julie Archivos | Guillem Recolons\nUnes claus i una història per a la teva propera reinvenció professional\n2 Agost, 2017 /2 Comentaris/a blogger convidat, Dones amb marca, Storytelling /per Celestino Martínez\nEn el transcurs de la teva vida, hi haurà moments bons i moments dolents, moments en què et semblarà que ets invencible i moments en què et sentiràs derrotat i inútil. Els moments en què et creus invencible no duren molt, així que hauries de gaudir-los i assaborir-los perquè de seguida trobaràs alguna cosa que et recordarà que estàs pujat en una muntanya russa, i que aviat tornaràs a baixar. No obstant això, superar els moments en què et sents derrotat i inútil és molt més difícil.\nLa Síndrome de la Reinvenció abrupta\nUn clàssic d'aquests moments durs és el de l'acomiadament d'un treball, i no és menys dur si parlem d'un acomiadament directe o d'un acomiadament interior. D'un dia per l'altre, passes de ser valuós en una organització a sentir-te desplaçat i a dubtar de tu mateix, dels teus coneixements i de tornar a trobar una ocupació en la qual et sentis realitzat. He conegut a moltes persones en aquesta situació i, la gran majoria, corren el risc de caure en el que anomeno la Síndrome de la Reinvenció abrupta.\nAquest perillós síndrome arrossega les persones que el pateixen a reinventar, una cosa molt comú en aquesta situació, però tallant sobtadament amb el seu entorn professional anterior i enfocant-se en una àrea generalment molt allunyada de la que ha conegut i dominat fins llavors. Per exemple, fa uns anys vaig conèixer a diversos excel·lents venedors intentant transformar-se en dissenyadors de pàgines web o en community managers. Com era previsible, els va ser impossible començar des de zero en sectors tan competits i van tornar a la seva ocupació de venedors "a la manera antiga", sense haver tret partit d'aquella experiència i amb la frustració de tornar a un entorn del que havia intentat escapar.\nLa reinvenció professional no és fàcil de gestionar, i les més reeixides solen venir de la hibridació de nous coneixements i experiències anteriors. Al meu voltant tinc molts exemples de reinvencions professionals reeixides, però he triat dos d'aquests casos per ser els que he viscut més de prop i perquè són ben coneguts.\nCasos reals de reinvenció reeixida\nEva Collado i Guillem Recolons poden dir que s'han reinventat professionalment de manera reeixida. Eva és una de les expertes en gestió del capital humà més sol·licitades per empreses d'Espanya i Llatinoamèrica i Guillem és un dels pioners i referents en personal branding a nivell nacional. Però com succeeix en la majoria de casos que trien el camí de la reinvenció professional, han treballat molt dur i durant molt de temps per aconseguir aquests èxits i han hagut de superar molts obstacles en el camí.\nEva era responsable de desenvolupament de recursos humans en una multinacional d'e-commerce i Guillem era publicitari en una important agència de publicitat quan es van veure en la cruïlla que suposa prendre la decisió de reinventar-se professionalment. Per als dos, el camí fàcil hagués estat seguir any rere any fent el mateix en altres empreses iguals a les que deixaven però, fins i tot amb bones ofertes sobre la taula, van decidir prendre el camí difícil.\nNo obstant això, sabien que havien de començar per adquirir nous coneixements i potenciar certes habilitats així que, un cop definits els seus propis entorns d'aprenentatge, decidir perfeccionar els seus habilitats digitals, comercials, d'autogestió i de networking. Com asseguren Eva i Guillem i com demostren les seves trajectòries professionals, la suma d'experiència, noves competències i coneixement de noves tendències del sector en què et vulguis enfocar són la clau del teu futur i la clau de la reinvenció professional.\nUnes claus per al teu camí\nCom et pots imaginar, aquest és un procés llarg i que comporta un grandíssim esforç, així que serà molt important que no et precipitis i que escullis bé la direcció de la reinvenció i els coneixements que hauràs de sumar per dur-la a terme. A més, has de tenir paciència perquè els resultats no arriben el primer dia i una mala elecció pot encasellar després en una àrea en la que en realitat no vas a encaixar.\nSegurament això no és el que vol escoltar una persona que està pensant en reinventar-se professionalment. És difícil demanar paciència i fe en un mateix a una persona que se sent derrotada i inútil, que es veu com una pedra abandonada en un camí.\nUna història per no oblidar\nPer això vull explicar-te una història. Una història real que comença així, amb una pedra abandonada en un camí, una pedra més en un munt de pedres rebutjades d'una mina de diamants a Sud-àfrica, una pedra més fins que Julie, una nena de 9 anys, reparar en ella mentre jugava per la zona.\nJulie no tenia molt més per jugar que aquell munt de pedres. De fet, no tenia molt més en la vida. Els seus pares havien mort, seus germans treballaven com esclaus a la mina de diamants i d'ella només tenia cura el seu oncle discapacitat.\nCom va sospitar el seu oncle quant Julie li va lliurar aquella pedra que li havia cridat l'atenció, el que hi havia dins de la roca canviaria les seves vides i també la història de la joieria ja que, fins llavors, mai s'havia trobat un diamant tan gran. Amb un pes de 890 quirats, des de llavors se li coneix com el diamant incomparable.\nDesprés de diverses compres i recompres, el diamant Incomparable en brut va acabar a Nova York. Si la història de la seva troballa havia estat curiosa, no ho va ser menys la del procés de tall, tallat i polit. Aquesta delicada tasca li va ser encarregada a Samuel Black, un reconegut expert en el facetat de diamants.\nDurant els quatre anys en què va estudiar la pedra, Black va haver de prendre diverses decisions. La més important va ser la de renunciar a tallar el diamant més gran del món, que hauria de superar els 530 quirats de l'Cullinan I, per evitar l'alt risc que presentava l'operació en una pedra de forma tan irregular. Finalment va optar per tallar una pedra de 407 quirats i altres 14 pedres més petites.\nEls 890 quirats de l'Incomparable en brut, i un cop tallat amb 407 quirats. font: famousdiamonds.tripod.com\nAixí i tot, el Incomparable és el quart diamant més gran de la història i el més gran dels diamants cafè. A la fi dels 80 va sortir a subhasta per uns 20 milions de dòlars, encara que no va trobar comprador i actualment el seu valor estaria per sobre dels 55 milions d'euros.\nM'agradaria que no oblidaràs aquesta història si estàs pensant en una reinvenció professional i que pensessis en ella la propera vegada que et sentis derrotat i inútil. Encara que en aquest moment serà difícil que creguis en tu mateix, recorda que fins el diamant més gran necessita d'algú que sigui capaç de veure el seu potencial per ajudar a brillar i de temps per anar polint les arestes, així que confia en tu i no et precipitis a l'hora de triar què vols ser en el futur.\nhttps://www.guillemrecolons.com/wp-content/uploads/2017/08/julie-incomparable-reinvencion-profesional.jpg 466 700 Celestino Martínez https://www.guillemrecolons.com/wp-content/uploads/2018/07/Logo-Guillerecolons-300x240.png Celestino Martínez2017-08-02 06:00:442018-07-19 17:01:46Unes claus i una història per a la teva propera reinvenció professional


Vols sorprendre a la teva parella? Inspira't per Sant Valentí\nInici Blog Activitats familiars Vols sorprendre a la teva parella? Inspira't amb Rosamar Hotels per Sant Valentí!\n13.02.2018 Activitats familiars\nHi ha qui diu que és un dia per reflexionar entorn de les nostres relacions i per recordar al nostre enamorat o enamorada el que l’estimem, ja sigui amb un regal o una sorpresa. Però… amb què el o la podem impressionar?\nVivim a un ritme de vida que no sempre ens permet planificar aquests detalls amb temps. La feina, els nens, la casa... Unes obligacions que fan que se’ns redueixi molt més el dia.\nDes de Rosamar Hotels et volem inspirar amb algunes idees perquè sorprenguis a la teva parella el dia de Sant Valentí. I per descomptat, perquè gaudeixis d’aquesta data tan especial tal com es mereix! Tal com us mereixeu! ;)\n- Recorda els vostres millors moments\nAvui fem més fotografies que mai. El fet de portar el mòbil sempre a sobre, fa que immortalitzem totes aquelles situacions que són úniques.\nTenim tant material audiovisual, que a vegades el guardem a l’ordinador i l’oblidem. No deixis que això passi i escull les millors fotografies amb la teva parella, imprimeix-les o bé fes-ne un muntatge amb un vídeo per recordar les vostres vacances, i dóna-li el dia de Sant Valentí. Veuràs com li encantarà reviure aquests moments!\n- Escriu el que sents\nSi ets de les persones que s’expressa millor escrivint i tens temps per fer-ho, prepara una carta per a la teva parella. No ha de ser molt llarga. Pot tenir l’extensió que tu consideris. El més important és que tingui les paraules i les frases adequades, de manera que quan ho llegeixi se submergeixi en els fons dels teus pensaments.\n- Impressiona amb un regal a la teva parella\nSi per a tu és important comprar un detall, aprofita l’ocasió per donar-li d’una manera original.\nDiuen que mai deixem de ser nens, que ens agrada trobar tresors amagats. Què et semblaria deixar-li en algun lloc de casa que no s’esperi?\nSens dubte, si et falten idees de regal per Sant Valentí, una bona opció seria un massatge relaxant o un tractament estètic que podrà gaudir a l’Hotel Rosamar & SPA, de la mà dels especialistes de l’Ebano Beauty Center.\nDe fet, hi podràs trobar tractaments corporals d’allò més originals! Has sentit mai a parlar de la teràpia de pell de préssec, els embolcalls d’or, de cacau, de raïm o de perles? ;)\n*Inspira’t amb les nostres idees de massatges i tractaments, a més de les ofertes i tarifes disponibles que tenim, clicant aquí .\n- Organitza una escapada de cap de setmana\nSortir de la rutina i gaudir d’unes vacances breus, però intenses, pot ser la millor manera per sorprendre a la nostra parella. I la Costa Brava és un destí perfecte per a aquestes ocasions!\nA Lloret de Mar podreu passejar al costat del mar, viure una experiència gastronòmica i visitar espais emblemàtics. I a l’Hotel Rosamar Maxim – Adults Only, que té reservada l’entrada a majors de 18 anys, trobaràs l’allotjament ideal per aquest romanticisme. Podreu banyar-vos a la piscina coberta o descoberta, llegir un llibre amb tranquil·litat en una terrassa a l’altura i amb vistes panoràmiques... I tot, gràcies a la situació immillorable que té! Sabies que està situat a primera línia de mar? ;)\n- Planifica una sortida a racons amb encant\nPorta-ho tot preparat i sorprèn a la teva parella fora de les improvisacions. Veure que algú ha organitzat un viatge pensant en tu, és una de les coses que ens fan sentir més especials.\nAlguns dels racons amb encant de Lloret de Mar són, sens dubte; el Castell d’en Plaja, que podreu descobrir tot fent una caminada pel passeig marítim, la Capella dels Sants Metges, radiant pel color blanc que la caracteritza, o bé els Jardins de Santa Clotilde, on podreu descobrir uns jardins amb vistes al mar.\nSi vols planificar una escapada a Lloret de Mar i no et vols perdre els llocs més imprescindibles, et recomanem llegir l’article del blog “Què no et pots perdre si véns a Lloret de Mar”. I si el que us agrada són les rutes de senderisme, tampoc et pots perdre l’article “Rutes per descobrir Lloret de Mar”.\nNo ens enganyem: els detalls importen! I més si aquests estan preparats amb amor i delicadesa. A Rosamar Hotels tenim tots els ingredients per sorprendre a la teva parella i fer que passeu una escapada romàntica inoblidable a Lloret de Mar!


