Un nou govern que no comença amb bon peu – Junts per Capellades\nUn nou govern que no comença amb bon peu\nData: 05/11/2019Autor: juntspercapellades\nHan passat quatre mesos des de les passades eleccions municipals. ERC les va guanyar i Junts per Capellades va treure un mal resultat; motiu de felicitació als primers i de reflexió per les sigles que representem. Si volem governar ho volem per transformar Capellades i tenim quatre anys per endavant per trobar les persones i les idees per fer-ho possible.\nMentrestant farem oposició. Cal dir, que des d’ERC no ens han donat cap altre opció, doncs ni tant sols ens han traslladat cap conversa per possibles acords de govern o suports sense coalició. La opció d’ERC era i és governar amb la CUP o governar sols. Estratègicament no ens sembla positiu per Capellades; li resta iniciativa a l’Ajuntament i possibilitats en tant que Junts per Catalunya governa al Consell Comarcal, a la Diputació i la Generalitat.\nDe moment, la nostra opció serà la de mantenir bones formes amb l’equip de govern però serem més contundents com a oposició del que ho vàrem ser els darrers quatre anys. Els hi serem més exigents.\nEl nou govern ha començat molt fluix. A una velocitat que en termes de trànsit seria penalitzada per ser excessivament baixa. No veiem que l’alcalde i els regidors de l’equip de govern, després de 100 dies, tinguin el ple control de les seves àrees. No s’albira cap projecte de poble, quelcom que a nosaltres ens preocupa molt.\nEspais com la Bassa, el cementiri o l’Hort de la Vila es veuen bruts i deixats.\nPer altra banda, portarem el nostre programa electoral, que va rebre el suport de més de 480 capelladins/es, per bandera. Amb l’objectiu d’implementar-lo, compartir-lo i negociar-lo amb la resta de grups.\nI finalment ens posem a disposició dels capelladins/es per recollir les seves inquietuds i propostes per la millora del nostre poble i de les necessitats de les seves persones.\nAnterior Entrada anterior: Carta del nostre candidat a l’alcaldia, Marcel·lí Martorell, adreçada als capelladins i capelladines\nSegüent Entrada següent: Junts per Capellades presenta un paquet de mesures per ajudar a l’equip de govern i al municipi a trobar la resposta adequada a la crisi provocada pel Covid-19


‘Onanonacionalisme’ i catalanisme – LaSageta.net\n‘Onanonacionalisme’ i catalanisme\nDate: 3 de gener de 2017Author: AraDiari.net 0 Comentaris\tNo sé si heu parat esment en la perversitat de certes elaboracions semàntiques creades amb fins confusionàries, com les definicions de “nacionalistes” i “no nacionalistes” usades a l’Estat espanyol, especialment amb referència a Euskadi. Són definicions que freguen l’absurditat i dignes d’un Goebbels d’estar per casa. Algú pot arribar a creure, especialment després dels recents i lamentables episodis parlamentaris, que el PP i el PSOE són “no nacionalistes”?\nMés que de partits “no nacionalistes” caldria parlar de partits “onanonacionalistes” (SIC), hereus d’una ancestral política d’assimilació imperialista, descarada o dissimulada, segons els vents que bufin, i que fan ostentació d’un nacionalisme estèril i prepotent de matriu castellana i maneres de fer jacobines.\nD’altra banda, creiem que els partits que realment cerquen l’emancipació nacional de les societats a les quals representen haurien d’anar amb molt de compte a l’hora de fer servir el mot “nacionalisme”, atès que pot ser mal interpretat. De fet no és més que una qüestió semàntica: el partit creat per Hitler, per exemple, es deia nacionalsocialista, i actualment no se li ocorre a ningú blasmar els partits socialistes perquè la seva denominació formés part de la del partit nazi. De la mateixa manera, no té res a veure el nacionalisme dels grans estats -allò que defensen Rajoy i Hollande, per a entendre’ns- amb els moviments nacionals emancipadors, propis de pobles sense estat i, fins i tot, de petits pobles independents agredits per grans potències -com hem vist històricament.\nEns seria molt útil desmarcar-nos de les connotacions pejoratives -a causa, en part, a la seva imprecisió- del mot “nacionalisme” i fer servir també altres mots alternatius, com “sobiranisme”, “moviment d’emancipació”, o, encara millor, simplement “catalanisme”, per a remarcar que no tenim res a veure amb els imperialismes agressius d’estat, els quals ben sovint, en el súmmum del cinisme, es camuflen sota la denominació de “no nacionalistes”. No és sobrer recordar que catalanisme i espanyolisme, ja d’ençà dels seus mateixos orígens, han estat dues realitats incompatibles, com l’oli i l’aigua, i que, per tant, qualsevol temptativa d’apropiar-se el mot “catalanisme” per part de partits intrínsecament centralistes no pot ser més que una maniobra barroera per a fer-se seu un concepte que no els pertany de cap de les maneres, el qual, lluny de les de vegades connotacions pejoratives del mot nacionalisme, es revela com el més adequat per a substituir aquest a casa nostra -i qui diu “catalanisme” diu “valencianisme” o “mallorquinisme”, sempre, és clar, que es faci tenint consciència de la nació comuna.\nAnterior Previous post: ‘Gran’ mobilització per denunciar a Europa la imposició catalanista a l’AragóSegüent Next post: L’ANC i Òmnium demanaran la república als Reis d’Orient amb uns fanalets especials


Reobert el camí de ronda entre l’Illa Roja i Sa Riera de Begur – Món Rural\nReobert el camí de ronda entre l’Illa Roja i Sa Riera de Begur\nL'alcaldessa de Begur ha aprofitat la presència del delegat del Govern espanyol a Girona per reclamar solucions a la desertització del fons marí\na Portada, Turisme rural\nCamí de ronda de l'Illa Roja de Begur on s'han fet algunes millores | ACN\nSaldades les obres del camí de ronda entre l’Illa Roja i Sa Riera de Begur, al Baix Empordà. Els treballs, que han tingut lloc en un tram de 150 metres, han estat executats pel Servei de Costes del Govern espanyol. En total, han tingut un cost de 50.000 euros i han comportat canviar les antigues baranes de fusta per unes d’acer antioxidant i la col·locació de paviment antirelliscant. A més, tal com ha detallat el subdelegat del Govern espanyol a Girona, Albert Bramon, també s’han consolidat els murs de contenció per evitar despreniments.\nNo són, però, les úniques millores que el Govern espanyol ha executat al camí de ronda: actualment s’està treballant a cala Montgó (Alt Empordà) i fa uns dies es van acabar algunes obres a la zona de Ràdio Liberty de Pals (Baix Empordà). Bramon s’ha referit a aquestes inversions com “un seguit de petites coses que milloren moltíssim l’entorn” de la Costa Brava. De fet, el subdelegat ha afirmat que “la relació entre el benefici i el cost” de totes les obres que s’estan realitzant a la Costa Brava “és molt elevada perquè amb petites millores fas que molta gent pugui accedir-hi”.\nAprofitant l’ocasió, Maria Teresa Selva, alcaldessa de Begur, ha demanat que s’actuï contra el creixement de la sorra de Sa Riera. “El fons marí sestà convertint en un desert”, ha afirmat. En aquest sentit, Bramon s’ha compromès a buscar solucions. Per la seva banda, l’enginyer del Servei de Costes, José Luis Tostado, ha recordat que fa sis anys es va crear un projecte per dragar 80.000 m3 de sorra per retornar-la a Pals i la creació d’un espigó per evitar que n’arribi més. Amb tot, el Ministeri de Medi Ambient va paralitzar la iniciativa per l’impacte ambiental que suposaria. De tota manera, Tostado creu que el criteri de l’informe podria canviar perquè “queda clar que no fer res també crea impacte ambiental”.\nEtiquetes: Baix EmpordàComarques Gironines\nInterior agraeix la col·laboració per apagar l'incendi


Pere Sastre, de la marató de Nova York a la marató de Sevilla ·\nEl rosinc Pere Sastre a Nova York, tot just després d'acabar la marató\nL’atleta Pere Sastre, president del Club Atletisme Roses disputa, demà diumenge, la marató de Sevilla\nL’any 2016, el rosinc Pere Sastre va anar a córrer la Marató de Sevilla. Ho va fer tot i estar lesionat als isquiotibials de la cama esquerra. Era conscient que pot ser no l’acabaria però com ja havia fet les reserves d’hotel i del viatge va decidir anar.\nPerò, quan es portaven 15 km de cursa es va haver de retirar pels forts dolors, però també per no agreujar més la lesió.\nDecebut perquè va ser la primera cursa a tota la seva vida que es va retirar, va assegurar llavors que tornaria a Sevilla per córrer la marató i acabar-la.\nI demà, 23 de febrer, quatre anys després, Pere Sastre prendrà la sortida de la XXXVI Marató de Sevilla, catalogada pel director de la prova com la marató de l’any, ja que seran molts atletes, tant nacionals com d’altres molts països, els que intentin obtenir a la capital andalusa les mínimes (2.11:30 pels corredors de la Federació Espanyola d’Atletisme i 2.28:30 per les dones) per a participar en els Jocs Olímpics de Tòquio 2020.\nAixí doncs, Pere Sastre correrà aquesta marató competint colze a colze amb els millors atletes del món.\nLa marató de Sevilla, molt planera, ideal per rebaixar marques, per això la presència dels atletes que volen anar a Tòquio, però l’objectiu del president del Club Atletisme Roses es un altre ben diferent, “tot i que és una prova per fer marca personal, el meu principal objectiu és acabar-la i fer-ho serà per a mi igual de satisfactori que per l’atleta que assoleixi la marca mínima per poder disputar els Jocs Olímpics”, ha afirmat Pere Sastre.\nDisputar la marató de Sevilla després d’haver fet un gran paper a la marató de Nova York\nEl president del Club Atletisme Roses correrà demà a Sevilla després d’haver disputat la marató de Nova York el passat mes de novembre. Una marató en la que va fer un gran paper, assolint l’objectiu que s’havia marcat, “rebaixar la marca que vaig fer fa 25 anys, quan la vaig córrer per primera vegada”.\nNo només va rebaixar-la sinó que la va acabar en menys de 3 hores. Al 1994 va entrar a meta amb un registre de 3 hores 13 minuts i 26 segons, i 25 anys després, al novembre de l’any passat, va creuar la línia d’arribada en 2 hores, 58 minuts i 35 segons. El perquè d’aquesta millora en el seu temps Sastre va explicar que “fa 25 anys vaig córrer amb el cor i vaig sortir molt fort i després, a mitja cursa ho vaig pagar, però al novembre vaig córrer amb el cap, amb un ritme de menys a més que em va permetre superar la meva marca personal”.\nQuan enunciem que Pere Sastre va fer un paper a la marató de Nova York és degut que dels 53.508 participants va entrar a meta en el lloc 1.369, i de la seva categoria (edat entre 55-59 anys) va fer el desè de 2.405 atletes.\nTags: A Roses, Alt Empordà, Badia de Roses, Cap de Creus, Catalunya, Club Atletisme Roses, Costa Brava, Empordà, Girona, Marató de Nova York, Marató de Sevilla, Pere Sastre, Roses, Vila de Roses\nPrevious El Carnaval de Roses es va inaugurar amb una gran festa a l’envelat\nNext Gran desfilada de divendres del Carnaval de Roses


