la previsió de creixement global del 3,3% per al 2020, ha subratllat que hi ha diferents escenaris en funció de la rapidesa amb la qual el virus sigui contingut.\nEn cas d'una ràpida solució a la crisi, la directora de l'FMI confia que la Xina experimentarà un rebot immediatament després de la profunda caiguda del creixement del PIB en el primer trimestre, fet que donaria com a resultat només una lleu correcció del ritme d'expansió en el conjunt del 2020 i limitaria les repercussions en altres països, amb un efecte temporal en les cadenes de subministrament i el turisme.\nNo obstant això, una epidèmia més greu i duradora "resultaria en una desacceleració més aguda i perllongada a la Xina", l'impacte global seria amplificat a través de majors problemes en la cadena de subministrament i una caiguda persistent de la confiança dels inversors, especialment en el cas que l'epidèmia es propagui fora de la Xina.\n"Fins i tot en el millor dels casos, la taxa de creixement global projectada segueix sent modesta en moltes parts de món", ha advertit Georgieva, afegint que en el mitjà termini s'espera que el creixement "romangui per sota de les mitjanes històriques". "Si bé incerteses com les malalties estan fora del nostre control, hauríem d'evitar crear-ne incerteses noves", ha apuntat.\nEn aquest sentit i de cara a la trobada que celebraran aquest cap de setmana els ministres de Finances i els banquers centrals dels països del G-20, a què Espanya va com a convidat permanent, Georgieva planteja la necessitat d'abordar tres temes fonamentals: el comerç, el clima i la desigualtat.


El sector forestal demana que s’implanti la llicència per anar a collir bolets | Diari de Tarragona\nSeguiria els passos de la proba pilot que es va fer al paratge de Poblet però ara el permís serviria per a tot Catalunya. Segons la proposta, els preus anirien dels cinc i els 60 euros per any\n20/09/2021 06:42 | Actualizado a 20/09/2021 06:42\nLa prova pilot als boscos de Poblet va tenir lloc entre els anys 2012 i 2018. FOTO: ACN\nEls propietaris de boscos tornen a demanar a la Generalitat que creï una taxa per anar a buscar bolets, seguint l’experiència pionera que es va fer a Poblet entre els anys 2012 i 2018. Continuaria sent un preu simbòlic però amb la particularitat que la persona podria anar a qualsevol indret de Catalunya. Hi ha moltes comunitats autònomes que aquesta pràctica la tenen regulada a través de la Llei Forestal, segons comenta al Diari el vicepresident de l’Associació Forestal de les Comarques de Tarragona, Antoni Vallvey, que precisament era director del Paratge Natural d’Interès Nacional de Poblet –i un dels impulsors de la iniciativa– quan es va implantar la llicència per recol·lectar bolets en aquesta zona, una experiència que considera positiva.\nL’ús social i recreatiu en els ecosistemes forestals està creixent considerablement en les societats més desenvolupades. I la recollida de bolets és un bon exemple d’aquest increment. Ha arribat a ser una activitat recreativa o comercial que captiva milers de persones, especialment durant la tardor. Aquesta situació pot arribar a ser especialment preocupant en espais fràgils que requereixen una major protecció de la biodiversitat.\nL’any 2012, la junta rectora del Paratge Natural de Poblet va impulsar un pla pilot de regulació de recollida de bolets dins l’àmbit dels boscos públics, tant de Poblet com adjacents. Però la iniciativa sempre quedava encallada en els serveis jurídics de la direcció general de Boscos. Vallvey recorda que va ser durant una visita del llavors conseller d’Agricultura, Josep Maria Pelegrí, quan se’l va convèncer, «i allò que des de la Generalitat se’ns deia que no es podia fer, en dos mesos estava en marxa». Finalment, una ordre del Departament d’Agricultura va regular aquest pla pilot, amb una vigència de dos anys, tot i que després es va anant prorrogant.\nEl pla afectava unes 3.500 hectàrees: 2.200 del terme de Vimbodí i Poblet, 400 de l’Espluga de Francolí –de bosc del Comú propietat de l’Ajuntament i el Comellat de la Generalitat–, 25 de Prades –de titularitat de la Generalitat a la zona de Mas del Pagès– i 700 a Montblanc –als Plans de Sant Joan, de propietat de la Generalitat–.\nTotes les persones que volien collir bolets en aquest indret havien d’abonar un preu. Això donava dret a obtenir un màxim de sis quilos de bolets i la recol·lecció només es podia fer en hores diürnes. I també es contemplaven una sèrie de prohibicions: remoure el sòl, de manera que s’alterés la capa vegetal superficial; el portar o usar qualsevol eina apta per a l’alçament indiscriminat d’humus, com ara falç, corbelles, rastells, aixadells o aixades; i tampoc es podien recollir els bolets que no hagessin arribat a la seva grandària normal de maduresa.