Roba esportiva de dona | Desigual\nRoba esportiva de dona\nJaqueta running M. Christian Lacroix\nTop esportiu M. Christian Lacroix\nLeggings print fotogràfic\nMotxilla petita multiposició sport\nLeggings flors i transpaències\nLeggings detalls flocats\nRunner flors flocades\nJaqueta paravent tropical oversize\nMotxilla petita multiposició floral\nSi ets de les que els agrada estar en forma i practicar esport, no et pots perdre la roba esportiva de dona de Desigual. Sigui quin sigui el teu estil i la teva rutina d'entrenament, trobaràs peces per anar còmoda i a la moda. Conjunt ajustat de dues peces format per top i short o top i leggins, per entrenar a casa o al carrer sense deixar de portar tendència. Dessuadores, samarretes i sabatilles d'esport per als teus outfits més casual tant a l'hivern com a l'estiu. Motxilles i bosses d'esport de dona perquè duguis amb tu tot el que necessitis quan vagis al gym.\nMillora el teu rendiment amb la nostra roba de ioga, running o fitness de dona, confeccionada amb teixits lleugers, resistents i i transpirables que s'ajusten a la teva silueta i t'aporten comoditat i llibertat de moviments. Viu l'esport i troba el model perfecte per a les teves rutines amb la col·lecció de roba esportiva de Desigual.