Art al carrer. Milestone Project 2013\nDies 31 de maig al 9 de juny 2013\nMilestone Project Girona va celebrar la seva segona edició del 31 de maig al 9 de juny 2013, amb una proposta singular i transversal. Aquest projecte cultural va convertir durant deu dies Girona en un contenidor d'experiències i sensacions culturals, sabors i coneixement a partir d´una intensa programació multidisciplinar estructurada en quatre eixos culturals fonamentals: l'art, la música, el pensament i la gastronomia.\n(Ampliar) - Intervenció artística a la cantonada del carrer de la Creu amb el carrer Barcelona\nLes tardes del dimecres 5 i dijous 6 de juny tingueren com a protagonista el coneixement, amb dues conferències al Bòlit (Sala Fidel Aguilar). Alguns dels intel·lectuals, filòsofs i pensadors més rellevants del moment com Ignacio Castro Rey, Manel Delgado, Luís Arenas, Oriol Leira, César Rendueles i Daniel Inglada radiografiaren la nostra realitat xerrant sobre temes diversos en dues sessions amb títols tan suggerents com Apocalipsi i normalització i Globalització i conflictes democràtics.\nUn festival que proposa cultura de forma transversal amb diferents continguts artístics no s´entén a Girona sense la gastronomia. Milestone ha co-organitzat amb l´Associació d´Hosteleria de Girona activitats que potencien aquest art amb menús especials (temàtics, musicals, pictòrics...) a més d´una quinzena de restaurants de la ciutat: La Penyora, Els Jardins de la Mercè, La Cocollona, Sa Clova, El Vinil, La Sala, La Riera, Llevataps, Bubbles, Divinum, Jim's, Indigo, El Racó d'en Pep, Can Veí, El Duc de l'Obac, La Calèndula, Cal Ros i Tapes-23.\nÀrea street art\nL'art urbà és l'eix més visible d'aquest festival. L'Street Art ha ocupat parts i parets de Girona per transformar-la, donar-li color, i sorprendre, tot mantenint un diàleg amb els ciutadans i convidant-los a participar. Milestone convida artistes internacionals com BLU, Momo, Erica il Cane, Cyop&Kaf i Malakkai, tots ells exponents de primer nivell que han treballat en els espais més concorreguts de ciutats com Londres, París, Nova York, Los Angeles o Berlín. Les seves propostes artístiques són sempre a l'aire lliure i gratuïtes, i converteixen els racons més obsolets en espais d'encontre i referència, llocs amb un ús útil i alhora estètic. Milestone deixa així una empremta que perdura a Girona, com ja ho és la Cocollona, una de les intervencions de la primera edició que ja forma part de l'imaginari visual de la ciutat des de l´any passat.\nEl festival va començar amb música i street art, la pedra angular del Milestone. El divendres 31 de maig es va donar el tret de sortida amb l´inici de les activitats d´art urbà a diferents emplaçaments de la ciutat i amb el concert inaugural, a càrrec del prestigiós músic de jazz llatí Chano Domínguez al Teatre Municipal de Girona, qui va presentar un espectacle antològic en format de trio (piano, percussió contrabaix).\n(Ampliar) - Intervenció artística a la pujada de Sant Feliu.\nIntervenció artística a la plaça Catalunya.\nTelèfon: 972 21 14 15\nTelèfon: 972 21 91 76\nTelèfon: 972 428 284\nTelèfon: 972 22 60 02\nDetall d'una intervenció artística al carrer Joan Maragall


Sandro Rosell, nou patrocinador del Balaguer Tenis Taula – Comarques de Ponent\nSandro Rosell, nou patrocinador del Balaguer Tenis Taula\nL’exvicepresident del Barça, Sandro Rosell, serà el nou patrocinador de l’equip de Tennis Taula Balaguer – Villart Logístic, que competeix a la Lliga de Divisió d’Honor Femenina. Aquest patrocini, el farà a través de l’empresa que Sandro Rosell i la seva família tenen a Àger (Noguera), «Càmping de la Vall d’Àger», el logotip de la qual s’incorpora a la samarreta de les jugadores del CTT Balaguer conjuntament amb el de l’empresa de Balaguer «Villart Logístic». L’exdirectiu del Barça ha manifestat el seu interès en donar suport a aquest equip de la seva comarca natal atesa la seva trajectòria esportiva en els darrers anys, i ha anunciat que properament anirà a Balaguer per assistir com espectador a algun dels encontres que el Balaguer – Villart Logístic disputi al seu local de joc al nou Pavelló del Molí de l’Esquerrà. L’exvicepresident del Barça, Sandro Rosell, serà el nou patrocinador de l’equip de Tennis Taula Balaguer – Villart Logístic, que competeix a la Lliga de Divisió d’Honor Femenina. Aquest patrocini, el farà a través de l’empresa que Sandro Rosell i la seva família tenen a Àger (Noguera), «Càmping de la Vall d’Àger», el logotip de la qual s’incorpora a la samarreta de les jugadores del CTT Balaguer conjuntament amb el de l’empresa de Balaguer «Villart Logístic». L’exdirectiu del Barça ha manifestat el seu interès en donar suport a aquest equip de la seva comarca natal atesa la seva trajectòria esportiva en els darrers anys, i ha anunciat que properament anirà a Balaguer per assistir com espectador a algun dels encontres que el Balaguer – Villart Logístic disputi al seu local de joc al nou Pavelló del Molí de l’Esquerrà.


Les decisions dels àrbitres de risc creditici perden credibilitat - Diari de Girona\nLes decisions dels àrbitres de risc creditici perden credibilitat\nEls inversors deixen de confiar en les decisions\nde les agències de qualificació de risc\nExterior de l´oficina principal de Moody´s a la ciutat de Nova York. reuters\nNOVA YORK | JOHN DETRIXHE/BLOOMBERG El mercat global de bons va mostrar l'any 2012 més desacords que coincidències amb Moody's Investors Service i Standard Poor's. I és que els rendiments dels valors sobirans i les decisions dels inversors van anar en direccions oposades al que van suggerir les qualificacions en més de la meitat dels canvis de perspectives creditícies d'aquestes companyies.\nPel que fa al deute nacional, les decisions dels àrbitres de risc creditici són menys segures que llançar una moneda a l'aire per determinar els costos crediticis. Si bé les companyies afronten processos legals i més regulació després de contribuir a la pitjor calamitat financera des de la Gran Depressió, els polítics esmenten les qualificacions com motiu per a l'austeritat quan Europa es troba en recessió i la Reserva Federal dels Estats Units ha reduït el seu pronòstic de creixement.\n"Les autoritats haurien de preocupar-se més pel mercat que per les companyies qualificadores perquè és aquí? on els costos reals es confirmen", Brett Wander, el màxim responsable d'inversió per a renda fixa a San Francisco de Charles Schwab Investment Management Inc., que administra un total de més de 150.000 milions d'euros.\n"Les agències de qualificació creditícia sempre estan ressagades en relació amb les veritables bases econòmiques, mentre que els mercats s'avancen".\nMoody's, que el 1909 va contribuir a iniciar l'activitat de qualificació de les empreses per la seva capacitat de reemborsar deute, ha baixat aquest any la qualificació de 6,4 governs per cada millora de qualificació als Estats Units i Europa, la proporció més alta des d'almenys 2002, indiquen dades de Bloomberg. S&P ha reduït 4,3 qualificacions per cada augment de nota.\nA pesar d'això, els bons europeus van viure el seu millor any des de 1998 i van retornar 11,5 per cent fins a mijtans desembre desembre. Els millors bons del món van ser els valors grecs, que van augmentar 84 per cent, i els pagarés portuguesos, que van pujar 55 per cent, segons els índexs recopilats per la Federació Europea de Societats d'Analistes Financers.\n"Si alguna vegada hi hagut proves positives que les qualificacions eren un indicador ressagat, ha estat ara, amb la forma en què les agències qualificadores han respost a els tres anys de crisis del deute d'Europa", comenta Bonnie Baha, cap de crèdit del desenvolupament global de DoubleLine Cabdal LP, que té seu a Los Angeles.


El control del referèndum, decisiu per a l'entrada d'ERC al govern - VilaWeb\nEl control del referèndum, decisiu per a l'entrada d'ERC al govern\nEls republicans mantindran el compromís si hi ha data i pregunta a final d'any · Tanmateix, volen limitar la seva presència a l'executiu\nERC complirà la paraula i entrarà en el govern si a final d'any s'anuncia la data del referèndum sobre la independència i hi ha 'una pregunta clara'. Però no faran el pas si no s'asseguren el control del procés fins al dia de la consulta, un procés que depèn del Departament de Governació, al qual el govern ha reservat una partida de quinze milions en el pressupost de l'any que ve. ERC també rumia fórmules que limitin la seva presència en l'executiu, tant pel que fa al temps que hi haurà de ser com en les persones que hi entrarien.\nCiU i ERC han anat aplanant el camí perquè ERC s'incorporés al govern, amb l'acord explícit d'anunciar la data i la pregunta abans d'acabar d'any. Però ERC vol que, més enllà d'aquests dos compromisos, hi hagi un pacte ferm i detallat que inclogui tots els passos fins al dia de la consulta.\nFonts d'ERC han expressat a VilaWeb un cert neguit per la temença que no es tingui ben previst i ben cobert tot el dispositiu necessari per a la consulta: hi haurà prou urnes? Quants funcionaris faran falta? Quins equipaments públics hi haurà a l'abast si hi ha ajuntaments que no els volen cedir...? I més encara tenint en compte que la data no ha de ser pas gaire llunyana, si es fa cas de la recomanació del Consell Assessor per a la Transició Nacional, que proposa que sigui cap a la tardor de l'any vinent.\nERC es vol assegurar un procés ben travat. Aquesta competència depèn directament del Departament de Governació, que dirigeix la vice-presidenta Joana Ortega (UDC). Això significa que ERC voldrà aquesta cartera si entra al govern? Ara mateix hi ha totes les opcions obertes, però fonts del partit apunten una altra possibilitat: crear un organisme dependent del govern que vetlli per la preparació del referèndum i que controli tota la logística necessària i el compliment del calendari.\nÉs tan determinant per als republicans el blindatge del referèndum que pensen fins i tot en la possibilitat d'entrar al govern no pas quan s'anunciï verbalment la data i la pregunta, sinó quan se'n formalitzi la convocatòria; d'aquesta manera, ERC s'asseguraria que la via per a consultar la ciutadania és un referèndum (o una consulta per la via no referendària), amb permís de l'estat espanyol o sense, i no pas unes eleccions plebiscitàries.\nEl temps d'estada dins el govern és una altra de les qüestions que es dirimeixen: una opció valorada és que ERC hi sigui des de la convocatòria del referèndum fins al dia mateix de la consulta. Però no pas més enllà.\nJunqueras al govern?\nERC és conscient que n'ha sortit enfortida, de tots aquests mesos fora del govern. Durant aquest temps ha donat estabilitat parlamentària a CiU i, com a primer partit de l'oposició, ha marcat de prop l'executiu perquè es complissin els passos establerts en el full de ruta cap a la consulta acordat a començament d'any.\nLa limitació de la participació d'ERC en el govern també es podria concretar en les persones que hi entrarien. Un dels debats dins el partit és si Oriol Junqueras o Marta Rovira hi haurien de ser. Ara per ara totes les opcions són obertes, però hom sospesa la possibilitat que la direcció en quedi fora per a preservar-la del desgast de l'acció de govern i que, en canvi, hi entrin independents. Seria també una manera de tenir un peu dins l'executiu i un altre fora.\nL'impuls a la hisenda pròpia\nERC també vol que mentre es facin els preparatius de la consulta l'Agència Tributària Catalana estigui a punt per a recaptar i gestionar els imposts dels ciutadans i les empreses de Catalunya. És una altra de les condicions dels republicans per a entrar al govern. En el darrer debat de política general, CiU i ERC ja es van posar d'acord perquè això fos així durant el primer semestre de l'any. Ara els republicans voldrien tenir també un control sobre aquest procés, oimés que Oriol Junqueras i alguns altres dirigents del partit s'han manifestat inquiets pel fet que no s'avanci més de pressa en la construcció d'una de les estructures d'estat prioritàries.\nD'aquell debat també en va sortir el compromís de CiU de no incloure retallades addicionals en el pressupost de l'any que ve i d'augmentar-hi la despesa en partides socials.\nEntrar-hi o no entrar-hi?\nDins d'ERC hi ha gent que no ho veu pas clar que l'entrada del partit dins el govern sigui beneficiosa. Diumenge mateix, l'ex-conseller Tresserras s'hi declarava contrari. 'Penso que no hi haurà entrada d'Esquerra al govern perquè un govern de Convergència i Esquerra no aglutina el catalanisme; més aviat el parteix perquè l'oposició pot fer més còmodament la seva feina', va declarar. Però la direcció dels republicans és conscient que encara podria tenir un impacte més negatiu per a la imatge del partit no complir la paraula i desistir d'entrar al govern, si efectivament hi ha el compromís d'anunciar data i pregunta.


Ardahan İpekyolu Otel Ardahan Turquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 3 allotjaments a Ardahan.\nCumhuri̇yet Cad. No: 42, Ardahan, Ardahan, Turquia, 75000 - Veure al mapa\nDissenyat tant per oci com per negoci, Ardahan İpekyolu Otel està situat idealment a Ardahan; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Ardahan. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, servei de despertador, escriptori, mini bar, aparell de televisió a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Ardahan İpekyolu Otel és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Ardahan.\nAllotjaments a Ardahan


Si arriba el foc, estàs preparat?. Generalitat de Catalunya\nSi arriba el foc, estàs ...\nDel 15 de juny al 15 d’agost cal vigilar els treballs de la sega pel perill d’incendi\nEs posa en marxa un dispositiu de vigilància del 15 de juny al 15 d’agost amb motiu de la campanya de la sega, per prevenir els incendis al mon agrícola. Els treballs de la sega són una activitat agrària amb risc d'incendi, bàsicament perquè es duen a terme a temperatures molt elevades, humitats baixes i amb una vegetació fàcilment inflamable. A més, aquest perill d'incendi es concentra normalment en unes franges horàries determinades.\nEl dispositiu està format per efectius del cos d'Agents Rurals de les comarques catalanes on hi ha activitat agrícola relacionada amb la sega de cereal, membres del Grup Especial de Prevenció d'Incendis Forestals de Forestal Catalana i representants d'Agrupacions de Defensa Forestal que també participen en la vigilància d'acord amb la seva disponibilitat.\nConcretament, el dispositiu abasta 250.000 hectàrees situades en les principals zones cerealístiques de Lleida, Tarragona i la Catalunya Central i es concentra a les comarques de l'Anoia, el Bages, la Conca de Barberà, la Segarra, el Solsonès, la Noguera i l'Urgell.\nAbans de segar: Revisar diàriament la maquinària per evitar la presència de residus inflamables.\nDurant la sega: Cal tenir a ma mitjans d’extinció\nDesprés de la sega: Llaurar una franja a les parts exteriors del camp per evitar la continuïtat vegetal al costat de camins, carreteres i massa forestal.\nEl dispositiu abasta 250.000 hectàrees situades en les principals zones cerealístiques de l'Anoia, el Bages, la Conca de Barberà, la Segarra, el Solsonès, la Noguera i l'Urgell\nTota la informació sobre la campanya de la sega\nQuines són les zones cerealístiques de Catalunya, què cal fer en cas d’activació del Pla Alfa, quina maquinària està afectada, recomanacions, què cal fer en cas d’incendi i els aspectes legals.