\nDe forma simbòlica, es van posar dos preus. Per als empadronats als quatre municipis de la zona –Vimbodí i Poblet, Prades, Montblanc i l’Espluga de Francolí– es va establir un euro per temporada, i deu per a la resta d’interessats. «Els propis Ajuntaments ens van ajudar en la tasca i allí els veïns demanaven la seva llicència». Al municipi de Vimbodí i Poblet, per exemple, el 17 per cent dels veïns tenia llicència. Aquesta no tenia afany recaptatori. En un any, per exemple, s’aconseguien uns 6.000 euros. Més tard es va treure una autorització diària per tres euros.\nMultes no vàlides\nEls ciutadans ho respectaven molt, diu el llavors director del paratge natural. Si un era enxampat pels agents rurals, ràpidament anava a l’oficina del parc i es treia el permís. Les sancions que es van posar no tenien validesa administrativa perquè estaven regulades per la Llei d’Espais Naturals Protegits, que no té règim sancionador. En canvi, altres comunitats autònomes –Aragó, Comunitat Valenciana, Castella-Lleó– ho tenen contemplat en la Llei Forestal «i han obtingut bons ingressos».\nLa idea, diu Vallvey, era que si la iniciativa funcionava a Poblet s’estendria a la resta de Catalunya, «Es va crear una comissió de seguiment i valoració de la prova pilot. Vam començar a treballar i a fer enquestes sobre el grau d’acceptació. El 79 per cent de la població estava a favor de la regulació». Però la qüestió va quedar damunt de la taula, es va deixar de fer «per una manca de ganes i d’interès per part del Departament d’Agricultura».\nAra, la comissió ja ha redactat un esborrany de l’ordre d’ordenació de la recol·lecció de bolets a Catalunya, on contempla tres tipus de llicència –veure requadre superior–. Menys la de micocientífica, la resta tindrien una validesa d’un o cinc anys, i podrà ser renovada. La del petit micòleg serà vàlida fins que es compleixi 14 anys.\nLa taxa aplicable a la llicència de recol·lector aficionat o esporàdic queda establerta en cinc euros per any o 20 en cinc anys. L’acreditació d’una assegurança individual d’accidents vigent per part del boletaire podrà beneficiar-se d’una bonificació del 15% del preu de la taxa. Aquest tipus de recol·lector haurà de declarar que té coneixements bàsics sobre micologia i que coneix els riscos que té aquesta activitat per a la seva integritat física. Per als menors de 14 anys, es crearà una llicència gratuïta denominada petit micòleg, de caràcter obligatori, i sempre hauran d’anar acompanyats per anar a buscar bolets d’una persona major d’edat amb la llicència vigent. La quantitat recol·lectada pels menors es computarà globalment per al càlcul dels límits de recol·lecció diaris de la persona amb llicència. Aquesta tindrà com a objectiu fomentar des de ben petits la necessitat de tenir una llicència per recollir bolets.\nLa llicència de recol·lector comercial tindrà una taxa de 60 euros l’any o 250 cinc anys. Per obtenir-la, caldrà ser major d’edat, tenir nacionalitat espanyola, ser membre de la UE o tenir un permís de treball, haver superat una prova acreditativa de coneixements avançats de micologia i tenir una assegurança individual o col·lectiva de responsabilitat civil. A més a més, cal acreditar haver rebut formació en manipulació d’aliments.\nFinalment, llicència micocientífica (micòleg) està exempta de taxa. Per tenir-la, cal acreditar la contribució a l’estudi dels bolets, ja sigui com a membre d’alguna associació/entitat micològica reconeguda o, contràriament, mitjançant la presentació del currículum vitae i una petita memòria del treball a realitzar. Es crearà una comissió d’experts que avaluarà les peticions.\nLa mida mínima de recol·lecció serà de quatre centímetres de diàmetre del barret en alguna de les seves orientacions possibles, excepte en alguns casos: els ceps (Boletus gr. edulis) serà de cinc; els peus de rata (Ramaria botrytis, R. flacescens, R. aurea); el diàmetre mínim dels carpòfors serà de set; els rossinyols (Cantharellus gr. cibarius), camagrocs (Cantharellus gr. lutescens) itrompetes de la mort (Craterelluscornucopioides)tindran un diàmetre superior als tres; els fredolics (Tricholomaterreumi T. potentosum) tindran un diàmetre superior al centímetre.\nEl proper dijous, El pròxim dia 23, tenim la nostra l’Associació Forestal de les Comarques de Tarragona i Boscat tenen una reunió amb la nova directora general d’Ecosistemes Forestals i Gestió del Medi de la Generalitat, Anna Sanitjas. Durant la trobada tenen intenció de preguntar-li, entre altres qüestions, per la regulació de la recollida de bolets i què preveuen fer.