1860 Exposició Industrial i Artística de Productes del Principat, a Barcelona\nExposició Industrial i Artística de Productes del Principat, a Barcelona, una de les fites de l’associacionisme industrial.\n7 de gener de 2017 Últimes rebaixes d’hivern a Catalunya\nEls establiments comercials de Catalunya inauguren la darrera temporada de rebaixes abans de la liberalització prevista en el projecte de llei aprovat pel Govern de la Generalitat. La nova normativa deixa l’elecció del període de rebaixes en mans dels comerciants i es convertirà en una recomanació en comptes d’una imposició. La nova llei catalana també incideix en l’ampliació dels horaris comercials: augmenta de 72 a 75 les hores d’obertura setmanal, tot i que la normativa estatal les fixa en 90, cosa que pot originar un conflicte amb el Govern espanyol, que exigeix la liberalització dels horaris comercials com una de les condicions que ha de complir la Generalitat si vol accedir al Fons de Liquiditat Autonòmica (FLA).\n4 de febrer de 1999 El TSJC anul·la la setmana laboral de 35 hores als ajuntaments\nEl Tribunal Superior de Justícia de Catalunya suspèn cautelarment els acords adoptats per vuit ajuntaments de Catalunya que havien pactat una reducció de la setmana laboral a 35 hores. La mesura havia estat adoptada pels ajuntaments de Calonge de Mar, Premià de Mar, Salt, Sant Adrià de Besòs, Sant Feliu de Codines, Sant Pere de Ribes, Torelló i Tortosa. La decisió del TSJC provoca la reacció dels delegats sindicals de CCOO, UGT i CGT, que es manifesten a la tarda davant la Delegació del Govern de Catalunya a Barcelona.\n1925 Es constitueix la Unió General de Treballadors de Balears\nEs constitueix sota l’impuls de Llorenç Bisbal la Unió General de Treballadors de Balears.\nNovembre de 1922 Decret a Espanya que institueix els comitès paritaris d’obrers i de patrons\nEs promulga a Espanya un decret que institueix els comitès paritaris d’obrers i de patrons per a resoldre els conflictes entre capital i treball.\n3 d'agost de 1907 Primer automòbil matriculat a Catalunya\nLa Diputació de Barcelona matricula el primer automòbil de Catalunya amb la matrícula B-1.\njuliol de 1909 Inauguració de l’Ateneu Sindicalista\nS’inaugura l’Ateneu Sindicalista.\n1881 Instal·lació a Barcelona de la Transatlàntica i la Companyia General de Tabacs de Filipines\nS’instal·len a Barcelona les grans companyies navilieres, com la Transatlàntica i la Companyia General de Tabacs de Filipines.\n23 d’abril de 1999 Inauguració de la Fira d’Abril de Catalunya\nS’inaugura la Fira d’Abril, que aquest any canvia el seu habitual escenari de Santa Coloma de Gramenet per una àrea de 200.000 m2 a Sant Adrià de Besòs, un recinte més espaiós que l’anterior. La Fira acull casetes de 60 organitzacions col·laboradores i roman oberta fins el 2 de maig.\n11 d’octubre de 1820 Desvinculació i supressió de mayorazgos\nDecret de desvinculació i supressió de mayorazgos.\n23 de juny de 2017 El TC anul·la part de la Llei d’unitat de mercat a instàncies del Parlament de Catalunya\nEl Tribunal Constitucional dona la raó al Parlament de Catalunya i anul·la els articles 19 i 20 de la Llei espanyola d’unitat de mercat (20/2013, de 9 de desembre), que estableixen la uniformitat de les llicències a tot l’Estat, contra la qual la cambra va presentar recurs per invasió de competències. El TC considera que les disposicions anul·lades atempten contra el principi de territorialitat que estableix la Constitució.\n1864 Es funda La Unión y el Fénix Español, a Barcelona\nEs funda La Unión y el Fénix Español, a Barcelona.\n5 de febrer de 2017 Vents huracanats a Catalunya\nUn matrimoni resulta ferit greu a Salou per un arbre tombat pel vent. Els dies 5 i 6 de febrer, els vents de gran intensitat arriben als 100 km/h i causen nombroses incidències, sobretot a les comarques de la meitat sud de Catalunya, especialment al Baix Camp, el Barcelonès, el Segrià, el Baix Llobregat i el Tarragonès. Uns 15.000 abonats es queden sense subministrament elèctric i els Bombers han de fer prop d’un miler de sortides d’emergència. A l’aeroport del Prat el vent obliga a espaiar els aterratges i es produeixen nombrosos retards. La Generalitat activa l’alerta del pla Procicat per ventades generalitzades. Al Pirineu hi ha, també, nevades intenses.\n1843 Es decreta l’enderrocament de les muralles de Barcelona\nLa Junta Suprema de Barcelona decreta, en el context de la Jamància, l’enderrocament de les muralles de Barcelona.\n8 de maig de 1984 Primer trasplantament de cor amb èxit a l’Estat espanyol, a l'Hospital de Sant Pau de Barcelona\nUn equip de l’Hospital de Sant Pau de Barcelona realitza el primer trasplantament de cor amb èxit a l’Estat espanyol, després del fracàs del primer el 1968.\nOctubre de 1915 Inici de la reconstrucció de la CNT\nS’inicia la reconstrucció de la CNT, tot i que a escala catalana funcionava ja el 1913.\njuliol de 1946 Creació de la companyia ENHER\nEs crea la companyia ENHER (Empresa Nacional Hidroelèctrica de la Ribagorçana).\n1884 Foment del Treball Nacional a Barcelona impulsa l'exposició d’arts decoratives\nExposició d’arts decoratives i de les seves aplicacions a la indústria, impulsada pel Foment del Treball Nacional a Barcelona.\n25 de març de 1999 Creació a Vilanova i la Geltrú del Front Portuari Català\nEs constitueix a Vilanova i la Geltrú el Front Portuari Català, un consorci per a la promoció exterior i la recerca de nous tràfics del qual formen part Ports de la Generalitat i les autoritats portuàries de Barcelona i Tarragona, i que té la seu a l’estació marítima de Vilanova. Dies després de la signatura, l’empresa pública Ports de la Generalitat comença l’ampliació de la dàrsena comercial de Vilanova.\n1867 Constituïda a Palafrugell la cooperativa de consum L’Econòmica Palafrugellenca\nEs constitueix a Palafrugell la cooperativa de consum L’Econòmica Palafrugellenca.\n1848 Creació dels alts forns El Veterano Cabeza de Hierro, a Campdevànol\nCreació dels alts forns El Veterano Cabeza de Hierro, a Campdevànol.\n30 d’octubre de 1988 Jordi Pujol inaugura a Tortosa el pont del Mil·lenari, el més llarg de Catalunya (384 m)\nJordi Pujol inaugura a Tortosa el pont del Mil·lenari, el més llarg de Catalunya (384 m).\nOctubre de 1988 Petició de la prolongació del canal Xerta-la Sénia (Tarragona) per a permetre el regatge d’una àmplia zona del nord de Castelló\nLa Generalitat valenciana sol·licita a la Confederació Hidrogràfica de l’Ebre la prolongació del canal Xerta-la Sénia (Tarragona) per a permetre el regatge d’una àmplia zona del nord de Castelló.\n1888 Sindicat Unió General de Treballadors (UGT), fundat a Barcelona\nEs crea a Barcelona el sindicat Unió General de Treballadors (UGT), d’orientació marxista.\n19 de maig de 1907 Vaga de vinyaters a Perpinyà\nTé lloc a Perpinyà una vaga de vinyaters amb la presència de 170 000 persones (Révolte du Midi viticole).\nFebrer de 1839 Autorització de constitució de societats d'obrers d’ajuda mútua i de beneficència\nReial ordre que autoritza als obrers la constitució de societats d’ajuda mútua i de beneficència, fet que possibilita el sorgiment de les primeres organitzacions obreres.\n1870 Les màquines de cosir es popularitzen\nComença la popularització de les màquines de cosir.\n1606 Barcelona es queixa de la pèrdua de vendes de draps a Castella\nBarcelona es queixa de la pèrdua de vendes de draps a Castella.\n9 d’agost de 1854 Autorització de l’enderrocament de les muralles de la ciutat de Barcelona\nEl govern autoritza l’enderrocament de les muralles de la ciutat de Barcelona. L’ordre especifica que s'han de mantenir la muralla de mar, el castell de Montjuïc i la Ciutadella.\n20 de març de 1991 Aprovada la creació del Departament de Medi Ambient de la Generalitat\nEl Parlament aprova la creació del Departament de Medi Ambient de la Generalitat.\n1803 Es crea a Barcelona una càtedra de química aplicada a l’agricultura i a les arts i una altra de botànica i agricultura\nLa Junta de Comerç de Barcelona crea una càtedra de química aplicada a l’agricultura i a les arts i una altra de botànica i agricultura.\nSetembre de 1995 En funcionament el Mercat de Futurs de Cítrics i Mercaderies de València\nEs posa en marxa el Mercat de Futurs de Cítrics i Mercaderies de València.\n14 d’abril de 1943 Inauguració del Museo de Historia de Barcelona\nS’inaugura el Museo de Historia de Barcelona.\nMaig de 1940 Inauguració de la carretera de Palma a Sóller\nS’inaugura la carretera de Palma a Sóller.\n30 de desembre de 1924 Inauguració a Barcelona el primer tram del metro: Lesseps - Plaça Catalunya\nS’inaugura a Barcelona el primer tram del metro: Lesseps - Plaça Catalunya. Sis mesos més tard entra en funcionament el tram Catalunya Liceu.\n31 d’agost de 2017 Laude de compliment obligatori en el conflicte de l’aeroport de Barcelona\nTres dies després que comenci una vaga indefinida dels treballadors de seguretat de l’aeroport del Prat contra l’empresa de serveis Eulen, l’àrbitre designat pel Ministeri de Foment dicta un laude de compliment obligat, en el qual es fixa un complement de 200 euros i anul·la les sancions als treballadors, entre altres mesures. Les vagues, en protesta per les condicions salarials, van començar al mes de juliol i han comportat una gran quantitat de retards en els vols, anul·lacions, cues i col·lapses intermitents de l’aeroport. AENA, l’empresa publicoprivada que subcontracta a Eulen i Prosegur la seguretat de l’aeroport, es desentén de la negociació i fins al dia 3 d’agost no accepta obrir una negociació per a evitar una vaga total i indefinida, sense èxit. El 4 de setembre, l’assemblea de treballadors d’Eulen vota una nova vaga per al 8 d’octubre, però l’endemà la desconvoquen per la bona marxa de les negociacions.\n1873 Onades d’atacs antireligiosos a diverses localitats\nOnades d’atacs antireligiosos a diverses localitats.\n1615 Les lluites entre les faccions nobiliàries dels canamunts i canavalls mallorquins s’aguditzen\nLes lluites entre les faccions nobiliàries dels canamunts i canavalls mallorquins s’aguditzen.\n30 de desembre de 1998 Neix el municipi de la Palma de Cervelló\nSe celebra a la Palma de Cervelló la sessió constituent de la Junta Gestora de l’Ajuntament d’aquest nou municipi del Baix Llobregat, del qual la Generalitat de Catalunya va aprovar el passat 21 de juliol la segregació de Cervelló. La Junta Gestora, que es farà càrrec del nou municipi fins les properes eleccions municipals, estarà formada per 11 regidors proporcionalment repartits entre les tres candidatures que van assolir més vots en les eleccions municipals del 1995, i designa com a primer alcalde de la Palma de Cervelló Jaume Tintoré.\n1857 Primera crisi borsària de Barcelona\nPrimera crisi borsària de Barcelona.\n1817 L’empresa sedera Pau Miralda i Companyia estableix a Sallent una fàbrica de filatura de llana\nL’empresa sedera manresana Pau Miralda i Companyia estableix a Sallent una fàbrica de filatura de llana.\n1920 Vaga general de protesta contra els empresonaments i les deportacions de dirigents sindicals\nTé lloc una vaga general de protesta contra els empresonaments i les deportacions de dirigents sindicals. A València dura una setmana.\n2 de juny de 1952 S’inaugura a Girona el grup d’habitatges de Sant Narcís\nS’inaugura a Girona el grup d’habitatges de Sant Narcís.\n10 de març de 1923 Salvador Seguí i Francesc Comas són assassinats\nTenen lloc els assassinats del líder de la CNT Salvador Seguí, el Noi del Sucre, principal dirigent de la CNT, i de Francesc Comas.\n1726 Primeres comandes militars de la intendència del Principat als manufacturers catalans\nPrimeres comandes militars (robes, sabates, corretges) de la intendència del Principat als manufacturers catalans.\nGener de 1943 II Congreso Nacional de Urbanismo y de la Vivienda, celebrat a Barcelona\nSe celebra a Barcelona el II Congreso Nacional de Urbanismo y de la Vivienda.\n1877 Congrés del Centre Federatiu de les Societats Obreres de Barcelona\nCongrés del Centre Federatiu de les Societats Obreres de Barcelona, moderats i antibakuninistes.\n21 de novembre de 1999 Canonització de nou religiosos salesians\nJoan Pau II canonitza nou religiosos dels Germans de les Escoles Cristianes, institució més coneguda com La Salle. Entre els canonitzats hi ha Jaume Hilari, nom de religió de Manuel Barbal i Cosan, que va ser condemnat a mort l’any 1937 a Tarragona, i un grup de religiosos morts l’any 1934 a Turón (Astúries). A la cerimònia assisteixen 3.000 pelegrins catalans, entre els quals l’arquebisbe de Tarragona, Lluís Martínez i Sistachs, i el bisbe d’Urgell, Joan Martí i Alanis.\n22 de gener de 1999 Inauguració a Andorra del telecabina més llarg d’Europa\nS’inaugura a Andorra Funincamp, un telecabina promogut per la parròquia d’Encamp que és el sistema de transport aeri per cable més llarg d’Europa. El servei, que s’ha fet amb una inversió de 3.500 milions de pessetes, té 24 torres de suport i un recorregut de més de 6 km entre el nucli d’Encamp i les pistes d’esquí de Grau Roig. El trajecte salva 1.000 metres de desnivell i permet transportar 1.500 persones cada hora.\n1860 Fundació de l’Editorial Espasa Germans\nEs funda l’Editorial Espasa Germans, a Barcelona.\n13 de gener de 1999 La Generalitat de Catalunya cedeix al Govern balear el senyal de TVC a les Illes\nEls presidents dels governs de Catalunya i les Illes Balears, Jordi Pujol i Jaume Matas, signen a Palma un acord segons el qual el primer cedeix al Govern balear el control del senyal de les emissions de la Corporació Catalana de Ràdio i Televisió a les Illes. Divendres passat, Matas ja va signar a Bunyola un acord similar amb el president valencià, Eduardo Zaplana, que afectava el senyal de la televisió pública del País Valencià.\n1987 Creació del Consorci de Promoció Comercial de Catalunya, l’Institut Català del Consum i l’empresa Agrícola Experimental\nLa Generalitat crea el Consorci de Promoció Comercial de Catalunya, l’Institut Català del Consum i l’empresa Agrícola Experimental, per a fomentar les exportacions agràries, forestals i piscícoles.\n1925 Los Tranvías de Barcelona S.A es nacionalitza\nEs nacionalitza la companyia Los Tranvías de Barcelona S.A.\n19 de juny de 1959 Huelga Nacional Pacífica, impulsada a Catalunya pel PSUC\nEl PSUC impulsa la convocatòria a Catalunya de la Huelga Nacional Pacífica. Escàs ressò de la vaga a Catalunya, València i Alcoi.\nNovembre de 1924 Intent d’assalt de la caserna de les Drassanes a Barcelona\nTé lloc l’intent d’assalt de la caserna de les Drassanes a Barcelona per elements anarquistes.\njuliol de 1913 Vaga d’obrers del tèxtil a Barcelona que s’estén a Sabadell, Igualada, Mataró i Vilanova (juliol-setembre)\nTé lloc (juliol-setembre) una vaga d’obrers del tèxtil a Barcelona que s’estén a Sabadell, Igualada, Mataró i Vilanova. La promesa del govern de regular la jornada laboral fa tornar els obrers al treball.\n23 d’abril de 1999 Celebració de la festa de Sant Jordi\nCatalunya celebra amb un gran èxit la tradicional festa de Sant Jordi. Literàriament, la diada ha arribat precedida per la polèmica sobre l’èxit de vendes que els darrers anys han tingut els llibres escrits per populars personatges televisius, i que aquest any es repeteix amb obres d’Andreu Buenafuente i Xavier Graset. En el balanç de la jornada, es constata un increment d’entre el 3 i el 4% de vendes amb relació a l’any passat, i el domini de les escriptores en les obres més venudes: Lola, de Maria de la Pau Janer; El gust amarg de la cervesa, d’Isabel-Clara Simó; Hija de la fortuna, d’Isabel Allende, i Mujeres en guerra, de Maruja Torres. El contrapunt de la jornada és la mort de l’escriptora Maria Àngels Anglada.\n7 de juny de 1821 Abolició de senyories\nLes corts aproven un nou decret d’abolició de senyories, que no entra en vigor fins al maig del 1823 a causa del vet de Ferran VII.\n1864 Fundació del Banc Balear, a Palma de Mallorca\nFundació del Banc Balear, a Palma de Mallorca.\n1843 La Gerundense\nConstitució de La Gerundense, primera fàbrica catalana de paper continu.\n1933 Els nous aranzels britànics sobre l’arròs i la taronja provoquen greus conseqüències per a l’economia del País Valencià\nEls nous aranzels britànics sobre l’arròs i la taronja provoquen el col·lapse de les exportacions d’aquests productes, amb greus conseqüències per a l’economia del País Valencià.\n12 de juliol de 1984 El primer nadó proveta d’Espanya neix a Barcelona\nNeix a Barcelona el primer nadó proveta d’Espanya.\nOctubre de 1919 Agitació social i vagues a València, Alcoi i Castelló de la Plana es produeix (octubre-desembre)\nA València, Alcoi i Castelló de la Plana es produeix (octubre-desembre) agitació social i nombroses vagues, algunes acabades amb locaut patronal.\n1885 S’inaugura l’enllumenat de gas a Mataró\nS’inaugura l’enllumenat de gas a Mataró.\n29 de setembre de 1848 Constitució de la Junta de Carreteres de Catalunya\nDecret de constitució de la Junta de Carreteres de Catalunya, encarregada de la modernització de la xarxa viària catalana.\n13 de juliol de 2017 Andorra aprova el delicte fiscal\nEl Parlament andorrà aprova per unanimitat tipificar per primer cop en la seva legislació el delicte fiscal amb efectes penals, a partir dels 75.000 euros defraudats i un termini de prescripció de deu anys. A més, també s’aprova la figura del delicte fiscal agreujat, quan l’import defraudat superi els 150.000 euros o quan el frau es relacioni amb una organització criminal i sigui susceptible de blanqueig.\n1867 Ildefons Cerdà publica Monografía estadística de la clase obrera de Barcelona en 1856\nL’enginyer i urbanista Ildefons Cerdà publica Monografía estadística de la clase obrera de Barcelona en 1856.\n1588 L’Audiència falla contra la reivindicació dels ciutadans honrats de Barcelona del dret exclusiu d’inscriure membres a la matrícula dels ciutadans de Barcelona\nL’Audiència falla contra la reivindicació dels ciutadans honrats de Barcelona del dret exclusiu d’inscriure membres a la matrícula dels ciutadans de Barcelona. Això permetrà al monarca continuar amb el nomenament massiu de ciutadans.\n1848 Dessecació del Prat de Sant Jordi\nDessecació del Prat de Sant Jordi, important obra d’extensió del regadiu balear.\n5 de març de 1989 III Congrés Confederal de la Confederació Nacional del Treball de Catalunya (CNT)\nLa Confederació Nacional del Treball de Catalunya (CNT) celebra a Girona el III Congrés Confederal.\n25 de juliol de 1907 Es funda Solidaritat Obrera\nEs funda Solidaritat Obrera, que agrupa diversos sindicats barcelonins.\nFebrer de 1856 Constitució de la Societat Catalana General de Crèdit\nConstitució de la Societat Catalana General de Crèdit, que representa un paper clau en el finançament de les empreses ferroviàries.\n1870 Llei del registre civil\nPromulgació de la llei del registre civil.\n16 de setembre de 1999 Samsung ampliarà la factoria de Palau de Plegamans\nLa multinacional coreana Samsung anuncia una inversió de 10.000 milions de pessetes en la seva planta de Palau de Plegamans, on elaborarà tots els telèfons mòbils destinats al mercat europeu. Samsung començarà a fabricar telèfons mòbils en aquesta planta al desembre, però no assolirà la plena producció fins l’any 2002, ja que la inversió implica augmentar la plantilla dels 340 treballadors actuals a més de 1.000. Fa tres anys Samsung ja va anunciar una important inversió a Palau de Plegamans, que va haver de suspendre a causa de la crisi econòmica que va afectar el Sud-est asiàtic.\n1854 Decadència definitiva de la producció sedera valenciana arran d'una epizoòtia de pebrina\nEpizoòtia de pebrina que afecta el conreu de moreres i que marca la decadència definitiva de la producció sedera valenciana.\n1805 Canal navegable entre Reus i el port de Salou\nS’inicia la construcció d’un canal navegable entre Reus i el port de Salou.\nSetembre de 1995 Es remet al Ministeri d’Obres Públiques el Pla Hidrològic de les Conques Internes de Catalunya (PHCIC)\nEl govern de la Generalitat remet al Ministeri d’Obres Públiques, per tal que sigui aprovat per reial decret, el Pla Hidrològic de les Conques Internes de Catalunya (PHCIC).\n13 de setembre de 1943 Mor el cardenal Francesc Vidal i Barraquer\nMor a l'exili el cardenal Francesc Vidal i Barraquer.\nMaig de 1940 La Federació Arrossaire celebra “la collita de la Victòria”\nLa Federació Arrossaire celebra “la collita de la Victòria”.\n10 de maig de 1926 Entra en funcionament a Barcelona el primer tram del Transversal La Bordeta Rambla Catalunya\nEntra en funcionament a Barcelona el primer tram del Transversal La Bordeta Rambla Catalunya.\n1716 L’escultor Joan B. Borja treballa al cadirat de la catedral d’Oriola\nTreballs de l’escultor Joan B. Borja al cadirat de la catedral d’Oriola.