Associen la mida del cervell amb la longevitat - Innovem Terrassa !!!\nUAB - 12/07/2010\nAssocien la mida del cervell amb la longevitat\nEn alguns mamífers la mida del cervell és més gran del que s'esperaria en relació amb la mida corporal. És el cas, per exemple, dels grans primats —com ara els ximpanzés i els goril·les—, de les balenes i els dofins i dels elefants. Els científics porten molt temps qüestionant-se per què, a vegades, la natura afavoreix el desenvolupament de cervells grans si aquests requereixen tant de temps per assolir la maduresa funcional i consumeixen tanta energia. Una de les explicacions clàssiques és la hipòtesi del cervell protector (CBH, per cognitive buffer hypotesis), segons la qual un cervell més gran atorga més flexibilitat de comportament davant de canvis en l'entorn i afavoreix l'aprenentatge, aspectes que permeten fer front amb èxit a desafiaments ecològics.\nEls investigadors del CREAF César González-Lagos i Daniel Sol, juntament amb Simon Reader (Universitat McGill, Canadà), aporten noves dades que sustenten aquesta hipòtesi en un article publicat recentment al "Journal of Evolutionary Biology". Mitjançant un mètode estadístic, els autors han analitzat les dades de 493 espècies de mamífers —des de rosegadors i ratpenats, fins a cetacis, felins, ungulats i marsupials— i han arribat a la conclusió que el fet de tenir un cervell més gran també sol estar relacionat amb tenir una vida més llarga, la qual cosa suposa un nou avantatge.\nL'estudi amplia el rang taxonòmic respecte a l'utilitzat en treballs anteriors i ha tingut en compte les relacions filogenètiques entre les espècies analitzades. Els investigadors han considerat altres variables que podrien estar relacionades amb una vida més llarga, com ara la taxa metabòlica —el consum energètic de l'organisme en repòs—, la dieta i les característiques de l'hàbitat, i han conclòs que cap d'aquestes variables no es pot associar significativament amb la longevitat. En canvi, aquesta sí que manté vincles, a més d'amb la mida del cervell, amb una mida més gran del cos. Se sap des de fa uns anys que els animals grans solen viure més temps, però els investigadors del CREAF confirmen que la mida del cervell augmenta la supervivència amb independència de la mida del cos. Les hienes, per exemple, tenen un cervell més gran que les girafes en relació a la seva mida i viuen de mitjana més anys, tot i ser més petites que aquests herbívors.\nEl model estadístic emprat pels investigadors també ha tingut en compte si els registres d'edat d'aquestes gairebé cinc-centes espècies analitzades s'havia produït en estat salvatge o en captivitat. En aquest darrer cas hi ha més probabilitats que els animals visquin més temps.\nEls autors de l'estudi puntualitzen que la relació entre un cervell gran i una vida més llarga no necessàriament és de causa-efecte. «La CBH indica que sí, que un encèfal més gran afavoreix una longevitat més llarga, però també podria ser que viure més temps afavoreixi el desenvolupament de cervells més grans», asseguren. En aquest sentit, pot ser que una vida més llarga afavoreixi un retard en els cicles reproductors i que això permeti als progenitors invertir més recursos i conviure més temps amb les seves cries. D'aquesta manera, es formaria un grup social estable, els membres del qual, segons la hipòtesi de la intel·ligència social (SIH, per social intelligence hypothesis), han d'enfrontar-se a més demandes cognitives que les dels animals que viuen sols, motiu pel qual necessitarien cervells més grans. «Els nostres resultats», afegeixen els investigadors, «no ens permeten distingir quina de les opcions és la certa, tot i que pensem que totes dues són complementàries i s'alimenten mútuament.»\nArticle de referència: C. González-Lagos, D. Sol, S. M. Reader (2010). «Large-brained mammals live longer». Journal of Evolutionary Biology, 23 (5), 1064-1074.\nSobre el CREAF:\nEl CREAF és un consorci públic de recerca integrat per la Generalitat de Catalunya, la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), la Universitat de Barcelona (UB), l'Institut d'Estudis Catalans (IEC) i el Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC).


Una lectura recomanada: M’agrada la família que m’ha tocat | AFA SANT FELIP NERI\n← Internet i salut: Escola de pares de l’Hospital de Nens\nCompetició robòtica First Lego League →\nM’agrada la família que m’ha tocat – Educar els fills en positiu – Carme Thió de Pol\nLectura que ens recomana el pare d’un alumne de l’escola.\nEl llibre dóna missatges clars sobre la necessitat d’educar amb AFECTE, AUTONOMIA I AUTORITAT, dóna criteris però no dóna receptes, fa reflexionar que cada fill, cada filla són diferents, de tal manera que sapiguem trobar recursos i estratègies. Hi podem llegir situacions com aquestes:\nCADA EMOCIÓ EL SEU NOM (pàg. 149)\nSón les cinc de la tarda. Un pare va a buscar els fills a l’escola.\nPrimer surten els petits. En Pol va a P3. Els acompanyants s’esperen fora, però poden veure la classe a través del finestral. En Pol, en veure el seu pare, es posa a saltar.\nEl pare el veu i li fa senyals efusius. En sortir, la mestra s’atansa al pare amb en Pol de la mà i li diu:\n_Quan t’ha vist, s’ha posat nerviós.\nEn Pol se la mira, també somrient.\n_M’he posat content_diu, i fa un bot.\nLa mestra s’atura i rectifica, amb una certa perplexitat:\n_S’ha posat content.\nLES CRIATURES TENEN TOT EL TEMPS DEL MÓN (pàg. 186)\nLa Nerea, al matí quan es lleva, s’entreté amb qualsevol cosa. El temps va passant. Ara es posa un mitjó i es queda mirant el dibuix. Els pares es van posant nerviosos i comencen els crits. Un dia, la mare creu que ha d’explicar a la Nerea tot de reflexions entorn del temps, de fer tard.\nQuan acaba les explicacions es queda la mar de satisfeta i orgullosa de com li ha sortit la xerradeta. Però la Nerea pregunta “Mare, què és el temps?”. La mare es desinfla de cop i toca de peus a terra: només te tres anys!\nCAL ETIQUETAR (pàg. 29)\nEn Julià agafa l’anorac i comença a sortir. Sobre la seva taula hi ha una motxilla.\n_Julià, em sembla que et deixes alguna cosa.\n_Ai, la motxilla!\n_Saps? t’explicaré una cosa: a casa meva, la meitat són despistats i l’altre meitat, no. I jo sóc dels despistats!\n_Ah, i per això no cal que pensis?\nEn Julià, sorprès per la resposta, se’n va una mica escorregut sense dir res més.


Fruites de temporada: estiu - Vilardell Digest\nVilardell Digest > Blog > Fruites de temporada: estiu\nFruites de temporada: estiu\nS’acosta l’arribada de l’estiu, una temporada plena de fruites fresques, saboroses i plenes de nutrients. Per aprofitar al màxim els beneficis de les fruites i les verdures, és important consumir aliments de temporada.\nSíndria: És la fruita que més aigua conté, ja que està composta per un 92% d’aigua. Això la converteix en una fruita ideal per mantenir-nos hidratats i combatre la set durant els mesos de més calor.\nMango: Font de betacarotè i vitamina C. En països com l’Índia és considerada la reina de les fruites per la seva important aportació de potassi, magnesi i fibra. Però encara hi ha més. El mango també és font de vitamina A, B, C, E i àcid fòlic.\nNespra: La nespra ens aporta una quantitat important d’antioxidants, fibra i vitamines. La seva propietat més característica és la seva aportació de pectina, una fibra soluble que té una funció laxant.\nMeló: Fruita amb baixa aportació calòrica i sucre, alta quantitat d’aigua i alt contingut en potassi. Aquestes característiques fan del meló una fruita ideal per a nens i adults. A més, té una acció diürètica que ajuda a eliminar líquids i contribueix a la prevenció de malalties cardiovasculars.\nHi ha moltes maneres de consumir fruites i verdures. Sens dubte, la més saludable i recomanada és menjar la peça de fruita sencera. No obstant, l’estiu i el bon temps és una època ideal per preparar smoothies i gelats saludables per a refrescar-nos.\nRecepta express de gelat saludable\n– 200 gr. de pinya\nPela el mango i trosseja la polpa, posa’l dins del got de la batedora amb la pinya. Tritura fins que quedi una textura tipus suc. Seguidament, emplena els motlles per a gelats i deixa’ls al congelador unes 5 hores.\nT’animes a provar aquesta recepta? Quina és la teva fruita d’estiu preferida?


Estudis històrics i arquitectònics per a la recuperació de les muralles medievals - Ajuntament de Valls\nEstudis històrics i arquitectònics per a la recuperació de les muralles medievals\nLa Junta de Govern va aprovar contractar l’arquitecta Sònia Roca per un import de 4.513 euros IVA inclòs per a la redacció de l’estudi arquitectònic del tram de la muralla de Sant Francesc comprès entre els carrers de Sant Francesc, Sant Antoni i Sant Sebastià. En aquest tram, l’Ajuntament ha adquirit gairebé la totalitat de les finques per tal -d’acord amb el que preveu el Pla de Millora Urbana del Barri Antic-, crear un espai lliure com a nova entrada al Barri Antic per aquesta zona de la ciutat i, a la vegada, recuperar les restes de l’antiga muralla medieval que dataria del segle XIV. D’altra banda, també relacionat amb els passos que s’estan efectuant per a la recuperació de les muralles de la ciutat, la Junta de Govern també va aprovar contractar a Sònia Roca per 3.993 euros IVA inclòs per la redacció de la documentació descriptiva i justificativa necessària per presentar el projecte al programa de l’1,5% Cultural del Ministeri de Foment. L’Ajuntament té intenció de presentar el projecte a aquest programa, en concret per a la recuperació del tram comprès entre els carrers Muralla de Sant Antoni, Tomàs Caylà i del Mur.\n- Sol·licitud de subvenció de 254.000 euros pel programa Treball als Barris pel Barri Antic. La Junta de Govern ha aprovat la sol·licitud de subvenció del programa Treball als Barris del Servei d’Ocupació de Catalunya per a diversos projectes ocupacionals que es desenvoluparan al Barri Antic amb un pressupost global de 267.794 euros. La sol·licitud de subvenció al SOC, per un import de 253.986 euros, contempla la contractació de 15 persones entre personal tècnic, personal de serveis de manteniment de via pública. En concret, es preveu aquest personal per a projectes com l’arranjament de voreres i ferm al Barri Antic, la millora i conservació d’edificis municipals o neteja viària, com també accions que fomentin la formació ocupacional dels residents al barri, la promoció econòmica o el foment d’accions comunitàries de cohesió social. D’altra banda, també s’ha sol·licitat subvenció al SOC per les pròrrogues de tres agents d’ocupació i desenvolupament local AODL (d’ocupació, de recerca activa indústries i activitats emergents i de Joventut) i la contractació d’un nou AODL de promoció comercial. L’Ajuntament sol·licita al SOC una subvenció de 100.086 euros per un cost total de contractació de 125.108 euros.\n- Plataforma vot electrònic. La Junta va aprovar una despesa de 4.416 euros IVA inclòs per a la contractació a l’empresa Verso Ingeniería per a la implementació de la plataforma Vàlid. Aquesta plataforma permetrà la gestió del vot electrònic dels processos de participació ciutadana.\n- Adjudicació serveis de manteniment de la xarxa informàtica de veu i dades de l’Ajuntament. La Junta va aprovar adjudicar el servei de manteniment de la xarxa municipal que dóna servei als sistemes informàtics i de telefonia de veu i de dades a l’empresa NETICS Communications per dos anys i un import anual de 23.837 euros IVA inclòs.\n- Convocatòria premis de recerca Dolors Vives i Rodon. La Junta ha aprovat les convocatòries dels premis de recerca de batxillerat i treballs de síntesi de cicles formatius de grau superior per a estudis de dones i gènere. A aquesta convocatòria, oberta entre l’1 i el 21 de setembre, s’hi poden presentar alumnes o exalumnes de centres d’educació secundària de Valls. En la mateixa línia, també s’ha aprovat la convocatòria dels premis Dolors Vives i Rodon, en aquest cas per activitats de diferent format bases en estudis de dones, gènere i d’igualtat. El termini per presentar-se a la convocatòria també és entre l’1 i el 21 de setembre.