Núria Cadenes guanya el Premi Lletra d'Or 2021 amb la novel·la 'Guillem'\nEl jurat destaca que l'obra encara "una situació d'injustícia històrica" amb "una sensibilitat i un estil genuïns"\nPla mig de l'escriptora i autora de 'Guillem', Núria Cadenes, el 20 d'octubre del 2021. (Horitzontal)\nL’escriptora Núria Cadenes ha guanyat el Premi Lletra d’Or 2021 amb el llibre ‘Guillem’ (Àmsterdam). El Premi Lletra d’Or reconeix des del 1956 la millor obra en català publicada l’any anterior. La novel·la relata la història de Guillem Agulló, antifeixista, va ser assassinat a Montanejos l’11 d’abril del 1993 per un grup de neonazis. El jurat del guardó ha destacat la importància d’aquesta novel·la per “encarar una situació d’injustícia històrica, malauradament vigent, posant al servei del relat una gran tasca de recerca i documentació i una sensibilitat i un estil literari completament genuïns”. La novel·la ha arribat a la cinquena edició i supera, segons ha explicat Àmsterdam, els 10.000 exemplars venuts.\nGuillem Agulló i Salvador, antifeixista, va ser assassinat a Montanejos (a l’interior de Castelló) l’11 d’abril del 1993 per un grup de neonazis. Pedro Cuevas, l’autor confés de la ganivetada que va acabar amb la seva vida, va ser condemnat a 14 anys de presó, dels quals només en va complir 4. L’escriptora narra al llibre ‘Guillem’ (Amsterdam) l’assassinat de Guillem Agulló, el judici posterior i com això va afectar la societat. Un dels punts més importants se centra en la reacció de part de la societat i dels pares de Guillem Agulló després de la seva mort. El llibre inclou fragments del sumari del cas, notícies dels diaris de l’època i records de la família i amics.\nCadenes, molt emocionada després de rebre el premi, ha destacat la “grandària i potència” de la literatura catalana. “Si ens mirem per sobre i de forma col·lectiva, això que fem és una bestialitat”, ha assegurat. En aquest sentit, l’escriptora ha reivindicat la “fondària i la potència” de la literatura catalana i ha remarcat la felicitat que li genera formar-ne part.\nL’escriptora ha admès que està “rendida, esmaperduda i garratibada”. Cadenes ha recordat que és un premi al llibre i ha fet referència a tots els que han guanyat el guardó abans que ella. “Formem part d’aquesta brutalitat, animalada i consistència que és aquesta meravellosa singularitat que és la literatura catalana”.\nEl Premi Lletra d’Or reconeix des del 1956 la millor obra en català publicada l’any anterior. Els darrers anys han estat guardonats autors com Josep Pedrals, Perejaume, Mireia Calafell, Jordi Llavina i Enric Casasses.\nEl jurat del guardó està format per Sebastià Alzamora, Míriam Cano, Llucia Ramis, Andreu Gomila, Jordi Nopca, Bel Olid, Cristina Clemente i Pau Miró. El premi consisteix en un botó de solapa d’or que representa la lletra grega ‘fi’, que és la imatge del premi.\nCadenes va néixer a Barcelona i viu a l’Horta Sud, prop de València. Treballa de llibretera i col·labora en diversos mitjans com ‘Vilaweb’ i ‘El Temps’. Ha publicat, entre d’altres, els llibres ‘Cartes de la presó’ (1990), ‘L’Ovidi’ (2002), ‘El banquer’ (2013) o ‘Secundaris’ (2018). Amb ‘AZ’ (2009) va guanyar el premi Ciutat d’Elx i el de la Crítica dels Escriptors Valencians, i, amb ‘Tota la veritat’ (2016), el Crims de Tinta.\nAlejandro Palomas publica ‘Un país amb el teu nom’, una novel·la sobre els somnis i les segones oportunitats\nLa Setmana del Llibre reivindica la literatura de ciència-ficció en català


Hotel le Rallye Soissons França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHotel le Rallye10 bd de Strasbourg, Soissons, Soissons, França, 2200 - Veure al mapaNotable7,5Basada en85comentarisHotel le RallyeVeure més fotos"Great location and price. Very friendly staff."SaraUnited KingdomVeure més fotosVeure totes les 25 fotosMolt bona ubicació 7,6Veure al mapa7,6Ubicació\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Hotel le Rallye està situat idealment a Soissons; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Hotel le Rallye, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, bar per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, servei de despertador, escriptori, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, articles de tocador per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Hotel le Rallye.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsarticles de tocadorempolles d'aigua de cortesiaservei de despertadorcalefaccióescriptoritelevisió de pantalla planaMostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantReception opening hours: 11:00 to 13:00 and from 16:00 to 20:00. Comentaris recents de clients\nAllotjaments a Soissons


Servei de postedició | Intertext\nLa traducció automàtica o TA pot ser una opció atractiva quan busquem una solució lingüística immediata i gratis. Tanmateix, no hem d’oblidar que la traducció la realitza una màquina i pot generar un text incomprensible i ple d’errors. Amb el nostre servei de postedició, l’ajudarem a revisar i corregir tots els errors per obtenir un document professional.\nLa postedició consisteix a editar i modificar un text generat per un traductor automàtic per millorar-ne la qualitat.\nProjectes a gran escala o documents concrets\nConegui els tipus de postedició\nPostedició ràpida (light post-editing)\nEs limita a realitzar les modificacions estrictament necessàries perquè el text sigui comprensible, sense preocupar-se per l’estil. S’utilitza en textos urgents dels quals es vol tenir una idea aproximada del seu contingut.\nPostedició completa (full post-editing)\nEs busca que el text final tingui una qualitat similar a la traducció humana, de manera que es dediquen més esforços a revisar l’estil perquè les expressions sonin naturals. S’utilitza quan la TA ja és prou bona i no requereix una alta intervenció del posteditor. En aquest cas suposa un estalvi en temps i diners.\nUn servei de traducció automàtica amb postedició surt més barat que una traducció humana?\nNo sempre. El temps i cost dels serveis de postedició depenen de la qualitat de la pretraducció, el text obtingut amb TA. Si és il·legible o requereix massa modificacions, resulta més rendible recórrer a un traductor natiu. Ens estalviarem temps i problemes.\nUna manera d’aconseguir pretraduccions amb una qualitat acceptable és mitjançant motors de traducció personalitzats, que es poden entrenar i optimitzar per a cada projecte. A més de triar la combinació lingüística, s’utilitza contingut del sector i del mateix client, de manera que la màquina comet menys errors per falta de context i es redueixen les tasques de postedició.\nAnàlisi del document o projecte per avaluar quin és el servei de traducció més adequat per al projecte, segons els costos i la qualitat desitjada.\nPreedició. Es simplifica el text original mitjançant l’aplicació de regles específiques i un llenguatge controlat. Així s’obté una pretraducció de més qualitat.\nEntrenament del motor personalitzat (opcional). En funció de la magnitud del projecte es recopilen memòries de traducció i altres dades paral·leles adequades per al projecte (que siguin del mateix àmbit i amb contingut similar). Una eina informàtica utilitza tota aquesta informació com a dades d’aprenentatge per entrenar un nou motor. El procés requereix un gran nivell de potència computacional i pot durar hores.\nAvaluació de la qualitat del motor. Es selecciona una petita mostra de dades similars a les dades d’aprenentatge i es tradueixen amb el motor personalitzat per avaluar-ne automàticament la qualitat. El programa ofereix una puntuació que permet comparar la qualitat del motor amb la d’un traductor automàtic estàndard i fins i tot amb la d’un traductor humà, la qual cosa ens ajuda a decidir si es pot fer servir aquest motor per a tot el projecte o si cal tornar-lo a entrenar.\nTraducció automàtica. El traductor automàtic genera un text “en brut” (la pretraducció), de manera gairebé instantània. Si només executem aquesta fase amb qualsevol eina de TA gratuïta, la qualitat del text final deixa molt a desitjar.\nServeis de postedició. Es revisa i es corregeix la pretraducció. Els posteditors també informen dels errors més comuns per reentrenar i millorar el motor, si cal.\nLa complexitat, el temps i el cost dels serveis de postedició depenen de la qualitat del text pretraduït i de la qualitat desitjada. Com més s’acosti el resultat a les expectatives i necessitats del projecte, menys tasques de postedició caldrà realitzar.\nCOM S’AVALUA LA QUALITAT DE LES TRADUCCIONS AUTOMÀTIQUES?\nEn la indústria hi ha diferents metodologies i mètriques per valorar la qualitat d’una TA. Entre aquestes destaquen BLEU i HTER:\nBLEU: és un mètode d’avaluació automàtic, ràpid i barat que compara la traducció del sistema amb una o diverses traduccions humanes de referència.\nHTER: és un mètode d’avaluació que requereix la intervenció humana. El posteditor modifica la TA, realitzant el mínim nombre de canvis, de manera que la versió editada tingui tot el significat del text original i sigui comprensible.\nLA FIGURA DEL POSTEDITOR\nA Intertext col·laborem amb professionals que reuneixen una sèrie d’aptituds imprescindibles per realitzar els serveis de postedició:\nConeixement de les etapes de la preedició i postedició.\nConeixement de les llengües i la terminologia específica del tipus de text.\nCapacitat d’adaptació al registre adequat.\nConeixement dels avantatges i inconvenients de les traduccions automàtiques.\nIdentificació immediata de conceptes mal enfocats i construccions no naturals.\nConeixement de les eines com bases de dades terminològiques i motors personalitzats de traducció.\nRapidesa en el procés de postedició. Capacitat de trobar a l’instant l’expressió o paraula més encertada per al text, respectant sempre el significat que es vol transmetre.\nLa postedició, un pas indispensable\ndesprés de la traducció automàtica\nEls serveis de postedició són fonamentals per garantir una traducció lliure d’errors amb una relació qualitat-preu excel·lent.\nMoltes institucions i organitzacions prestigioses han estat objecte de burla després de delegar els seus textos a un traductor automàtic i no sotmetre’ls a una revisió. Va ser el cas del web del Ministeri d’Indústria, Comerç i Turisme, que confia en Google per traduir les seves notes de premsa: Dolores del Campo, cap de l’Àrea de Temperatura del Centre Espanyol de Metrologia, va aparèixer com “pain of field”, fins que algú se’n va adonar i va esmenar l’error. Però les xarxes socials ja s’havien fet ressò d’aquesta errada.\n[show_more more=”llegir més” less=”llegir menys”]\nHi va haver un cas similar quan l’Ajuntament de Santander va presentar el seu web a Fitur, la fira de turisme més important d’Espanya. Amb les presses no van revisar la traducció, i el Centre Botín, que porta el nom de l’expresident del Banc Santander, va aparèixer com “The Loot Centre”, tot un homenatge al pillatge i al saqueig. Si haguessin apostat per un servei de postedició, s’haurien estalviat fer el ridícul.\nLes tarifes dels serveis de postedició solen ser més econòmiques que les d’una traducció realitzada completament per un traductor professional natiu. Si el seu projecte compleix les condicions perquè el procés de TA amb postedició suposi un estalvi de temps, per un preu assequible pot obtenir un document lliure d’errors i amb una coherència lingüística impecable.\nA Intertext l’assessorarem. Contacti amb nosaltres!\nAl xat del nostre lloc web\nPer telèfon (amb tarifa nacional)\nA través del nostre xat en viu, que trobarà a la seva dreta\nSol·licitant un pressupost amb el formulari web\nDirectament a la nostra agència\nC/ Muntaner 200, 6º – 8ª 08036 BARCELONA. España