Les Gitanes de Parets fan un conte per explicar el seu origen - somParets\nLes Gitanes de Parets fan un conte per explicar el seu origen\n'I vet aquí... que van néixer les gitanes!' exposa una faula de com podria haver arribat el ball de gitanes al municipi\nDijous, 9 d'abril de 2020 | 18:50h\nMargarita Planas explicant el conte als alumnes | Escola Municipal Pau Vila\nI vet aquí... que van néixer les gitanes! és el nom del conte que ha publicat la Colla del Ball de Gitanes de Parets per explicar com va arribar el ball de gitanes al municipi. Fa cinc anys va néixer el projecte, "per fer difusió del 40è aniversari", explica la presidenta de l'entitat –qui ostenta el càrrec des de fa deu anys–, Margarita Planas.\nAl principi, van passar per les escoles del municipi per explicar què és el ball de gitanes i per fer créixer el cuc d'aquesta tradició als més menuts. "Hem d'intentar rejovenir la colla", assevera Planas. Però a mesura que anaven passant per les escoles, van pensar que estaria bé fer un conte molt il·lustratiu adreçat principalment als infants.\nAixí que van encarregar la redacció d'una història. "Sabem que a la Mercè Alcayna li agrada molt escriure i li vam demanar a ella", diu la presidenta.\nL'autora paretana, Mercè Alcayna, explica que li van demanar "una història base, curteta i senzilleta, que es pogués allargar o escurçar segons les edats". Amb tot això, va escriure "la faula de com podrien haver arribat les gitanes a Parets".\nLa protagonista és la Zaira, una gitana romanesa que, juntament amb la seva família, travessa Europa en caravana i arriba fins a Parets. Amb la seva arribada, va sorgir el Ball de Gitanes, com una barreja entre les seves danses i les pròpies del Vallès.\nLa història no acabarà aquí, sinó que Alcayna avança que "hi haurà una segona part de la història de les gitanes a Parets, des que arriben fins avui, amb l'evolució dels balls i dels vestits".\nL'entitat va lliurar el conte als balladors al nadal i es pot comprar a la Papereria Farrés.\nDibuixos senzills amb colors vius\nTenint en compte que està adreçat principalment per a infants, les il·lustracions, que han anat a càrrec de Rosa Vila, eren essencials. Vila –nascuda a Granollers i veïna de l'Ametlla des de fa més de 20 anys–les defineix de "dibuixos senzills, pensats per al públic infantil" i "amb colors molt vius, que transmetin alegria i moviment".\nD'altra banda, també apunta que s'ha documentat "buscant fotos antigues de gitanos romanís" i que li "encanta" la cultura gitana antiga. Pel que fa al Ball de Gitanes de Parets diu: "Ja hi estava familiaritzada, perquè tinc família que hi ha ballat".


El Benestar a la Costa Brava a través dels ulls de la Kris Ubach - Som Benestar\nEl Benestar a la Costa Brava a través dels ulls de la Kris Ubach\nby SomBenestar · Turisme\t· 13 nov. 2020\nFa tan sols unes setmanes el Patronat de Turisme Costa Brava Girona va publicar el primer llibre electrònic de rutes culturals i activitats de benestar de la Costa Brava. Sota el títol ‘’Un viaje sensorial: Rutas culturales y del bienestar por la Costa Brava’’ l’autora, Kris Ubach, explica la seva experiència al nostre territori i dóna a conèixer diverses activitats de benestar i cultura per aquells usuaris i visitants que busquen gaudir d’unes vacances on aquests dos àmbits es compaginen entre si.\nKris Ubach, nascuda a Barcelona, es defineix com a viatgera, fotògrafa professional i periodista freelance especialitzada en viatges i turisme. Amb una llarga trajectòria professional, col·labora amb nombroses revistes i diaris de gran prestigi d’àmbit nacional i internacional d’entre els quals podem destacar Viajes National Geographic o Conde Nast Traveler a més de diversos diaris catalans com La Vanguardia o l’Ara.\nTambé col·labora a la ràdio amb RAC1 i Catalunya Ràdio i ha impartit diversos tallers, cursos i xerrades sobre viatges a algunes universitats com la Politècnica de Catalunya o l’escola IDEP.\nL’objectiu amb aquest ebook ha estat presentar la Costa Brava des d’una perspectiva diferent, on es veies que els conceptes de Salut i Benestar van més enllà del que és físic i entendre que el patrimoni de la Costa Brava, tant el tangible com l’intangible, són antecedents i formes de benestar.\nL’autora assegura que aquesta ha estat una experiència molt enriquidora ja que, tot i ser una gran coneixedora del territori de la Costa Brava en l’àmbit paisatgístic i cultural, ha pogut aprendre moltes coses noves des del punt de vista del benestar.\n‘’Normalment havia conegut la Costa Brava pels ulls (els paisatges, els museus, els indrets històrics…) i pel gust (la gastronomia pròpia, els vins…), aquest cop hi he posat més atenció a tocar-la —a experimentar, per exemple, el tacte de l’escorça dels arbres fent un bany de bosc— i a escoltar-la de veritat fent ioga o mindfulness en un entorn natural.’’\nBany de Bosc Cooperativa Sèlvans – Autora: Kris Ubach\nSembla mentida com a vegades prenem atenció al nostre entorn només amb la vista. Ens sembla que captant els paisatges amb la mirada podem comprendre el que s’amaga a cada territori, però si tan sols amb els ulls som capaços de sentir-nos més a prop de l’entorn, com ha de ser fer-ho a través de la resta dels sentits?\nLa Costa Brava a través dels sentits\nA la Costa Brava la gastronomia és sens dubte un altre atractiu indiscutible, però som realment conscients del que tenim a l’abast? Disposem de productes Km0 d’una gran qualitat, comptem amb professionals i establiments que cuiden la cuina del nostre territori i ens fan adonar de tots els beneficis que poden aportar a la nostra salut i benestar.\nCal alimentar-se amb consciència, fins i tot la Kris ens diu que durant aquesta experiència ha après a reconèixer plantes autòctones que s’usen des de temps antics i que les trobem als marges dels camins però que, avui en dia, la majoria de nosaltres, no les sabem ni reconèixer.\nSentir la Costa Brava amb tots els sentits és un exercici que hauríem de fer per captar realment tot allò que té per donar-nos el nostre territori.\nMeditació amb Edgar Tarrès a Roses – Autora: Kris Ubach\nFer activitats de meditació o ioga a l’aire lliure és una manera de descobrir la Costa Brava des d’una altra perspectiva, gaudir de la seva aura mentre ens regalem un moment de salut i benestar.\nPer què la Costa Brava és sinònim de benestar?\nL’autora, a través d’aquesta experiència entén el benestar com una manera de no tan sols connectar amb nosaltres mateixos i millorar la nostra salut, sinó que també creu que és del tot necessari connectar amb la natura.\nA vegades ens pot semblar complicat trobar estones dins el nostre dia a dia per connectar amb la natura, però tenim la sort de comptar amb la Costa Brava, un indret on podrem trobar tots els ingredients necessaris per a gaudir d’una experiència única.\nKris Ubach ens recorda alguns d’aquests aspectes que converteixen aquest indret en una destinació pensada també per al benestar:\n‘’hi té els paisatges espectaculars, hi té les aigües termals que ja aprofitaven els romans, hi té tota la varietat de productes de la dieta mediterrània i moltes persones darrere que els treballen de manera orgànica i sostenible…’’\nEn aquest llibre electrònic hi trobem diverses rutes temàtiques que han estat pensades per a qualsevol persona, sense importar l’edat. L’autora ens explica com la Ruta de la Consciència ha estat més orientada cap al benestar interior i per això es destaquen activitats com els banys de bosc, el mindfulness, el ioga i la nutrició conscient.\nHappy Yoga Girona – Autora: Kris Ubach\nEn canvi la Ruta de l’Aigua, per exemple, està més enfocada a l’aspecte històric i cultural, encara que també contempla experiències termals semblants a les que van implementar els romans ja fa dos mil anys.\nLa Ruta de les Herbes Mediterrànies, de Blanes a l’Escala i la Ruta dels Sabors, de Girona a Castelló d’Empúries són les altres dues que conformen aquest ebook.\nL’essència i autenticitat de la Costa Brava\nUn altre dels aspectes que destaca Kris Ubach d’aquesta experiència són les persones que ha pogut conèixer i de les quals en parla en aquest llibre.\n‘’Tots m’han ensenyat moltes i moltes coses que desconeixia: des de peculiaritats botàniques o aplicacions dietètiques de certes plantes, fins a curiositats històriques (vaig descobrir racons de la mateixa Girona que ni tan sols sabia que existien!!!), maneres de treballar la terra o de collir la mel… ‘’\nMas Entreserra – Autora: Kris Ubach\nRecórrer la Costa Brava i conèixer tota aquesta gent que hi ha darrere ha estat un aprenentatge constant per a ella. Aquests professionals li han mostrat una nova manera de viure i sentir el nostre territori.\nTambé destaca equipaments i llocs amb gran encant que conviden a viure una experiència de benestar i desconnectar del dia a dia per connectar amb un mateix i amb la natura.\n‘’he descobert llocs (hotelets amb encant, balnearis, spas…) on de ben segur m’escaparé un dia d’aquests en privat’’\nÉs cert que la Costa Brava ja és per si mateixa una destinació turística d’ordre mundial i, segons el que ens explica l’autora, l’autenticitat del territori és per ella un valor afegit i diferencial.\n‘’La Costa Brava és autèntica i molta gent segueix lluitant perquè així sigui. Darrere de la seva façana més mediàtica hi ha persones que han recuperat cultius i maneres de fer antigues, hi ha molts pobles que perpetuen el seu ritme de vida pausat i que conserven la seva arquitectura tradicional sense perdre de vista que ja estem al s.XXI. Aquesta sempre ha estat una terra d’artistes i d’artesans per algun motiu…’’\nL’Escala – Autora: Kris Ubach\nAquestes declaracions de l’autora ens fan entendre encara millor com la cultura i el benestar estan presents al nostre territori i poden anar junts de la mà.\nLa col·laboració de dos clubs de màrqueting de producte del Patronat de Turisme, el Club de Cultura i Identitat i el Club de Salut i Benestar ha posat en valor les experiències i els productes locals i les persones que hi ha darrere de cada equipament i experiència. La Kris Ubach a través d’aquest llibre ens permet entendre en primera persona perquè la Costa Brava és una destinació perfecta en l’àmbit del turisme de salut i benestar i el turisme cultural.\nTots podem ser amants incondicionals de la Costa Brava i, estem segurs que amb aquestes propostes a través dels ulls de la Kris Ubach es pot conèixer encara millor el nostre territori.\nDesprés de parlar amb ella i llegir en aquest llibre la seva experiència, és probable que veiem la Costa Brava de forma diferent, és més, és probable que la sentim fins i tot com no ho hem fet abans.


- Just el dia que es posava en marxa el policia de barri al Besòs\nA darrera hora de la tarda ha estat apunyalat el propietari d'un estanc situat al carrer de Somosierra, just al costat de la plaça 25 d'octubre del barri del Besòs Segons els testimonis, dos homes han entrat a l'establiment amb la intenció de robar i han apunyalat diverses vegades el seu propietari abans de fugir. Les ferides, però, eren superficials i l'home ja ha estat donat d'alta. Els Mossos d'Esquadra i la policia local investiguen les circumstàncies del robatori i agressió, ja que encara no han pres declaració ni als testimonis ni al propietari de l'estanc, un home molt conegut al barri on hi treballa des de fa molts anys.\nSegons el comissionat de seguretat de l'Ajuntament de Sant Adrià, Enrique García Corredera, els dos homes anaven en moto i venien de Barcelona. Quan van fugir de Sant Adrià es van dirigir a Badalona, on també van participar en un altra robatori. La policía està treballant per la seva detenció.\nAquest succés s'ha produit precisament el dia que es posava en marxa de nou, després de molts anys, el policía de barri al Besòs i la Mina. A més, darrerament al Besòs s'han produit altres incidents com l'incendi de contenidors d'escombreries.\nSegons García Corredera, "la policía de barri té un ànim més de formació que de sanció". Per això, les dues parelles d'agents, que patrullen els dos barris a peu i en moto, intentaran evitar comportaments incívics, vetllar per la seguretat dels veïns i els comerciants i tenir una presència dissuasòria. Els agents patrullen quatre hores al matí i quatre per la tarda.\nYa era hora que hubiera un policia del barrio en el Besòs,enhorabuena a todaS LAS ENTIDADES por la iniciativa.Espero que funcione y que trabaje y que haga cumplir las ordenanzas porque hay mucho íncivico. Hace dos dias también atracarón a otro comerciante .NECESITAMOS VIGILANCIA.