El ‘cholisme’ no caduca (Martí Molina)\nEl ‘cholisme’ no caduca\nL’Atlètic Madrid no es cansa de Simeone, al club des del 2011 i renovat fins al 2022\n3 min. Barcelona 05/04/2019 21:25\n651x366 Simeone, ahir en roda de premsa a Madrid. / RODRIGO JIMÉNEZ / EFE Simeone, ahir en roda de premsa a Madrid. / RODRIGO JIMÉNEZ / EFE\nCal remuntar-se fins al desembre del 2011 per trobar un entrenador de l’Atlètic de Madrid que no sigui Diego Simeone. El tècnic era Gregorio Manzano, cessat al desembre pels mals resultats matalassers: eliminat a primera ronda de la Copa a mans de l’Albacete i desè a la Lliga, amb més partits perduts (7) que guanyats (6). Amb l’arribada del tècnic argentí l’entitat va revolucionar-se i els resultats es van girar com un mitjó. Aquell curs acabaria guanyant l’Europa League i remuntant fins a la cinquena posició de la Lliga, a dos punts de la Champions. Aquella temporada començava la llegenda del Cholo Simeone. Un idil·li, primer al Vicente Calderón i ara al Wanda Metropolitano, que encara dura. I té corda per estona: fa escassament un mes va renovar amb els matalassers fins al 2022.\nEl cas de Simeone és un rara avis al futbol d’elit actual, on les banquetes es renoven, en general, cada dues o tres temporades. És el segon entrenador que porta més anys en una mateix club, només superat per Stéphane Moulin, que va fer-se càrrec de l’Angers francès l’estiu del 2011. El tercer del rànquing és Christian Streich (Friburg), per només uns dies: Simeone va agafar l’At. Madrid el 23 de desembre, i Streich ho va fer el dia 29.\nEddie Howe (Bournemouth) i Sean Dyche (Burnley) són els següents a la llista, a les banquetes respectives des del 2012 i ara completant la setena temporada seguida com a entrenadors en un mateix club. El rècord històric -en els clubs d’elit europeu- el té el francès Guy Roux, que va estar 36 anys seguits dirigint l’Auxerre (en total van ser 42 temporades, sumant-hi dues etapes més). El segueix Alex Fergusson (27 anys al Manchester United) i Arséne Wenger (21 anys a l’Arsenal). Precisament, el tècnic francès va posar punt final a la seva trajectòria aquest estiu passat.\n“El cinturó apretava massa”, deia Pep Guardiola per justificar que deixava el Barça després de quatre temporades. Luis Enrique parlava de “desgast” per acomiadar-se del club blaugrana. I Zinedine Zidane, a l’estiu, deia que marxava perquè el Reial Madrid “necessitava un canvi”. Al contrari d’ells, Simeone sembla que no té cap pressa. I no és pas perquè no hagi tingut pretendents: com l’Inter de Milà, amb qui va flirtejar a principis d’aquesta temporada abans de decidir renovar amb l’Atlètic de Madrid.\nEl matalasser amb més títols\nAmant d’un futbol físic i defensiu molt reconeixible, Simeone va convertir-se aquesta temporada en l’entrenador que ha donat més títols al club matalasser (set), superant els sis de Luis Aragonés. El Savi d’Hortaleza va guanyar tres Copes, una Lliga, una Supercopa d’Espanya i una Intercontinental. Simeone té dues Europa League, dues Supercopes d’Europa, una d’Espanya, una Lliga i una Copa.\nUn expedient on hi falta la Champions, títol que se li ha escapat en dues finals perdudes contra el Reial Madrid (2014 i 2016). Aquest curs havia de ser decisiu, amb la final al Wanda, però no s’esperava la desfeta a Torí, on la Juve va remuntar el 2-0 en contra de l’anada. L’ orelluda és el gran repte pendent. Una espina que s’intentarà treure en els pròxims dos anys.


El Cor de la Generalitat Valenciana protagonitza la segona sessió de ‘Matins a Les Arts’ – Les Bandes de Música\nEl Cor de la Generalitat Valenciana protagonitza la segona sessió de ‘Matins a Les Arts’\nEl Palau de les Arts obri les portes de la Sala Principal aquest diumenge, 26 de gener, amb una nova sessió de ‘Matins a les Arts’ que protagonitza el Cor de la Generalitat Valenciana a les 12.00 hores.\nDesprés de l’èxit de públic el mes d’octubre passat, les Arts proposa una altra edició d’aquesta activitat que pretén acostar a tots els públics la lírica i el seu entorn.\nPer cinc euros, les Arts invita a descobrir la Sala Principal amb les actuacions dels principals actius artístics del teatre, amb el complement d’una exposició de vestuari d’alguna de les produccions d’òpera més emblemàtiques, relacionades amb els compositors i obres que centren les diferents ‘matinées’.\nPer al concert d’aquest diumenge, el Cor de la Generalitat proposa una actuació ‘a cappella’, en la qual farà un recorregut per la història musical valenciana del XVI fins al segle XXI.\nDes de l’escenari principal, la formació que dirigeix Francesc Perales interpretarà un programa variat amb obres dels cançoners de Gandia, del duc de Calàbria, una selecció de les ‘Danzas del Corpus Christi’, així com pàgines de compositors com Tomás Luis de Victoria, Ginés Pérez, Matías Navarro, Eduardo López-Chavarri, Oscar Esplà i Matilde Salvador, entre altres.\nCom a acompanyament, el públic podrà contemplar una exhibició amb indumentària de producció pròpia de dues òperes: ‘L’arbore di Diana’, de Vicent Martín i Soler, i ‘Lucrezia Borgia’, de Gaetano Donizetti.\n‘Matins a les Arts’ s’emmarca en l’apartat de la programació ‘Les Arts és per a tots’, que inclou activitats educatives o familiars, dedicades a tota classe de gèneres musicals, als diversos espais i sales del teatre.\nLes propostes, de caràcter gratuït o amb un preu simbòlic, tenen com a objectiu l’obertura a nous públics que encara no han tingut l’ocasió d’assistir a un espectacle en l’edifici dissenyat per Santiago Calatrava.\nLes Arts celebrarà noves edicions de ‘Matins a les Arts’ els dies 16 de febrer, 8 de març, 5 d’abril i 24 de maig de 2020.\nLa Fira Valenciana de la Música es presenta a FITUR\nEl Music Port Fest promociona Sagunto como destino turístico musical\nJa està al carrer lasBandas, el periòdic de la música, les músiques i la cultura popular


Victòria treballada del femení d'handbol | Viu Molins de Rei\nVictòria treballada del femení d'handbol\nViu Molins de Rei • 02/12/2011\nEl sènior femení d’handbol del CE Molins de Rei s’imposa per 25-31 a un Vilanova del Camí molt lluitador però desbordat pels contraatacs de les molinenques.\nEl Vilanova del Camí va començar amb una defensa forta i agressiva que va desesperar en alguns moments a les molinenques. La igualtat entre els dos equips es va fer present i el Molins de Rei mai va tenir una diferència de més de 2 gols, ja que el Vilanova mostrava un gran esperit de lluita, segons el blog del CE Molins de Rei.\nAl descans es va arribar amb un empat a 12 al marcador, però Isa Rabassa va posar les piles a les seves jugadores al vestidor. La segona part va ser diferent, amb el Molins apretant en defensa i desbordant per complert en atac al Vilanova gràcies als ràpids contraatacs i les finalitzacions de les jugades proposades per l’atac molinenc. D’aquesta manera, les visitants es van anar allunyant en el marcador i la diferència va arribar a ser de 7 gols.\nLes molinenques es van relaxar una mica en el tram final i a falta de 10 minuts el Vilanova del Camí es va apropar en el marcador. Una acceleració final del Molins va establir el 25-31 definitiu d’un partit en el que Sandra va ser la màxima golejadora amb 9 gols i Itxaso en va fer 5.\nLa classificació segueix igual, amb el Granollers al capdavant, tot just davant del Molins de Rei i l’Ascó, empatats a 14 punts. Aquest dissabte, a les 19.15h, les molinenques reben al poliesportiu municipal la visita del BM La Roca, immediat perseguidor a la classificació que pot posar les coses difícils a les locals.\nEtiquetes:CE Molins de Rei handbol handbol femení Itxaso Sandra Vilanova del Camí


02/22/2020 01:36:30 AM\nCamps Blancs celebrarà el pròxim cap de setmana les festes del 50è aniversari del barri\nLa Capvuitada ha obert les Festes de Barri 2018\nLes Festes de Barri de Sant Boi han començat. Les celebracions arriben cada any a tots els districtes de la ciutat entre finals de maig i principis de juliol. Camps Blancs viurà en aquesta ocasió unes festes molts especials amb motiu del 50è aniversari de la creació del barri.\nLes activitats més destacades previstes a les Festes de Barri de Camps Blancs per al pròxim cap de setmana són el sopar de gala comunitari Noces d'Or (dissabte 2 de juny, 21.30 hores, plaça d'Ernest Lluch) i el piromusical commemoratiu dels 50 anys (diumenge 3 de juny, 23 hores, Casal de Camps Blancs). La celebració d'aquest aniversari continuarà durant la tardor amb exposicions i activitats públiques que recordaran l'origen del barri.\nLes Festes de Barri s'inicien cada any el cap de setmana posterior a la Festa Major amb la celebració de la Capvuitada , considerada com la festa dels barris Centre i Vinyets i Molí Vell. Enguany s'han celebrat del 25 al 27 de maig. L'activitat més coneguda són les catifes florals amb què les entitats decoren la rambla de Rafael Casanova.\nComissions de festes als barris\nCorrefocs, balls populars, concerts, activitats per a infants i sopars veïnals són algunes de les propostes més habituals als carrers i places on tenen lloc aquestes festes. La ciutadania i les entitats s'impliquen a través de les comissions de festes en la definició dels programes i l'organització de les activitats perquè les Festes de Barri siguin un reflex fidel de les tradicions i de la realitat social i cultural de cada barri de Sant Boi.\nCalendari de les Festes de Barri 2018\nCapvuitada dels barris Centre i Vinyets i Moí Vell: del 25 al 27 de maig; Festes de Barri Camps Blancs: de l'1 al 3 de juny; Festes de Barri Marianao: del 8 al 10 de juny; Festes de Barri de Ciutat Cooperativa i Molí Nou: del 21 al 24 de juny; Festes de Barri Casablanca: del 29 de juny a l'1 de juliol\nCorrefoc FB Camps Blancs.jpg


Fotografia Nocturna de l'Empordà: Far de la Punta del Fangar.\nJosé María Monsonet Villa 25 de març de 2013 a les 14:09\nM´agrada molt aquest lloc, l´apuntarè a la meva llista.....una salutació!!!!\nEduard Marquès 25 de març de 2013 a les 16:31\nPer sort o per desgràcia és un lloc que queda una mica allunyat per anar-hi de nit.\nAnònim 25 de març de 2013 a les 19:19\nEspectaculars,com sempre.Hi he navegat a vela ben aprop,mirant sempre la sonda per no encallar.\nEduard Marquès 25 de març de 2013 a les 19:31\nOstres Ramon! anar per aquestes aigües és molt delicat, fins i tot amb el caiac no pots badar, a la mínima et quedes clavat. Gràcies per comentar\nernest 24 d’abril de 2013 a les 22:56\nHe vist moltes fotos del far del Fangar, però he de dir que com la primera cap.