Manlleu – The CUP\nManlleu, la capital del Ter, és una ciutat situada a la part central de la comarca d’Osona. A poca distància de Barcelona i Girona, aquesta ciutat mil·lenària amb identitat pròpia i amb un passat industrial destacat ofereix al visitant la seva història i la seva actualitat viva i dinàmica. A Manlleu el Ter decideix canviar la seva orientació nord-sud per dirigir-se cap a l’est a terres gironines a través de les Guilleries. Manlleu és una ciutat de 20.000 habitants marcada per aquesta ubicació a la vora del Ter, que fou el motor del seu desenvolupament industrial dels darrers dos segles.\nUna agenda plena d’activitats lúdiques i culturals converteixen Manlleu en una ciutat jove i dinàmica, on tradició i actualitat conviuen de manera activa al llarg de l’any a través d’esdeveniments com la Festa del Porc i la Cervesa, el BadaNadal, la Festa Major, el cicle Viu Manlleu o la seva Festa del Serpent, que es celebra cada 14 d’agost.\nEspais destacats: El Passeig del Ter: Des del Museu del Ter podeu recórrer la façana fluvial de Manlleu, un magnífic passeig convertit actualment en el centre de lleure a cel obert més viu de la ciutat. Un espai ideal per passejar, córrer o gaudir de la bicicleta en presència del riu Ter i el canal industrial de Manlleu, protagonista principal del procés d’industrialització de la ciutat durant el segle XIX. Si us agraden el ocells el passeig del Ter és també un entorn molt visitat pels aficionats a l’ornitologia.\nLa gran plaça porxada vuitcentista i el nucli històric\nLa documentació històrica marca l’any 906 com a data de consagració de l’església de Santa Maria de Manlleu. Al voltant d’aquesta, a la zona de Dalt Vila, es configurà lentament el poble entre el segle X i XV.\nAls peus del nucli de Dalt Vila en direcció al Ter s’estén el Baix Vila i la plaça de Fra Bernadí, màxim exponent del creixement urbà del Manlleu de la industrialització. La plaça data de l’any 1896 quan va substituir com a centre neuràlgic a l’antiga plaça Major de Dalt Vila. És una de les places porticades vuitcentistes més grans de Catalunya. El dilluns s’hi fa un dels dos mercats setmanals de Manlleu. No perdeu l’ocasió de seure en alguna de les seves terrasses.\nLa colònia Rusiñol Ter amunt un agradable passeig us portarà fins a la colònia Rusiñol, on es conserva la petjada de l’artista modernista Santiago Rusiñol. El conjunt és un magnífic exponent de la industrialització a Manlleu que data de la segona meitat del segle XIX. Hi destaca la gran fàbrica, que havia estat dedicada al tèxtil i la torre de l’amo, un espectacular edifici que Santiago Rusiñol va batejar amb el nom de Cau Faluga.


Lefokastro Βeach Ηouse Pilion Grècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Lefokastro Βeach Ηouse\nDissenyat tant per oci com per negoci, Lefokastro Βeach Ηouse està situat idealment a Pilion; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Lefokastro Βeach Ηouse, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen habitació familiar, instal.lacions de barbacoa.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com jardí. Lefokastro Βeach Ηouse és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Pilion.


Ja ha sortit el tercer número de ‘Viu l’Esport al Bressol de Catalunya’ - Ajuntament de Ripoll\nJa ha sortit el tercer número de ‘Viu l’Esport al Bressol de Catalunya’\nAquest divendres ha vist la llum el tercer número del fulletó que repassa tota l’activitat esportiva que es duu a terme a Ripoll: ‘Viu l’Esport al Bressol de Catalunya’. En aquesta ocasió, la portada va dedicada al projecte R-TRACKS, que vol unificar en una sola web totes les rutes en BTT, gravel i bicicleta de carretera del Ripollès, al qual l’Ajuntament de Ripoll dona suport. L’apartat de l’entrevista, per altra banda, està centrat en el Club Karate Ripoll, amb Guille Reyes explicant els orígens i l’actualitat d’aquesta entitat esportiva.\nHa estat un mes amb moltes notícies destacades en l’àmbit esportiu a la vila. El fulletó es fa ressò de totes elles, com ara el campionat català de pesca al llançat, el retorn de l’hoquei femení a Ripoll, el campionat comarcal de gimnàstica, els bons resultats d’esportistes com Lucía Garcia, Ilyas Chaira o Ignasi Casas, els Jocs Emporion o el 6è Trofeu Vila de Ripoll.\nA partir de la setmana vinent, els fulletons d’aquest mes de juny es repartiran pels equipaments municipals i també per establiments com ara forns i comerços. Per al moment, ja es pot trobar a les dependències de l’Ajuntament i a la web, des d’on es pot descarregar en PDF mitjançant l’enllaç següent:\nDescarrega el tercer número del ‘Viu l’Esport al Bressol de Catalunya’ (PDF)\n18 juny 2021|Actualitat Esports, Destaquem|


Eduardo de Hinojosa y Naveros - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEduardo de Hinojosa y Naveros (Alhama de Granada, Granada, 25 de novembre de 1852 - Madrid, 19 de març 1919) va ser un jurisconsult i historiador espanyol.\nAlhama de Granada (Província de Granada)\n28 de maig de 1896 – 21 d'octubre de 1897\n← Valentín Sánchez de Toledo\n3 de novembre de 1900 – 12 de març de 1901\nJurista, catedràtic d'universitat i historiador\nEs va doctorar en Dret per la Universitat de Granada. En 1878 es trasllada a Alemanya i estableix relacions científiques en matèries com Dret Romà i Història. Entre 1880 i 1885 es doctora en Lletres, obté la càtedra de Geografia històrica de la de Diplomàtica, i publica una obra de caràcter general, la Historia del Derecho romano según las más recientes investigaciones, en dos volums.\nEn 1887 edità el primer tom d'una Historia general del Derecho español, que va quedar interrompuda. Les seves principals fites van ser l'obtenció de la càtedra d'Història Antiga i Mitjana d'Espanya en 1900, la càtedra d'Història d'Amèrica des de 1906 i la seva labor com a membre de la Reial Acadèmia de la Història a partir de 1889.\nHinojosa va ocupar diversos càrrecs polítics: governador civil d'Alacant, València i Barcelona, senador per la Universitat de Santiago i Director d'Instrucció Pública en el Ministeri de Foment d'Espanya. Activitats, totes elles, centrades en l'última dècada del XIX.\nEn 1914 una malaltia trunca la seva dedicació docent i investigadora. Cinc anys més tard va morir a Madrid.\nL'obra científica d'Hinojosa se centra fonamentalment en l'Espanya medieval. Les seves monografies sostenen la ideologia germànica del nostre Dret, tema formulat en El elemento germánico del derecho español, que va presentar al Congrés de Ciències Històriques celebrat a Berlín en 1908. Hi expressa la seva profunda preocupació per la condició i l'estat de les classes socials, que abordarà en El régimen señorial y la cuestión agraria en Cataluña, el seu estudi més extens. En múltiples treballs sobre comunitat domèstica, fraternitat artificial, condició de la dona casada... atén a institucions estrictament jurídiques. A causa de la seva informació sobre la història del dret estranger és usual veure-li remuntar-se als orígens del municipi alemany per analitzar les seves possibles influències en el castellà-lleonès. Així mateix, es va interessar també a conèixer el món jurídic d'importants textos literaris.\nVa ser un bon coneixedor dels "idiomes de la cultura" (Kultursprachen), igual que els seus contemporanis europeus. Va manejar les llengües clàssiques i modernes i el seu afany per la ciència li va portar a estudiar rus per traduir publicacions en aquesta llengua.\nIdeològicament va ser home catòlic i es va mantenir al marge dels quals es van vincular a la Institución Libre de Enseñanza. La seva honestedat, intel·lecte i qualitat científiques li van comerciejar el respecte i l'estima de tots.\nA la fi de segle la novetat dels seus ensenyaments no va despertar massa interès, i així com Ortega anys després, Hinojosa va haver de sentir-se com un professor in partibus infidelium.\nEn 1910 aquesta situació canvia en crear-se el Centro de Estudios Históricos, on preparaven llurs tesis doctorals un selecte grup de joves, entre els quals destaquen José María Ramos Loscertales, Galo Sánchez i Claudio Sánchez Albornoz.\nEn morir Hinojosa en 1919, la inquietud renovadora d'aquests deixebles seus havia aconseguit ja a altres estudiosos. Tots ells, coincidents en inquietuds i formació, fundaran pròpiament l'Escola d'Hinojosa, una escola en la qual tots els historiadors del Dret se senten deutors l'eminent professor granadí quan fundador d'una ciència moderna, crítica, europeista i rigorosa.\nNecrològica a Boletín de la Real Academia Española, Tomo VI, Cuaderno XXVIII, 1919, pàgs. 297-306.\nUn centenario: Eduardo Hinojosa y Naveros\nObres d'Eduardo de Hinojosa\nBiografia al web del CSIC\n1896-1897 Succeït per:\nJoan Dorda i Morera Governador Civil de Barcelona\n1886-1919 Succeït per:\n1903-1919 Succeït per:\n1884 - 1919 Succeït per:\nFelip Vergés i Permanyer Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Eduardo_de_Hinojosa_y_Naveros&oldid=23970295»\nDarrera modificació: 4 jul 2020 a les 15:50\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 jul 2020 a les 15:50.


Els primers preus majoristes del cereal, Zacatepec han baixat considerablement degut a l’activitat del mercat dins del sector. El cas és que els preus que s’estan pagant directament als agricultors, han baixat generalment, ja que s’ha devaluat el valor del cereal buy Lyrica online europe a excepció del blat.\nLa principal causa es deu al moviment del mercat europeu, on els preus han baixat i conseqüentment ha afectat als preus generals de l’Estat i de Catalunya. No se sap exactament el perquè d’aquesta http://crossfitraze.com/portfolio-item/david-rogers/ baixada de preus, però el cas pot ser que el mercat local s’hagi deixat influenciar per l’europeu, que la falta de cereal en alguns llocs concrets i potencials ha provocat una inflació dels preus.\nPel contrari, http://advanceddentalmn.com/hq-byu-vs-coastal-carolina-2020-live-online-no-today-football-games/ el preu del blat de moro ha pujat amb la conseqüència de l’evolució del cereal en el mercat, a causa de la nova demanda que ha suposat degut a la baixada del preus dels cereals. A primera instància podria semblar que aquesta baixada de preus, augmentarien les vendes del producte, però el cas és que precisament per la seva baixa demanda que ha tingut, ha sigut la principal raó per la qual els preus han baixat d’aquesta manera tan considerable.\nEn el sector agrícola, les borses com la de Paris o Londres tenen molt de ressó i poder en els demés mercats de la Unió Europea. Amdós han coincidit en aquests preus dels cereals, per això no és gens extrany que aquest moviment i activitat del mercat s’hagi reflectit en el nostre mercat d’agricultura territorial. A més cal dir que en algunes ocasions, els mercats que es desvinulen o tenen comportaments diferents dels mercats potencials, acostument a tenir devaluacions que els acaben afectant pròpiament, per això potser les distincions de mercats més locals, no sempre són satisfactòries i positives.\nDe totes maneres, la baixada de preus no sempre comporta a que les vendes siguins més elevades, ja que de vegades quan els preus són tan extremadament baixos, el valor del producte pot patir una baixada del seu valor, amb la qual cosa conseqüentment, comporta a la seva baixada de vendes.\nSembla que de moment és el que està passant amb el cereal, que per aquesta mateixa raó, els preus del blat (el bé substitutiu) ha augmentat la seva demanda. Així doncs, amb aquest augment de vendes, els venedors i productors del blat, s’han permés el luxe de poder pujar els seus preus, amb la qual cosa alhora se li ha donat un valor més potencial i incrementat del propi producte.


Competències i economia local - Construïm\nDirector de la Fundació Inform\nLa situació d’excepcionalitat que ens trobem a partir de l’expansió de l’epidèmia provocada pel Covid 19 ens ha fet repensar molts aspectes relacionats amb la nostra vida quotidiana. El paper de la sanitat pública (ara fins i tot lloada i reclamada pels qui fa quatre dies la volien desmuntar), la precarietat del món del treball o la immediatesa de la globalització en la propagació de la pandèmia.\n8 d'abril de 2020 / 9:00h\nLa situació d’excepcionalitat que ens trobem a partir de l’expansió de l’epidèmia provocada pel Covid 19 ens ha fet repensar molts aspectes relacionats amb la nostra vida quotidiana. El paper de la sanitat pública (ara fins i tot lloada i reclamada pels qui fa quatre dies la volien desmuntar), la precarietat del món del treball o la immediatesa de la globalització en la propagació de la pandèmia. Penso, que hi haurà temps per poder parlar de tots aquests aspectes i altres que fan plantejar la caducitat d’algunes estructures socials i polítiques. Caldrà no perdre la memòria que en aquest punt els humans en som especialistes. És cert i obvi que és fonamental prioritzar la vida de les persones i totes les decisions que vagin orientades en prevenir, preservar i curar la malaltia. Ara, podem dir que anem tard i que tothom hauria d’haver fet cas als experts epidemiòlegs que fa un mes i mig clamaven una alarma al desert. Però també és veritat, que l’enorme esforç del sistema sanitari públic està salvant moltes vides. Fet que cal agrair col·lectivament i la millor forma de col·laboració en aquest moment és seguir les indicacions de les autoritats sanitàries.\nÉs cert i obvi que és fonamental prioritzar la vida de les persones i totes les decisions que vagin orientades en prevenir, preservar i curar la malaltia\nTothom dóna per fet que ens en sortirem d’aquesta pandèmia, però també tothom pensa que les conseqüències seran molt dures. El terrabastall econòmic encara està per arribar. Els ERTO, els tancaments d’empreses, l’augment de l’atur, la dificultat per continuar endavant dels autònoms i petites empreses, ens ofereix un panorama no gaire motivador. Davant d’aquesta situació, l’administració central i autonòmica ha pres tèbies mesures que poden ajudar, però que també estan impregnades d’improvisacions i contradiccions. Gestionar una disrupció social tan potent com aquesta tampoc és gens fàcil, i és veritat que no hi ha precedents on emmirallar-se, la crisi econòmica del 2008 seria un mirall distorsionat que no ens ajudaria. L’estat ha demostrat febleses i no confia en una administració descentralitzada constitucionalment.\nTothom dóna per fet que ens en sortirem d’aquesta pandèmia, però també tothom pensa que les conseqüències seran molt dures.\nVull, també, fer esment en el paper que tenen els ajuntaments. Les entitats locals que són les més properes als ciutadans i que són les que pateixen d’una forma directa les conseqüències de la crisi. Crec, que a escala sanitària han fet tot el possible recolzant el Departament de Salut, amb espais, persones i controls del personal de més risc. Però en l’àmbit econòmic estan fent tot el que caldria? És evident que han pres mesures: ajornaments fiscals d’impostos, etc. Però no haurien de ser més atrevits? Si una bona part dels ajuntaments tenen superàvit, no és ara el moment de posar aquests diners en circulació en plans per ajudar a les petites i mitjanes empreses i autònoms, perquè puguin preservar els llocs de treball i puguin suportar aquesta trompada? Evidentment amb un control i tota la transparència. És veritat, ja ho sé, no tenen competències i depenen de lleis superiors com la RESAL que impedeix fer aquestes accions. Però si estem en temps d’excepcionalitat, cal prendre mesures excepcionals per salvar la vida i l’economia local. Potser caldria aplicar determinats aspectes de desobediència a favor del bé comú. No pot ser que la màquina burocràtica continuï dominant mentre es mira com un tsunami s’emporta el teixit econòmic local. Crec que és l’hora d’arriscar. El poble ho agrairà.


FET A MÀ SCRAPBOOKING: MANERES D'ENQUADERNAR\nHui vos presente les maneres d'enquadernar que jo conec i he practicat!\nÒbviament hi ha moltes més, més complicades i elaborades, tot és provar...\nPoc a poc aniré fent tutorials específics de cada enquadernació, si vos interessa alguna en concret, deixeu un comentari!\n- ENQUADERNAR AMB LA BIND IT ALL\nÉs una màquina especial per enquadernar amb anelles dobles de llibreta. Pots tallar amb unes alicates les anelles a la mida que vulgues i aprofitar una per a més d'un àlbum si són xicotets.\nLa màquina és fàcil i intuitiva. L'he vist entorn als 60€ amunt i avall i les anelles valen 1€ cadascuna aprox.\n- ENQUADERNAR AMB FIL\nEs fan els forats xicotets amb una màquina especial: la crop a dile, la crop a dile Big (et permet fer els forats més cap a dintre (va bé per a tamanys din-A4) o una màquina de fer forats dels xinos, amb la forma semblant a unes alicates (jo la vaig comprar per 2 o 3€ i he de dir que em va durar una setmana... Al primer àlbum que vaig fer, es va trencar...) Una vegada tens els forats (en la crop a dile ajustes el tope i una vegada medixes on vols el primer forat, en tots els altres papers sols has de posar el paper fins al tope) solament queda passar el fil i fer un llaç bonic.\n- ENQUADERNAR AMB ANELLES\nFàcil i senzilla, solament fer forats amb la crop a dile o una màquina de les de tota la vida (les que feiem servir per a l'arxivador) i ficar les anelles. Hi ha de diferents tamanys i colors.\n- ENQUADERNAR AMB WHASI-TAPE\nPoses dos papers amb els bordes tocant-se i fiques la tira de whasi-tape. Retalles el que sobra als extrems. Passes la pàgina, poses un altre paper i repeteixes el procés.\nQuan acabes de posar el whasi has de cobrir el llom amb un paper o amb tela adhesiva.\nQueda bé per a mini àlbums amb poques pàgines i poc volum. Va bé per a papers o materials xicotets (sobres, bosses, papers de 15cm, etc.).\n- ENQUADERNAR AMB LES ANELLES DE TIM HOLTZ\nAquesta manera la vaig descobrir fa poc amb la Mireia Carbonell i em va agradar perquè et permet afegir i treure les pàgines del mini quan vulgues. Els forats han de ser grans, és a dir, que ho pots fer amb la màquina de tota la vida. Les anelles de Tim Holtz són d'arxivador i s'han de comprar, valen entre 3€ i 4€ i et venen dues.\nLa base de l'àlbum es fa amb cartró pedra, es marquen les mides (portada i contraportada han de mesurar igual i el llom el fas del gruixut que vulgues) i es REMARCA amb un cúter, NO ES TALLA! Solament marques i amb la mà fas pressió i dobles. Després al llom mesures on aniran els forats de les anelles i fas dos forats amb un punxó i s'enganxa amb els brads que venen amb les anelles.\nDesprés amb gesso es reforcen els doblats que has tallat amb cúter per a que no es trenque.\n- ENQUADERNAR TELA ADHESIVA\nUtilitze aquesta enquadernació sobretot per a mini àlbums més gruixuts amb prou pàgines.\n1a opció: fas 2, 3, 4 enquadernacions amb fil i diguem que la portada i la contraportada les deixes en blanc, poses celo de doble cara i les enganxes entre elles. Després cobreixes el llom amb tela adhesiva.\n2a opció: sense enquadernar amb fil, directament vas enganxant la contraportada d'un paper amb la portada de l'altre amb celo de doble cara i després cobreixes el llom amb la tela. Aquesta opció és sobretot per a quan tens poques pàgines i el paper és gruixut com el paper d'aquarel·la.\nI vosaltres coneixeu alguna altra manera d'enquadernar?


AGENDA | dansinvitro\nDe novembre a març Invitro entra a les escoles i intituts de Mataró a fer el projecte Belluga't, tastets de dansa a l'horari lectiu d'educació física.\nUn projecte conjunt amb el MEM (Moviment Educatiu del Maresme)\nEl 14 de Maig podreu veure a Can Gasol l'estrena del nou espectacle de Dans Invitro Chakai.\nDansa creativa a les escoles\nEl 26 d'abril entrem a l'escola Montserrat Solà a celebrar el dia Internacional de la dansa. Rebuda improvisada, tallers de dansa creativa i exhibició de danses urbanes.\nD.O. tast de dansa i vi\nArranquem una temporada més amb D.O.\n18 de juny a les 20:30h a la rectoria vella de Sant Celoni\nCom cada any el 29 d'abril tornem amb la programació d'activitats i espectacles per a la ciutat en motiu del Dia Internacional de la Dansa\nLloc: Diversos espais de Mataró\nDia: 29 d'abril 2022\nEscola d'estiu MEM\nDel 11 al 15 de juliol tornem amb el projecte Balla'm (dansa a l'escola), una formació per a docents on oferim eines i recursos de moviment per poder reproduir a l'aula i/o a la nostra pròpia vida quotidiana.\nprograma 29és Dansa 2022\nDansa per nadons i Baobab\nDurant el segon trimestre hem fet tallers de moviment en família, un espai per gaudir de la música i la dansa posant al centre el vincle afectiu d’una forma segura i positiva. En aquest acte de sinceritat és des d’on podem connectar i dansar amb els més petits..\nweb invitro: Projectes: Dansa amb família\nvideoclip LA TROUPE\nEl videoclip de La Troupemusic ens va portar fins a Mallorca.\nAmb la intervenció ballada de de Cristina Castellà i Marta Dalmau. "Som vida" és un vals que ens porta a la costa mediterrània junt amb la llum de la lluna i la sortida del sol.\nJa el podeu veure a les xarxes: La Troupe, Som Vida\nGravació i muntatge de Joan Sanmartí\nDespertar el cos és una acció de moviment compartida que es va dur a terme el mes d'abril 2021 amb motiu del Dia internacional de la Dansa a diferents centres educatius. La proposta tenia la voluntat de dedicar una petita estona a posar consciència al propi cos, el seu moviment i les seves possibilitats creatives.\nMés info a l'apartat #29ésdansa\nEl 17 de juliol de 2021 al Festival Nosaltres de Mataró es va estrenar l'espectacle inèdit, Dansacomuna. Creat expressament pel Festival, de la mà de la membre de Dans Invitro, Marta Dalmau, coreògrafa de la peça junt amb les intèrprets Aire Balisova, Sara Gonzàlez, Tània Hernández, Zoe Arenós, Berta Moreu; alumnes de l'Aula de Teatre de Mataró.\nLa revista Artenzza ha fet una entrevista a Dans Invitro i a la ballarina component de la nostra companyia Bàrbara Martín. Podeu llegir les entrevistes a la seva pàgina web:\nEntrevista a Bàrbara Martín:\nEntrevista Dans Invitro:\nINTENSIU de DANSA juliol\nAquest Juliol hem tingut el gust de poder ballar una mica amb els alumnes de l'intensiu d'estiu de dansa! Hem fet base tècnica de dansa contemporània, improvisació, recursos de creació i una mostra final.\nImpartit per la Marta Dalmau i la Cristina Castellà a l'Aula de Teatre de Mataró.\nArranquem la novena edició del cicle 29és Dansa! El 29 d'abril celebrem el dia internacional de la dansa pels carrers de Mataró.\nweb invitro: #29ésdansa 2022\nMapa de ball és un projecte del Mercat de les flors en col·laboració amb el departament de cultura de l'Ajuntament de Mataró.\nUn coreògraf prepara una peça per a joves de diversos instituts de Mataró. Barbara Martín d'Invitro col·labora en la transmissió d'aquestes coreografies i en l'apropament de la dansa dins les aules.\nEl Fem Dansa és un projecte del Pla Educatiu d'Entorn que impulsa la dansa i la música entre els infants dels cicles inicial i mitjà de primària. L’últim trimestre de curs, tot l’alumnat participa en una ballada a l'aire lliure, oberta a tothom. Invitro col·labora des de fa anys amb l'acte Fem Dansa de Mataró, sent companyia convidada o a través de l'Helena Patrício que ara, en porta la seva coordinació.\n#Nit de castells\nDansInvitro participa com a companyia convidada a l'entrega de premis de la Nit dels Castells 2021. Un acte dirigit per Josep Rodri i Tere Almar.\nEl passat mes de juliol es van gravar els vídeo tutorials que acompanyen el llibre 'Càntut', maridatge de percussió corporal i música tradicional catalana. Sota la direcció de Santi Serratosa, els components de la Big Hand, (amb la nostra Helena embarassada de més de 8 mesos) van servir de model per aquesta interessant publicació que combina cos i veu.\nTANGRAM AL FESTIVALCLOWNIA\nEl TANGRAM viatjarà per tercer any consecutiu al festival Clownia 2020 organitzat per Txarango a Sant Joan de les Abadesses.\nA finals de Juliol torna a sortir per no perdre's les Santes de Mataró. Ens trobareu a l'Espai familiar!\nVàrem ser la companyia convidada a la presentació del llibre Mujerario, de Iris Serrano i Ivan Prado, amb música de components del grup Txarango.\nEsperanzah és un festival de transformació a través de la cultura, un moviment que integra artistes, entitats socials i periodistes per a la difusió i finançament de projectes solidaris.\nAviat pròximes dates de Mujerario\nAquest curs seguim realitzant el projecte Belluga't, dansa a les escoles de primària.\nEn la formació de professorat i tallers de dansa a diverses escoles de primària de Mataró.\nProjecte amb col·laboració del MEM (Moviment Educatiu del Maresme)