Per què els incendis són cada cop més devastadors? | Diari de Tarragona\nPer què els incendis són cada cop més devastadors?\nUna deficient gestió dels boscos per part de les autoritats provoca l’acumulació de brossa\n23 de Octubre de 2017 - 16:27 hs\nUnes persones observen un incendi a Chandebrito (Galícia), dilluns passat. Foto: EFE\nLa península Ibèrica és una zona d’alt risc per als incendis forestals. És la conclusió a la qual ha arribat Nacions Unides després d’analitzar les causes que provoquen que els incendis forestals siguin cada cop més devastadors. Entre elles es troba el canvi climàtic, que comporta una modificació en el model de foc forestal. Segons el Grup Intergovernamental d’Experts sobre Canvi Climàtic, hi haurà més incendis amb més superfície afectada i de major intensitat. A les qüestions climàtiques cal sumar la manca de manteniment dels boscos, la substitució de les espècies autòctones i el factor humà.\nEls boscos de la península Ibèrica han arribat exhausts a la tardor. Després d’un estiu en què ha plogut un 75% menys del que és habitual, segons dades de l’Agència Estatal de Meteorologia (AEMET), el mes d’octubre ha començat amb un 25% menys de pluges. Aquesta manca de precipitacions ha provocat nivells molt baixos d’humitat, que units a les altes temperatures i forts vents conformen l’escenari idoni per a una propagació ràpida i descontrolada de les flames.\nEls efectes del canvi climàtic es converteixen en una amenaça\nEls efectes meteorològics del canvi climàtic es converteixen en una amenaça per al propi medi ambient. Els experts apunten a l’augment de les temperatures i la sequera com a conseqüències directes de l’escalfament global. Unes condicions que provoquen les anomenades tempestes seques. Aquestes es produeixen quan hi ha tan poca humitat en nivells baixos que la pluja s’evapora abans d’arribar a terra. En canvi, es produeixen molts llamps i el seu efecte no queda alleujat per la pluja. L’impacte del llamp a terra pot ser la guspira que iniciï un incendi forestal.\nAls canvis meteorològics cal sumar diferents factors derivats de la intervenció de l’home a la natura que lluny d’actuar com a mesures de prevenció d’incendi posen en risc la integritat dels boscos. En primer lloc, una deficient gestió dels boscos per part de les autoritats provoca l’acumulació de brossa als vorals o de males herbes que multipliquen el material inflamable en cas d’incendi.\nEl poc rendiment econòmic de la fusta i l’escassa utilització de la biomassa estarien entre les causes de l’escàs manteniment dels boscos. La biomassa és tota la matèria viva present a l’ecosistema, en aquest cas als boscos, que pot ser aprofitada com a combustible. Per aquest motiu, la biomassa és altament inflamable i només uns rajos de sol intensos serien suficient perquè s’incendiés.\nLa responsabilitat privada també és clau en la prevenció\nLa responsabilitat privada també és clau en la prevenció. El progressiu abandonament de les zones rurals ha deixat desatesos camps de cultiu que provoquen que el foc no tingui aturador. Tradicionalment, els pagesos tenien cura de les seves terres i d’aquesta manera les defensaven del foc. Els pocs propietaris que queden haurien de canviar les pràctiques agrícoles tradicionals arran de la nova realitat provocada pel canvi climàtic. Els pagesos fan servir la crema controlada com a mètode per tal d’afavorir els conreus, el pasturatge i la caça. Aquestes pràctiques acostumaven a fer-se amb l’arribada de la tardor, però ara suposen una amenaça per a la supervivència del bosc i, per tant, del propi motor econòmic de la zona.\nLa davallada de l’agricultura va incitar a alguns pagesos a diversificar la seva font d’ingressos. Per aquest motiu, en terres poc rendibles van repoblar els boscos amb espècies d’arbres no autòctones com l’eucaliptus o el pi. Totes dues molt més inflamables que el roure o l’alzina, les espècies pròpies de la zona. A banda d’introduir un potencial perill en cas d’incendi, la inclusió d’espècies alienes provoca la modificació de l’ecosistema.\nL’ecosistema és el conjunt d’organismes vius i el medi en què es relacionen. Arran de la necessitat de convivència mútua, existeix un equilibri natural dins de cada ecosistema. Quan aquest s’altera ja sigui per la introducció de noves varietats d’arbres o pel canvi climàtic, es trenca també la pròpia convivència.\nNo cal oblidar tampoc les conseqüències fatídiques que els piròmans provoquen als boscos. Els darrers incendis a Galícia i Portugal, amb més de 150 focus actius simultàniament, molts d’ells vorejant una mateixa carretera, en són una mostra.\nDijous el jutjat va dictar presó provisional sense fiança per un home de 55 anys detingut com a presumpte autor d’un delicte d’incendi forestal «d’especial gravetat» per causar un foc d’una hectàrea en una finca familiar.\nGreenpeace recorda que el clima i la meteorologia estan relacionats amb la virulència de l’incendi, la velocitat de propagació, la dificultat d’extinció i el risc per a les vides humanes. Davant d’aquesta realitat, la conservació dels nostres boscos queda, més que mai, en la implicació de tots per protegir la natura així com la realitat social i econòmica de la zona.


El bon temps permet que la nova edició del Ripostock brilli amb tota la intensitat ·\nEl bon temps permet que la nova edició del Ripostock brilli amb tota la intensitat\nSergi Bayo 10 Març 2014 1 min read\nAlguns comerciants al Ripostock // Sergi Bayó\nA diferència de la passada edició del Ripostock, celebrada el 16 de febrer, aquesta vegada ni el mal temps ni la pluja va arruinar la trobada de comerç local, amb el sol com a principal protagonista. Aquesta nova edició del Ripostock va celebrar-se el diumenge, 9 de març, a la Plaça Pere Quart, i va gaudir d’una bona afluència de públic.\nDurant la jornada més d’una vintena de comerços locals van agrupar-se a la plaça i van oferir descomptes i promocions diverses. Per exemple, es podien trobar rebaixes en els preus de roba infantil i d’adults, llenceria, papereria, joguines o electrodomèstics, entre d’altres. L’objectiu era promocionar i fomentar el comerç local, que darrerament no està vivint els seus millors moments. Així mateix, els ripolletencs van poder conèixer la gran oferta que hi ha al poble.\nEl Ripostock també va gaudir de la presència d’entitats que van oferir col·laboracions altruistes. La Careta Teatre, per exemple, va organitzar tallers de papiroflèxia i de maquillatge per als més petits. Els nens també van poder gaudir d’inflables per passar-s’ho bé mentre els pares realitzaven les seves compres.\nPrevious: Lluïsa Sallent: ‘M’alegro de tenir uns orígens de gent del camp. A Ripollet estan les meves arrels’\nNext: L’associació de Veïns Can Mas celebra amb èxit el seu concurs de migas\nRedacció 30 Juliol 2020 205


Ja tenim aquí el nostre darrer àlbum. O hauríem de dir «el primer»? En un sentit estricte, de treball coordinat narració-imatge, on tots els elements són tractats com a part explicativa, potser sí que és el primer.\n«Aquest llibre fa que la societat sigui millor» (Anna Guitart, TV3).\n«Hi ha llibres que quan els mires hi veus una intenció. Els deixes descansar, els tornes a mirar i apareix un detall que no havies vist. Més tard, en una tercera lectura, descobreixes que el missatge va més enllà del que estàs veient. Finalment, booom!, el cervell t’esclata perquè quan el mostres als infants, fan aportacions que ni havies sospitat» (Jaume Centelles).\n«Son ja moltes les obres degudes a aquesta parella d’autors que treballen cadascun dels seus llibres com qui elabora un licor, amb rigor, exigència i paciència, i això els ha valgut un merescut èxit nacional i internacional. Sota les onades marca un punt d’inflexió en la seva trajectòria» (Teresa Duran).


Raimon vol acomiadar-se deixant un bon record i “finire in bellezza”\nRaimon, ahir al Palau de la Música Catalana, on es retirarà.\nEl cantautor valencià Raimon va explicar ahir que ha decidit retirar-se dels escenaris “ara” que es troba “bé de veu”, perquè vol “deixar un bon record” i, com diuen els italians, “finire in bellezza”.\nEl cantant de Xàtiva va assegurar que se’n va “estimant l’ofici” i el públic, del qual s’acomiadarà en els dotze recitals programats per al mes de maig del 2017 al Palau de la Música de Barcelona.\nDesprés d’aquesta sèrie de recitals, el cantautor Raimon pretén “retirar-se de la vida pública” i dedicar-se a “la lectura, a fer vida de ciutadà i a ser espectador dels altres.” Als seus setanta-cinc anys, Raimon Pelegero Sanchis, conegut artísticament com a Raimon, és un dels màxims exponents de la Nova Cançó i símbol de la cançó protesta en català durant els anys de la dictadura franquista, quan va popularitzar temes com Al vent, Jo vinc d’un silenci o Diguem no.


La Diputació aportarà sis milions en tres anys al Parc Científic si surt del concurs - Diari de Girona\nLa Diputació aportarà sis milions en tres anys al Parc Científic si surt del concurs\nPere Vila carrega contra el rector de la UdG, Sergi Bonet, a qui retreu que hagi qüestionat el compromís de la corporació\npau esparch girona 19.10.2016 | 00:00\nUn instant del ple ordinari del mes d´octubre de la Diputació de Girona, celebrat ahir al migdia. Eddy Kelele/diputació de girona\nUn instant del ple ordinari del mes d´octubre de la Diputació de Girona, celebrat ahir al migdia.\nARXIU: Els patrons del Parc Científic podrien haver de respondre a títol personal\nARXIU: Usuaris del Parc Científic exigeixen "responsabilitat" a les institucions\nLa Diputació de Girona va celebrar ahir al migdia el ple ordinari del mes d'octubre, en què va aprovar un acord per aportar sis milions d'euros al Parc Científic i Tecnològic de la UdG si l'equipament aconsegueix sortir de la situació actual del concurs de creditors. La proposta va rebre els vots a favor de l'equip de govern de CiU, així com d'ERC, el PSC i Independents de la Selva (IdS), i en contra de la CUP.\nEl ple de la Diputació de Girona va aprovar ahir un acord per aportar sis milions d'euros al Parc Científic i Tecnològic de la UdG per evitar la seva liquidació. Segons l'acord, la corporació aportarà els sis milions en un període de tres anys (2017, 2018 i 2019), amb dos milions en cada anualitat. Aquest acord de ple fixa que si l'equipament surt de la situació actual del concurs de creditors -per tant, s'evita la liquidació-, la institució aportarà els sis milions per «col·laborar de forma activa» per assolir «una solució satisfactòria i raonable per a la viabilitat» del Parc Científic. L'aportació es farà «sempre que s'ajusti a les determinacions de la legislació vigent aplicable». De fet, Vila va recordar que, mentre el Parc Científic estigui en la situació actual del concurs de creditors, la Diputació no pot fer cap aportació «perquè la llei ho impedeix». La proposta va rebre els vots a favor de l'equip de govern de CiU així com d'ERC, el PSC i Independents de la Selva (IdS), i en contra de la CUP.\nAbans de la votació, el president de la Diputació, Pere Vila, va carregar contra el rector de la UdG, Sergi Bonet, per haver qüestionat el compromís de la institució amb el Parc Científic. «No sé com dir-ho més clar», va exclamar Vila, que es va mostrar «sorprès i decebut» per les últimes declaracions de Bonet. Aquest dilluns, el rector de la UdG va assegurar que l'Ajuntament de Girona, la Diputació i la Generalitat «no han actuat amb temps i forma» per salvar el Parc Científic. Bonet va reclamar un acord de ple concret de cada administració que pugui servir com a garantia davant del Ministeri d'Economia. Per això, Vila va aprofitar per respondre: «Si en les properes hores se m'explica, cosa que dubto, quin camí hauríem d'haver seguit, convocarem un ple extraordinari amb un nou acord».\nVila va remarcar que un acord de ple és la posició «més important» que pot adoptar la Diputació. Després de repetir quin és l'acord aprovat per la corporació, Vila va afegir: «Ha quedat clar?». «Ho dic per aquells que no volen escoltar», va sentenciar, com a retret a les darreres manifestacions de Bonet, que ha posat en dubte la fermesa de l'acord. Pel que fa a l'aprovació d'aquest acord de ple, Vila va valorar ahir: «És la típica decisió que per alguns genera incomprensió que aquesta institució posi sis milions i que per altres també suposaria incomprensió que es deixés caure l'equipament».\nDiferència amb l'Ajuntament\nLa Diputació, a diferència de l'Ajuntament de Girona, va portar al ple el compromís d'aportar sis milions al Parc Científic amb un acord. Segons fonts de la corporació, la secretaria de la institució no ha emès cap informe sobre aquest acord de ple perquè no s'ha sol·licitat. El motiu és que l'informe es fa si ho demana el president de la Diputació o, com a mínim, una tercera part del ple. En canvi, l'Ajuntament no ha portat al ple aquest compromís perquè els serveis jurídics municipals valoren que un acord d'aquest tipus seria il·legal. Aquest dilluns, l'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, va explicar que això podria suposar que els regidors haguessin de respondre legalment amb els seus propis béns. Ara bé, Vila va subratllar ahir «el convenciment» de la institució en l'aprovació de l'acord, ja que va considerar que és «correcte i legal». Així mateix, va avançar que la Diputació no descarta la possibilitat de comprar part dels edificis del Parc Científic, en funció de com es resolgui la situació del concurs de creditors.\nEn el ple d'ahir, el diputat provincial de la CUP, Lluc Salellas, va criticar durament aquest acord: «Ningú està parlant de com hem arribat fins aquí». També va aprofitar per qüestionar que els patrons privats del Parc Científic «no posin ni un duro» per evitar la liquidació. «La Cambra de Comerç o la FOEG en són part. Per què aquesta gent no hi posa diners i per què estem les institucions públiques, una vegada més, posant-ho tot?», va qüestionar Salellas. «Estem parlant ja de 48 milions d'euros públics que ha costat el projecte i encara sembla que la mamella ha de continuar rajant», va concloure.\nPel que fa als partits de l'oposició que van donar suport a l'acord, el portaveu d'ERC, Pau Presas, va dir que «no es pot deixar perdre» el Parc Científic. També va apuntar que, malgrat que hi va haver una mala gestió i planificació des del principi, els darrers anys s'ha produït un «canvi de tendència». Tot i això, la formació va demanar vincular l'acord al pla de viabilitat econòmica de l'equipament, fer un estudi de viabilitat tècnica i jurídica, a part que la Diputació «posi ordre» a les fundacions i altres entitats de les quals forma part.\nEl portaveu del PSC, Juli Fernández, va defensar que el seu partit «sempre ha estat partidari del Parc Científic», tot i que va afegir: «Segurament la gestió no ha estat la correcta».\nSuport als encausats pel 9-N i als camins de ronda gironins . Comarques