Joel Joan, president de Sobirania i Progrés, rep el premi Joan Coromines ! directe!cat\nSocietat Última actualització Dimarts, 17 d'abril de 2007 12:35 h\ncreu de sant jordi, godó, lara, pujol\nTot està a punt perquè és celebri la setena edició del Sopar per la Llengua. L'acte organitzat per la Coordinadora d'Associacions per la Llengua Catalana es farà el proper 21 d'abril, en el qual es farà el lliurament del premis Joan Coromines. Aquests premis guardonen aquells que han tingut un major compromís amb la llengua catalana.\nEls guardonats d'enguany són el sociòleg Salvador Cardús, la productora Arriska Films, de Joel Joan que també és president de Sobirania i Progrés, i la Plataforma pel Dret a Decidir. L'acte es farà tot just quatre dies abans que es compleixi el tercer centenari de la batalla d'Almansa (Albacete), que va suposar la conquesta del Regne de València per part de Castella, tal com recorden els propis organitzadors.\nJosep Casalta Casanovas Vila-real\n18 d'abril de 2007, 11.51 h\nPer a mi, el Cardús és actualment el millor comentarista actual... i perdoneu el castellà, és per la gent de València QUE SE SEPA Los TIRANOS- INVASORES-OPRESORES i els BOTIFLERS, VOTARAN a favor de los que nos IMPUSIERON el "DECRETO de NUEVA PLANTA" a favor de los que incendiaron muchos de nuestros PUEBLOS sus moradores son llamados "SOCARRATS" a favor de los que nos han OBLIGADO a ser analfabetos en la propia lengua, a favor de los que nos han metido el AUTO-ODIO en la... Llegir més\n18 d'abril de 2007, 09.40 h\nPremiar a personatges com Salvador Cardús és deixar les gallines en mans de la guineu. Olè pel Joel Joan però què hi tenen al cap aquest de la CAL donant una medalla a un caragirat com en Cardús? Si només l'heu d'escoltar al Bassas o quan escriu pel Comte de Godó, l'ego passa per davant de tot.\n18 d'abril de 2007, 01.21 h\nSe ve venir, los afines al régimen e imperio catalán reciben las condecoraciones, ánimo Joel Juan ¡A por la cruz de San Jordi!. Saludos\n17 d'abril de 2007, 23.21 h\nLlàstima que a vegades patini una mica... La presentació del CAS de l'any passat feia venir vergonya aliena. Jo, en canvi, crec que se'l hauria de reconèixer per la feina que fot al PORCA MISÈRIA. Per mi, una de les millors sèries que s'han fet mai a TVE3.\nNúria Gil León Vilanova i la Geltrú\n17 d'abril de 2007, 20.49 h\nUn 10 pel JOEL JOAN ! Té les coses molt clares i no te por de manifertar-les. Ens fan falta molts Joels Joan als Països Catalans... ¡Visca Catalunya Lliure!\n17 d'abril de 2007, 19.02 h\nFelicitats a Joel Joan. Millor productora, creativitat a tope i idees claríssimes! Endavant i visca els Països Catalans lliures!


Ha ocupat també diferents càrrecs en l'àmbit associatiu. Des de la seva creació, el 1962, participà en l'Associació per a les Nacions Unides a Espanya, de la qual n'arribà a ser president. Fou vocal del Consell de Treball Econòmic i Social de Catalunya des de la seva constitució, el 2002, fins a finals del 2005, moment en què passà a ser membre honorari. El 2005 fou membre de la Taula Cívica sobre Política Penitenciària a proposta de la Unió General dels Treballadors (UGT). Presidí durant quatre anys la Federació Catalana d'ONG's pels Drets Humans i l'Associació Catalana de Juristes en Defensa de la Llengua Pròpia des del 2003, any de la seva creació, fins el març de 2007. És també secretari de la Junta Directiva de Institut per a la Reinserció Social i forma part del Consell de Redacció de la revista Escrits, i del Centre d'Estudis i Debats de l'Esquerra Socialista de Catalunya.\nLi han estat atorgats diferents guardons en reconeixement pel seu compromís social: la Creu de Sant Jordi de la Generalitat de Catalunya (2005), el Premi Primer de Maig de Compromís de les Fundacions Josep Comaposada i Rafael Campalans (2004), la Medalla d'Honor del Col·legi d'Advocats de Barcelona (2004) i la Creu de Sant Raimon de Penyafort (1988). Ha publicat treballs jurídics sobre la seva especialitat i d'altres temes afins, així com força articles sobre actualitat política. El 2006 publicà Memòries d'un advocat laboralista (1927-1958).


Museu d'Art Modern de Tarragona - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nMuseu a Tarragona\nEl Museu d'Art Modern de la Diputació de Tarragona va ser creat l'any 1976 per promoure l'estudi i el coneixement de l'art modern i contemporani i, així mateix, per conservar i mostrar el seu patrimoni artístic i compartir-lo amb la comunitat. Amb aquesta finalitat es va constituir, doncs, el Museu, dotat d'una biblioteca auxiliar, un centre de documentació i un arxiu fotogràfic. L'edifici que acull el Museu, situat a la Part Alta de Tarragona, és fruit de la unió de tres cases del segle XVIII, i rehabilitat per l'arquitecte Jaume Mutlló. L'any 1991 en fou inaugurada la restauració i el condicionament estructural tal com el coneixem actualment.\nCasa Martí, seu del Museu d'Art Modern\nCarrer de Santa Anna, núm. 8\nL'any 2008 el Museu d'Art Modern va presentar la renovació de la seva exposició permanent amb un nou projecte museogràfic que aporta un important caràcter didàctic a la presentació de les col·leccions.\nPer tal de facilitar l'apropament de l'art a un ampli sector de públic infantil i juvenil, el Museu d'Art Modern ofereix als centres d'ensenyament, mitjançant el MAMT Pedagògic, la possibilitat de realitzar visites guiades per a grups escolars, a partir dels tres anys, amb la concertació prèvia de cita. El Servei Pedagògic amplia anualment la seva oferta pedagògica a fi d'involucrar la comunitat docent en l'aprenentatge del coneixement de l'art modern i contemporani.\n1.1 Casa Martí\n2 Les col·leccions\n2.1 Història d'un Tapís\n2.2 Bronze nu. Julio Antonio: Una vida d'escultor\n2.3 El Taller i l'Escola. De la República a la Democràcia\n2.4 Art Contemporani\n2.5 Biennal d'Art\n2.6 La Capella - Tom Carr\n4 Relació d'artistes del museu [cal citació]\nL'any 1976 la Diputació de Tarragona creà el Museu d'Art Modern amb la intenció de conservar i mostrar el patrimoni artístic d'aquesta Institució. Les col·leccions de la Diputació, pròpiament, s'havien iniciat al començament dels anys seixanta, quan s'adquiriren a les germanes de l'escultor Julio Antonio totes les obres que conservaven de l'artista. A partir d'aquesta data, i amb l'assessorament del director de l'Escola d'Art de Tarragona, Lluís M. Saumells, es van comprar les col·leccions d'obres dels escultors Santiago Costa i Vaqué i Salvador Martorell i Ollé, i les de pintura de Josep Sancho i Piqué.\nTambé des de l'any 1943, durant un temps anualment i després cada dos anys, la Diputació convocava els premis d'escultura Julio Antonio i els de pintura Josep Tapiró, i es reservava la propietat de les obres premiades.\nEl fet és que la Diputació de Tarragona conservava un important patrimoni artístic que no estava a l'abast de la ciutadania.\nL'any 1976, arran del trasllat de l'Escola Taller d'Art de l'antiga seu del Carrer Santa Anna a les noves dependències de Sant Pere Sescelades, es disposà d'una part de la Casa Martí que fins aleshores havia acollit l'esmentada Escola, on, a partir d'aquell moment, s'ubicà el Museu d'Art Modern de la Diputació de Tarragona.\nCasa Martí Franquès\n41° 07′ 02″ N, 1° 15′ 30″ E / 41.117203°N,1.258433°E / 41.117203; 1.258433Coord.: 41° 07′ 02″ N, 1° 15′ 30″ E / 41.117203°N,1.258433°E / 41.117203; 1.258433\nLa Casa Martí (o Casa Martí Franquès) és una casa senyorívola del segle xviii protegida com a bé cultural d'interès local. Durant el segle xix fou casa pairal de la noble família Martí d'Ardenyà.\nEdifici amb un pis d'alçada, planta baixa i golfa. A la façana principal hi ha tres nivells d'obertures de caràcter diferent: a la primera planta hi ha el portal d'accés amb porta d'arc rebaixat; a la segona, balcons amb barrots de ferro; a la tercera finestres en filera i molt juntes, en arc de mig punt que ventilen les golfes i un ràfec de fistonejat remata l'edifici. Té un oratori d'estil neogòtic i cúpula al saló principal.\nHistòria d'un TapísModifica\nArticle principal: Tapís de Tarragona\nEl 27 de setembre de 1968 Joan Miró signa un dibuix, un primer esborrany en què assenyalava les diferents parts que constituïen el Tapís de Tarragona, per a la seva execució per Josep Royo.\nAquest dibuix fou un dels gests que palesaren l'agraïment del mestre, davant els embats que la vida aporta, vers un jove metge, el Dr. Rafel Orozco. Aquest metge atengué Maria Dolors Miró, l'única filla de l'artista, la nit de Cap d'Any de 1966, quan fou atropellada pel tren en creuar el pas a nivell de Mont-roig del Camp.\nAquest fatídic esdeveniment, i la generositat del Dr. Orozco, propiciaren que el pagament dels honoraris mèdics professionals no fossin de caràcter monetari, sinó que aquest demanà un quadre al pintor per al nou centre assistencial del qual en seria director, l'avui desaparegut Hospital de la Creu Roja de Tarragona.\nLa resposta, al cap d'uns mesos, fou una pintura com a avançada d'un projecte més ambiciós que encetaria una nova vessant en la trajectòria de Joan Miró:la realització d'un tapís de gran dimensions.\nJoan Miró batejà l'obra com a Tapís de Tarragona, i l'encarrega al jove artista Josep Royo, que havia contribuït a la renovació de la Fàbrica de Tapissos Aymat de Sant Cugat del Vallès, que més endavant es coneixeria com a Escola Catalana de Tapisseria.\nAquell projecte fou l'inici d'un camí compartit entre Joan Miró i Josep Royo, que els porta a la recerca de nous espais per a la realització de les seves obres conjuntes, com per exemple l'emblemàtica Farinera de Tarragona, que veurà sortir d'entre els seus murs obres de cabdal importància per a molts creadors.\nCreu Roja conserva la propietat del Tapís de Tarragona i l'ha cedit en dipòsit a la Diputació de Tarragona per a ser exhibit en aquest Museu d'Art Modern.\nBronze nu. Julio Antonio: Una vida d'escultorModifica\nEl Museu d'Art Modern de Tarragona rebé l'any 1968 el llegat d'una gran part de l'obra de l'escultor Julio Antonio (Móra d'Ebre, 1889 – Madrid, 1919).\nTot i que en l'exposició es poden veure diverses facetes del treball de Julio Antonio, del qual cal destacar la seva tasca en la renovació de l'escultura a l'Estat espanyol i la seva vinculació al moviment literari de la Generación del 98, l'objectiu principal de la mostra és apropar a la ciutadania de les nostres comarques i als visitants en general el Monument als Herois de 1811, i posar en valor la relació existent entre l'art i la societat amb què conviu.\nCal dir, també, que la ubicació del monument —Rambla Nova, cruïlla carrers d'Yxart i de Cañellas— l'ha convertit en una icona de la ciutat però, tot i això, molts dels que han fet seu aquest espai difícilment ens dirien quatre dades sobre el monument. Transició. El pas del s. XIX al s. XX\nA més de Julio Antonio, altres artistes van viure el pas del segle xix al XX a les comarques de Tarragona. Mentre que en pintura creadors com Josep Tapiró, Josep Sancho Piqué, José Nogué Massó i Antoni Torres Fuster van seguir pautes academicistes, en escultura Santiago Costa, Josep Cañas i Josep Pujol Montané es van obrir a noves tendències i van creuar fronteres.\nEl Taller i l'Escola. De la República a la DemocràciaModifica\nEl Taller- Escola de Pintura i Escultura de la Generalitat de Catalunya a Tarragona Proclamada la II República, l'any 1931, la Generalitat basti un important projecte a l'entorn de la cultura del país. La creació del Taller- Escola de Pintura i Escultura a Tarragona, suposa l'existència a Tarragona d'un centre capdavanter en la formació d'arts plàstiques.\nLa proposta dirigida per Ignasi Mallol i Joan Rebull, juntament amb els professors Salvador Martorell, Enric Cristòfol Ricart, Josep Maria Capdevila i Rafael Benet, contribuí a la formació d'un gran nombre d'alumnes, alguns dels quals, com ara Josep Busquets i Ódena, Sadurní Garcianguera, M. Teresa Ripoll, Antonio Gonzalo Lindín o Enric Pinet, esdevingueren artistes reconeguts.\nL'Escola fou destruïda a causa dels bombardeigs que patí la ciutat de Tarragona en el decurs de la guerra civil.\nLa democratització del sistema polític que facilità el desenvolupament artístic intern i les relacions internacionals, així com la intensa comercialització del fenomen artístic, propiciaren, als anys vuitanta, un fort desenvolupament de les arts plàstiques. Tot i això, a la darrera dècada del segle l'entusiasme va decaure, però no així el treball i la qualitat dels artistes.\nAmb la Medalla Julio Antonio d'escultura i la Medalla Tapiró de pintura, la Diputació de Tarragona instaura, l'any 1944, uns premis per al foment de la creació artística.\nAquest guardó tingué, en els seus inicis, caràcter anual, però amb el pas del temps ha esdevingut la Biennal d'Art tal com és coneguda actualment. L'edició de 2012 va guanyar-la Àngel Pomerol.\nLa Capella - Tom CarrModifica\nAqua et tempus, la instal·lació que podem veure a La Capella és resultat de l'exposició del mateix nom que l'artista va realitzar en aquest museu el 1997. La mostra va tenir una antítesi, Ignis et tempus, que es presentà paral·lelament al Museu de Graz. Ordre i geometria són elements constants en la seva producció escultòrica; formes com el quadrat, el triangle i el cercle es presenten en tipologies molt variades, més o menys fràgils, tot jugant amb els buits, l'aire i la llum que les penetren i les envolten.\nLa esfinge de Roscoff\nRelació d'artistes del museu [cal citació]Modifica\nEmili Albadalejo Pardo\nJoan Alberich i Rión\nAntonio Alcàsser Chejab\nSalvador Alibau i Arias\nJosep Altadill Jarque\nNicolás Amate Lozano\nCarles Amill i Ferrari\nFrancesc Anglès i García\nRosa Aymamí Fortuny\nAdolfo Aymerich Ollé\nAlexandre Ayxendri Martí\nIsmael Balanyà Moix\nNil Bartolozzi Aymamí\nPilarín Bayès i de Luna\nJoan Carles Bayod Serafini\nJosep Bestit Carcasona\nIrene Blymen von\nJordi Borràs Fa\nJosep Ramon Borrell Garciapons\nJosep M. Brull Pagès\nJosep Burdeus i Seritjol\nJosep Busquets i Ódena\nÀlvar Calvet Castells\nRamon Carreté Móra\nRamon Casals Vernis\nJoan Castells Martí\nRafael Català Alcon\nJosep - Jep Cerdà Farré\nJoaquim Chancho Cabré\nJosep Cisquella Passada\nSantiago Costa Vaqué\nLeandre Criatòfol i Peralba\nDaniel Cuervo Pulido\nJoan Cunillera Artigal\nMaria Gràcia de la Hoz Roch\nLluís Delclòs Belveny\nMaria Àngels Domingo Laplana\nJuan Jesús Enríquez\nJordi Erola Cañellas\nLamberto Escaler i Milà\nValldepérez Roberto Escoda\nEscola taller d'Art Tarragona\nRicard J. Estivill de Llorach\nPere Falcó i Golondrina\nJosé Antonio Fernández Albero\nRubén Fernández Heras\nSefa Ferré Alsina\nRodolf Figuerola Bargalló\nJosé Luís Florit Rodero\nEmili Fontobona Ventosa\nPascual Fort Pascual\nNarcís Galià i Adell\nJ. Emilio Gallardo\nFrancesc Galofré Oller\nManuel García de Buciños\nFrancesc García Estragués\nMiquel Garcia Membrado\nJuli Garola Monné\nDiego Gil Moreno de Mora\nNarcís Gironell i Oliveres\nHortensi Güell Güell\nAlbert Gusi i Las\nJosé Herrero Caba\nSimone Hompel ten\nJosep M. Icart Espallargas\nJ. Ramón Moreno\nLLuís Jiménez Roig\nMarisa Jorba Nadal\nJoan Lahosa Valimaña\nMarie Pierre Lecoufle\nJosé Fernando Lozano Serrano\nJulián Lozano Serrano\nFlorita Maceronski Cantemir\nFrancisco Mallol Hungria\nIgnasi Mallol Pibernat\nÀngel Martí Borras\nDani. Martín Peña LEINA BRAWN\nIvan Martínez Fierro (IVAN)\nÁngel Martínez Lanzas\nSalvador Martorell Ollé\nNicolás Mejía Marquez\nM. Dolors Mezquida Sanz\nManuel Molí Torrelles\nJosé Maria Morató\nLuis Moret Arbex\nJavier Muro Sanz de Galdeano\nJosep -José Alvárez Niebla Niebla\nRamón Noè Hierro\nJosé Nogué i Massó\nJosé Nogué Rovira\nJosé Nogué Vallejo\nRoser Oduber Muntañola\nTomás Olivar Duro\nJosé Olivé Sastre\nCarlos Ortega Papaseit\nM. Ortega Ruiz\nSergio Ortíz Guarnido\nAntonio Ortiz Salas\nAmadeu Pallarès Lleó\nTomàs Palos Redondo\nMaria Claustre Panades\nAlfonso Parra Domínguez\nAntoni Pedrola Font\nJesús Pedrola Gil\nAgustí Penadés López\nLídia Pérez Requena\nIago Pericot Canaleta\nJosep Perpiñà i Citoler\nLaura Pinet Fort\nJoan Baptista Plana Pujol\nÀngel Pomerol Sánchez\nMiguel Pueyo Ibañez\nDiego Pujal Laplagne\nJaume Queralt Ventura\nJordi Ramos Rufas\nJosep Ribot Clape\nNúria Rion Virgili\nJean Pierre Rodrigo\nJulio Antonio Rodríguez Hernández\nJuan Luis Rodriguez Quintana\nFrancesc Roig i Queralt\nFrancesc Roig Zárate\nJosep Ramon Roig\nFrancisco Román Méndez\nTomàs Roures Saura\nFrancesc Sabater i Margalef\nFernando Antonio Sacramento Antolí-Candela Piquer\nEnrique Lorenzo Salazar\nJosep Salmerón Borràs\nFederico Sancho Gómez\nJosep Sancho Piqué\nMaria Teresa Sanromà\nJordi Sarrà Rabascall\nLluís M. Saumells\nJordi Secall Roure\nJosep Segú Corbella\nRoser Sellés Vellvé\nFrancesc Sempere i Fernández de Mesa\nJaume Solé Magrinyà\nA. Soler Pedret\nFerran Soriano i Rivero\nInocenci Soriano-Montagut i Ferré\nJosep M Subirachs\nJosep Sugranyes Llorach\nEnric Sullà i Alvàrez\nJoan Tapiol Barberà\nJoan Josep Tharrats i Vidal\nEvelio Tieles Ferrer\nFrancesc Todó García\nAntoni Torrell i Camps\nTorres de Marcillo\nAntoni Torres Fuster\nJordi Vallès Ferré\nLLuís Vilà i Vendrell\nAgustí Vizcarro Mateu\nJuan Salvador Voltas\n↑ Ricoma, Rosa M. «Joan Miró, història d'un tapís». Cultura i paisatge, 4, 2009 [Consulta: 15 novembre 2014].\n↑ 3,0 3,1 «Rambla Vella de Tarragona». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 abril 2013].\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Museu d'Art Modern de Tarragona\n«Museu d'Art Modern de la Diputació de Tarragona a la Tarracowiki». Arxivat de l'original el 27 de setembre 2010. [Consulta: 24 novembre 2010]., d'on s'ha copiat text amb llicència CC-BY-SA 3.0\nWeb oficial del Museu d'Art Modern de Tarragona\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Museu_d%27Art_Modern_de_Tarragona&oldid=28231987»\nDarrera modificació: 12 set 2021 a les 08:41\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 12 set 2021 a les 08:41.


Càmping | Activitats Catalunya ©1001Experiències\n4 resultats - Càmping\nCamping & Aparthotel Ansalonga, enmig de la natura\nEl camping & Aparthotel Ansalonga està obert tot l'any, a l'hivern els caps de setmana de la temporada d'esquí.\nDurada 🕙 1 dia\nEl càmping de les Caravanes Vintage\nUn lloc amb encant on gaudir del plaer de les petites coses. Un oasi de pau i tranquil·litat als peus del Mediterrani.\nDurada 🕙 2 dies\n00/00/0000 al 00/00/0000\nPassar el dia al Càmping Serra de Prades\nVoleu gaudir d'un dia fantàstic ple d'activitats al càmping Serra de Prades? Els nostres animadors us esperen amb ganes de passar-ho molt bé!\n18/06/2021 al 12/09/2021\nUn càmping amb totes les comoditats al cor de la Costa Brava\nEl residents al Càmping Begur poden participar en tota mena d'activitats esportives, culturals, gastronòmiques\n01/04/2021 al 30/09/2021


A partir del 3 de desembre serà obligatori el certificat covid a restaurants, discoteques i residències al País Valencià\tA partir del 3 de desembre serà obligatori el certificat covid a restaurants, discoteques i residències al País Valencià\nEl Suprem dóna l'estocada a l'Oficina de Drets Lingüístics del País Valencià\tEl Suprem dóna l'estocada a l'Oficina de Drets Lingüístics del País Valencià\nMatilde Mas: "Les crides a posar fi a la globalització són un error"\tMatilde Mas: "Les crides a posar fi a la globalització són un error"\nLa campanya "Som de barri, de ciutat, de botiga i de mercat" fomentarà l'ús de la llengua al comerç local valencià\tLa campanya "Som de barri, de ciutat, de botiga i de mercat" fomentarà l'ús de la llengua al comerç local valencià\nPuig valora positivament les manifestacions pel finançament just: "Hem aconseguit la unitat dels valencians"\tPuig valora positivament les manifestacions pel finançament just: "Hem aconseguit la unitat dels valencians"\nMilers de persones es manifesten al País Valencià per reclamar un finançament just\tMilers de persones es manifesten al País Valencià per reclamar un finançament just\nPicabaralla a les xarxes entre À Punt i Presidència pel pressupost de la corporació\tPicabaralla a les xarxes entre À Punt i Presidència pel pressupost de la corporació\nManifestació contra l'infrafinançament: les claus d'una asfíxia econòmica persistent al País Valencià\tManifestació contra l'infrafinançament: les claus d'una asfíxia econòmica persistent al País Valencià\nSegon detingut per l’agressió a un jove que portava una dessuadora amb el lema ‘Working class’\nEls policies ja van detenir el dia 15 un altre jove de dinou anys per aquests mateixos fets\nLa policia espanyola ha detingut un home de trenta anys per la seva presumpta participació en l’agressió a un jove perquè portava una dessuadora que posava ‘Working class’. Els fets van passar el 7 de novembre a la rodalia de la plaça de Xúquer de València, quan el jove, Alfredo Soler, va ser agredit per un grup d’unes deu persones d’extrema dreta, que el van increpar i apallissar amb colps de peu i de puny i, fins i tot, li van llançar una cadira d’un bar de la vora.\nAlfredo Soler: “Que la gent vaja amb cura, perquè a València els ultres et poden pegar una pallissa”\nCom va poder, Alfredo Soler es va aixecar i va començar a córrer. Encara li pegaven, però va entrar al bar Los malagueños, que era a prop d’allí, i es va amagar a la cuina.\nSegons es desprèn de les investigacions, aquest grup prèviament hauria estat a prop de l’estadi de Mestalla, on es va disputar el partit de futbol entre el València CF i l’Atlètic de Madrid. Unes hores abans d’aquesta agressió, el grup de seguidors ultres del València Club de Futbol, els Yomus, havien convocat una concentració davant les portes del camp. Fa setmanes que reclamen de poder tornar a entrar com a grup organitzat d’animació. Van fer fora els Yomus de Mestalla l’any 2015, quan va entrar en vigor la llei de memòria històrica. Alfredo Soler no pot afirmar que els seus assaltants pertanguessen a aquest grup.\nEls policies ja van detenir el dia 15 un altre jove de dinou anys per aquests mateixos fets. L’ara detingut, a qui se li imputa un presumpte delicte de lesions i odi, després de prendre-li declaració ha estat posat en llibertat, després de ser advertit de l’obligació de comparèixer davant l’autoritat judicial quan sigui requerit.