Afincats a Dubai, sabiem que no seria fàcil planificar el nostre casament en una destinació llunyana com és Espanya. Tot i així, la nostra wedding planner Stephanie d’AG Planning ens ho va posar fàci I només vam haver de viatjar a Espanya un cop prèviament a la boda. L’Stephanie ens va transmetre calma, va ser pacient i sobretot molt sincera en totes les seves recomanacions.\nDes del primer moment que vam entrar al Castell de Tamarit vam saber que ERA EL LLOC!! Va ser absolutament meravellós i tots els nostres convidats no van deixar d’alabar tant el lloc com la gastronomia., la decoració i la planificació en general del nostre casament, ple de diversió i somriures! Absolutament impressionant.\nAG Planning es va adaptar a totes les nostres peticions especials al nostre GRAN DIA! Tot l’equip d’AG Planning va tenir cura de cada detall i es van assegurar que tot fluïs segons el previst.\nEls aperitius al còctel, la carn de cangur com a plat principal i sense oblidar les postres que eren d’un altre món! No només la presentación dels plats estava cuidad sino que realment els plats també estaven deliciosos. Us podem garantitzar que no trobareu res més deliciós a cap altre lloc!\nTant l’espai del Castell de Tamarit com l’equip d’AG Planning tenen el valor que suposa el cost de celebrar un casament amb ells. Els nostres convidats ja ens pregunten quan tornarem a celebrar-hi una festa allí.\nGràcies Stephanie (que haguessim fet sense tu!) i a AG Planning pel millor dia de les nostres vides que mai oblidarem.


Àlex Carbonell, a punt de fitxar pel CF Reus\nÀlex Carbonell, en una sessió d'entrenament.\nTwitter Àlex Carbonell\nEl centrecampista del Barça B podria ser traspassat al club roig-i-negre en les properes hores\nActualitzada 27/07/2017 a les 14:52\nÀlex Carbonell, jugador del Barça B, es podria trobar a tan sols unes hores de fitxar pel CF Reus, tal i com ha avançat RAC1. Es tracta d'un centrecampista de 19 anys procedent del Barça B, qui faria el traspàs del jugador al club roig-i-negre.\nLa primera opció del jugador, a qui l'entrenador del Barça B Gerard López ha informat que no compta amb ell per la propera temporada, era una cessió. Tot i així, finalment tot apunta que Carbonell serà traspassat. El Barça B es podria guardar la opció de recompra.


La segona edició del Skyline Film Festival de Benidorm aspira a aconseguir els 400 curts - LOBLANC\nLa segona edició del Skyline Film Festival de Benidorm aspira a aconseguir els 400 curts\nLa regidora de Cultura, Ana Pellicer, ha anunciat que la tercera edició del Skyline Film Festival de curtmetratges de Benidorm tindrà lloc entre el 4 i el 7 d’abril. L’edil ha informat d’aquesta nova edició acompanyada per la directora de l’esdeveniment, Beatriz Hernández, i ha precisat també que les projeccions es realitzaran a l’Aula de Cultura de la Fundació CAM.\nAna Pellicer ha recordat que la segona edició del festival de l’any passat va posicionar o a la ciutat “en un lloc molt important” dins del panorama professional. “La gent –ha dit la regidora- parla del festival de curts de Benidorm. Són moltes les persones que s’han interessat a participar”. Una “proximitat” amb la indústria audiovisual que, en paraules de la responsable de l’àrea de Cultura, s’espera que “servisca de referència als futurs cineastes nacionals i internacionals” i que busca “oferir un espai a tots els que comparteixen la passió” pel cinema.\nPer part seua, la directora del festival ha assenyalat que “hui dia” ja hi ha inscrits 150 curts i que l’organització “espera doblegar” la quantitat de l’any passat, “aconseguir els 400 treballs». Respecte als films seleccionats en 2018, Beatriz Hernández, ha recordat a ‘Mare’ de Rodrigo Sorogoyen que a més de per el festival benidormense, ha sigut nominada enguany en els Oscar de Hollywood.\nSobre els premis, tots els treballs projectats rebran 200 euros. Una iniciativa que caracteritza el Skyline Film Festival. “Crec –ha indicat Hernández- que és el més just. Altres festivals haurien de fixar-se en nosaltres i copiar-nos”. D’altra banda, hi haurà sengles premis de 350 euros per al millor curt valencià, el millor documental i per al millor guió. El curtmetratge que resulte guanyador del festival, rebrà 550 euros.\nEl festival també aposta per la indústria audiovisual valenciana i en valencià. El 20% de les projeccions “seran en valencià o subtitulades en valencià”, ha precisat Hernández. El Skyline Film Festival també premiarà el millor curt realitzat per estudiants “que tracte sobre igualtat o integració social”. No serà “un premi en metàl·lic –ha aclarit Hernández- serà un premi de distribució internacional per tots els països del món».\nEl termini de recepció d’originals romandrà obert fins al 8 de març. Durant els dies de projecció, la ciutat acollirà activitats paral·leles, concretament hi haurà tallers de Stop Motion i doblatge dirigits a xiquets i joves. Així mateix, hi haurà classes magistrals a càrrec de professionals del seté art. Com a mostra, Hernández ha anunciat la presència a Benidorm de la dissenyadora de vestuari cinematogràfic Clara Bilbao, guanyadora de tres Premis Goya.\nAnteriorIntensa agenda cultural per a aquest cap de setmana a Xàbia\nSiguienteLa segunda edición del Skyline Film Festival de Benidorm aspira a alcanzar los 400 cortos\nEl Col·lectiu DD Marte exposa en el MUA i part dels espais improbables i l’adaptació emocional


Ens trobem immersos en una crisi sanitària sense precedents i a les portes d’una crisi social, ambiental i econòmica que d’aquí a pocs anys afectarà tot el planeta. Cada vegada més persones som conscients del problema, però quines són les solucions i com podem aplicar-les cada un de nosaltres?\nEn aquest llibre hi trobaràs les claus per comprendre, practicar i consumir l’agricultura regenerativa i entendre per què, malgrat els beneficis, aquest no és encara un moviment majoritari entre el sector primari.\nAutor: Font, Francesc\nPagès de novena generació i pare de tres fills. Enginyer tècnic agrícola especialitzat en agricultura orgànica, gestió holística, permacultura, gestió orgànica del sòl i tot un seguit d’eines que anomenem «agricultura regenerativa». Fundador i codirector de la consultoria Agroassessor Consultors Tècnics SL i director tècnic, entre d’altres, de Can Font i Olirium, a l’Empordà, i Son Felip i Algaiarens, a Menorca. Des de fa anys, és divulgador del model regeneratiu mitjançant formacions i conferències i col·laborador habitual del diari Menorca.


Fòrum Social Europeu: pròxima parada Atenes - Indymedia Barcelona\nFòrum Social Europeu: pròxima parada Atenes\nper Esther Vives\t 02 mai 2006\nEl 4Âº FÃ²rum Social Europeu (FSE) arriba a Atenes marcat per les mobilitzacions estudiantils i sindicals a FranÃ§a contra la CPE i orientant el debat i l'acciÃ³ en la lluita contra les retallades socials i les privatitzacions a Europa. El lema â��Una altra Europa Ã©s possibleâ�? i sobretot el com construir-la Ã©s una prioritat en aquest FSE, especialment, desprÃ©s, del â��noâ�? francÃ¨s i holandÃ¨s al Tractat de ConstituciÃ³ Europea.\nAtenes acull la quarta ediciÃ³ del FSE del 4 al 7 de maig amb la voluntat de donar un salt qualitatiu a l'esdeveniment, marcant diferÃ¨ncies, i prioritzant els seminaris, els debats i la construcciÃ³ de xarxes enfront de les grans conferÃ¨ncies i els ponents â��estrellaâ�?. Una de les principals novetats del 4Âº FSE Ã©s la supressiÃ³ de les grans conferÃ¨ncies, per a evitar aixÃ els eterns debats en les reunions preparatÃ²ries sobre el nombre de ponents i quotes per paÃs, i donar el mÃ xim protagonisme als seminaris convocats des de les xarxes temÃ tiques i organitzacions. En total es preveu la celebraciÃ³ de 400 seminaris i tallers, que han significat una tasca faraÃ²nica d'aglutinar propostes provinentes de tota Europa en 17 eixos temÃ tics: agricultura, democrÃ cia, discriminaciÃ³, drets socials, economia, educaciÃ³-mitjans-cultura, medi ambient, dones, guerra, immigraciÃ³, mundialitzaciÃ³, pobresa, repressiÃ³, estratÃ¨gies, treball, UniÃ³ Europea, urbanisme.\nA Atenes, el FSE tindrÃ lloc en un Ãºnic espai, en les instalÂ·lacions al costat de l'antic aeroport de l'oest, on es portaran a terme seminaris, activitats culturals, concerts... i comptarÃ , tambÃ©, amb allotjament gratuÃ¯t i serveis d'alimentaciÃ³ i catering a cÃ rrec de xarxes d'economia solidÃ ria. El programa inclou seminaris i tallers el dijous, 4, divendres, 5, i dissabte, 6, al matÃ; manifestaciÃ³ contra el neoliberalismo, la guerra i el racisme, el dissabte a la tarda; i assemblea de moviments socials, el diumenge, 7, al matÃ.\nAlgunes de les xarxes que comptaran amb mÃ©s protagonisme seran les d'estudiantes, les de dones, dâ��ecologistes, contra la guerra i de suport a la lluita del poble palestÃ, entre dâ��altres. El dissabte al matÃ tindrÃ lloc l'Assemblea de Dones amb l'objectiu d'aglutinar les propostes i accions aprovades en el marc dels seminaris i tallers feministes; donar la mÃ xima visibilitat a la participaciÃ³ de les dones; i facilitar la connexiÃ³ i l'intercanvi entre les xarxes i els grups participants. L'Assemblea de Moviments Socials, el diumenge al matÃ, centrarÃ els debats i les aportacions en la vessant mÃ©s polÃtica destacant algunes campanyes unitÃ ries que permetin, en els prÃ²xims mesos, concentrar esforÃ§os en una mateixa estratÃ¨gia d'acciÃ³ i mobilitzaciÃ³.\nUna altra de les principals novetats de l'esdeveniment serÃ la divisiÃ³ del macro-espai-fÃ²rum en Ã rees temÃ tiques i la implantaciÃ³ del â��territori socialâ�?, ambdues experiÃ¨ncies realitzades en les dues Ãºltimes edicions del FÃ²rum Social Mundial perÃ² encara inÃ¨dites al FSE. En aquesta ocasiÃ³, el FSE comptarÃ amb vuit Ã rees temÃ tiques: fÃ²rum social urbÃ , dones, AmÃ¨rica Llatina, el mÃ³n en resistÃ¨ncies, entre dâ��altres, que integraran tota una sÃ¨rie d'activitats definides sota aquests temes facilitant la trobada i la interacciÃ³ entre grups i xarxes.\nL'experiÃ¨ncia del â��territori socialâ�? tÃ© com objectiu adequar les prÃ ctiques organitzatives del FSE als valors que es defensen: sostenibilitat, alimentaciÃ³ local i biolÃ²gica, boycot a les multinacionals, Ãºs del programari lliure, etc, amb l'objectiu de prefigurar aquest â��altre mÃ³n possibleâ�?. La introducciÃ³ del ALIS, un nou sistema tÃ¨cnic per a la interpretaciÃ³ en la banda FM i l'enregistrament de dades, ideat des dels moviments socials, serÃ una altra de les principals novetats que permetrÃ un estalvi econÃ²mic important comparat amb els sistemes tÃ¨cnics tradicionals d'interpretaciÃ³ i un avanÃ§ en la autogestiÃ³n del moviment.\nA nivell temÃ tic, les resistÃ¨ncies al neoliberalisme, la defensa dels drets socials i dels treballadors, la lluita contra la precarietat i la situaciÃ³ d'Europa desprÃ©s del â��noâ�? en el referÃ¨ndum francÃ¨s i holandÃ¨s al Tractat de ConstituciÃ³ Europea seran temes de discussiÃ³ centrals per a gran part de l'esquerra reunida a Atenes. Una de les iniciatives en les quals s'estÃ treballant Ã©s en l'elaboraciÃ³ d'una â��Carta de Principis per una altra Europaâ�? que es definirÃ a partir de les conclusions de diferents seminaris i en la que sâ��ha estat treballant des de la victÃ²ria del â��noâ�? francÃ¨s i holandÃ¨s.\nLa situaciÃ³ polÃtica a AmÃ¨rica Llatina serÃ una altra de les qÃ¼estions clau, ja que quatre dies desprÃ©s de la clausura del FSE tindrÃ lloc a Viena (SuÃ¯ssa) la cimera oficial dels caps d'estat d'AmÃ¨rica Llatina i Europa i varis dels assistents a la contracimera participaran primer al fÃ²rum d'Atenes. De fet, els organitzadors d'ambdÃ³s esdeveniments han treballat conjuntament per a coordinar esforÃ§os i al final del FSE s'habilitaran autocars per a viatjar d'Atenes a Viena i facilitar la participaciÃ³ en les mobilitzacions a SuÃ¯ssa.\nUn total de 133 colÂ·lectius grecs configuren el ComitÃ¨ Organitzador â��Pan Helenicâ�?, entre els quals destaquen el FÃ²rum Social Grec, partits polÃtics d'esquerres, grups feministes, colÂ·lectius de gais, lesbianes i transexuales, ONG's, entre dâ��altres. Els grans sindicats tenen una participaciÃ³ supraestructural i sÃ³n els principals finanÃ§adors de l'esdeveniment. Els organitzadors calculen que un total de 50 mil persones assistiran al fÃ²rum, 10 mil de les quals de fora de GrÃ¨cia. En concret, es preveu la participaciÃ³ de 4 mil assistents dels Balcans, 1.500 turcs, 200 russos i un nombre considerable de representants d'organitzacions italianes i franceses.\nL'Ãºltima ediciÃ³ del FSE va tenir lloc a Londres, l'octubre del 2004, amb l'assistÃ¨ncia d'unes 25 mil persones i amb un fort accent antiguerra. Anteriorment ParÃs i FlorÃ¨ncia havien acollit les anteriors edicions del fÃ²rum continental amb la participaciÃ³ d'unes 50 mil persones respectivament.\nRe: Fòrum Social Europeu: pròxima parada Atenes\nper X?\t 03 mai 2006\nFSE, S.A. filial deslocalizada de la multinacional FSM, S.A. Diplomatique


Rovira-Beleta dóna les claus del turisme accessible en la 3a Edició de la Fira Gran Canària Accessible | UIC Barcelona\nEnrique Rovira-Beleta Cuyás, professor d’Accessibilitat de la School of Architecture, ha participat com a ponent i en una taula de debat en la 3a Edició de la Fira Gran Canària Accessible, celebrada els dies 16, 17 i 18 d’abril en el Recinte Firal de Canàries (INFECAR).\nEn la ponència “Turisme accessible: el gran negoci del segle XXI”, Enrique Rovira-Beleta va descobrir diverses maneres de projectar adaptades a tots els públics sense necessitat de dissenys especials. En la mateixa ponència, es van mostrar exemples en què persones amb discapacitat i usuaris de cadires de rodes visiten sense cap problema diferents ciutats i llocs del món.\nLa taula de debat “Turisme accessible” la van integrar dos ponents de PREDIF (Reial Patronat sobre Discapacitat): l’arquitecte José Alberto Jiménez (professor també del Postgrau en Accessibilitat i Disseny per a Tothom de la School of Architecture) i el mateix Enrique Rovira-Beleta. Es va debatre com gràcies a la certificació d’espais accessibles i a polítiques públiques de discapacitat s’obren noves vies de negoci.\nLa Fira Gran Canària Accessible té com a objectiu prioritari conscienciar i formar els sectors implicats i la població en general sobre els beneficis de tenir una illa adaptada i accessible per a tothom. El lema d’aquesta 3a edició, "Una illa que construeix ponts amb el món", reflecteix l’aposta per l’accessibilitat universal, amb la finalitat de conscienciar i aconseguir que els entorns, els productes i els serveis que ofereix Gran Canària puguin beneficiar en igualtat de condicions qualsevol persona, amb discapacitat o sense.\nCarmen Mendoza participa en la Cimera de Disseny per a la Humanitat celebrada a Nova York


Saber donar i rebre\nDilluns 10 de febrer a les 19h\nal Centre cívic L’Estació\na càrrec de Lena Dahlgren\nLlegeix més:Xerrada Autoestima:saber donar i rebre\nUna biblioteca per evitar l’exclusió social\nL'institut Andreu Nin del Vendrell ha rebut una donació de part de l'Obra Social de la Caixa per poder renovar equipament bàsic de la biblioteca en el marc d'un projecte d'afavorir la integració d'alumnes amb menys recursos i dificultats d'accés a internet. Cal recordar que el centre és el pioner al Vendrell de l'ensenyament en format digital.\nTallers de torn, joieria i ceràmica i “Un matí d’animalades” a l’Escola Municipal d’Art Apel·les Fenosa\nLa Regidoria d'Educació del Vendrell programa nous tallers a l'Escola Municipal d'Art Apel·les Fenosa. L'oferta consisteix en un Taller de torn, un de joieria i ceràmica, i un taller anomenat "Un matí d'animalades".\nLlegeix més:Tallers de torn, joieria i ceràmica i “Un matí d’animalades” a l’Escola Municipal d’Art Apel·les...\nTaller "I si els nens i nenes vinguessin al món amb un manual d'instruccions?" organitzat pel Pla Educatiu d'Entorn\nEl Pla Educatiu d'Entorn organitza els taller "I si els nens i nenes vinguessin al món amb un manual d'instruccions"? és un tallar adreçat a pares i mares amb fills/es de 6 a 12 anys, on es tractaran temàtiques com l'afecte, l'autoritat, resolució de conflictes, etc.\nLes sessions seran els divendres 15, 22 i 29 de novembre i el 13 i 20 de desembre de les 17,30 a les 19,30 al Centre Cívic i el taller és gratuït.\nHi haurà servei d'acollida a 2€/sessió per família.\nLes matrícules seran obertes durant tot el període de formació.\nDescarrega el díptic Nens amb manual d'instruccions\n“Vendrellencs il•lustres”. Sortida dels alumnes de català pel centre del Vendrell.\nEl passat dissabte 9 de novembre es va dur a terme la primera sortida dels alumnes dels cursos de català per a adults, organitzats pel Consorci per a la Normalització Lingüística, a través de l'Oficina de Català del Vendrell, i la regidoria d'Educació de l'Ajuntament del Vendrell, per conèixer diferents llocs d'interès de la vila.\nLlegeix més:“Vendrellencs il•lustres”. Sortida dels alumnes de català pel centre del Vendrell.\nL’Escola d’Art Apel·les Fenosa inicia els cursos monogràfics amb pessebres i mottainai\nLa Regidoria d'Educació del Vendrell obre nous monogràfics a l'Escola Municipal d'Art Apel·les Fenosa els dissabtes.\nLlegeix més:L’Escola d’Art Apel·les Fenosa inicia els cursos monogràfics amb pessebres i mottainai\nLlegeix més:L’Escola d’Art Apel·les Fenosa obre l’Espai fenosià de creació artística per al curs 2013-14\nLa Ballaruga presenta les colònies d'estiu 2015\nCursos de català per adults al Vendrell, 2013-14\nOferta formativa dels cursos de català al Baix Penedès


El sector empresarial reafirma i augmenta la seva aposta pel sector cultural de la mà de la f () - Fundació Catalunya Cultura\nEl sector empresarial reafirma i augmenta la seva aposta pel sector cultural de la mà de la f ()\nEl Patronat de la Fundació, presidit per Damm, Fluidra a la vicepresidència i format per Fundació Banc Sabadell, Acta Diurna, Gramona, Grupo Planeta, HP, Institut Català de Finances, Abertis, Fundació Bancària La Caixa i BBVA – FACC, s’ha reunit a la seu d’Abertis Infraestructures celebrant, també, la incorporació dels dos nous membres Moventia i Fundació Sorigué. En aquesta trobada s’ha fet balanç del 2017 i s’ha enfocat un any 2018 que arrenca, també, amb més empreses dins el Consell de Mecenatge de la institució i la satisfactòria consolidació de diverses iniciatives culturals que han passat per la Llotja de la Fundació.\nLa jornada ha servit, per altra banda, per a donar el tret de sortida de la convocatòria de 2018, que s’obrirà al llarg d’aquest mes de febrer i en la que 20 nous projectes seran guiats per la Fundació que dirigeix Gemma Sendra. Des de la convocatòria de la Llotja de Projectes de 2017 han aconseguit el 100% del finançament sol·licitat iniciatives tan diverses com l’associació cultural ubicada al barri del Raval Diàlegs de Dona; el mercat de poesia, fotografia i il·lustració UtopiaMarkets; el festival de literatures i arts infantil i juvenil FLIC; i el projecte que garanteix l’accés a la cultura a persones en risc d’exclusió social Apropa Cultura, entre d’altres.\nGemma Sendra destaca que, des de la Fundació, treballen amb l’imperatiu d’aconseguir que altres empreses s’obrin a la cultura, entenguin que aquesta és imprescindible per a tenir un país innovador i avançat i experimentin en el seu propi entorn els beneficis que d’ella se’n desprenen. Les 11 empreses que avui s’han incorporat són un clar exemple de com la cultura pot ser un importantíssim factor de transformació interna i alhora social. “Estem convençuts que incrementar el suport a la cultura ajuda a construir una societat més pròspera, oberta, justa, equitativa i avançada”.\nEn la segona part de l’acte s’ha sumat a la trobada el Consell de Mecenatge de la Fundació que enguany incorpora fins a nou noves companyies. A les que ja en formaven part, Fundació de Música Ferrer-Salat, Fundació Carmen i Lluís Bassat i CECOT, s’hi han afegit Llet Nostra, Grupo Indukern, Eurofragance, Fundació Güell, Fundació Vila Casas, Roca Junyent, Zurich, Lluch Essence i Matholding.\nTots els membres de l’òrgan de govern de la Fundació Catalunya Cultura han ratificat el seu compromís per ajudar els projectes culturals a consolidar-se i incrementar les seves possibilitats de finançament. En aquest context de dificultats sòcio-econòmiques, les simbiosis entre els sectors empresarial i cultural tenen el valor de contribuir a enriquir el país en tots els àmbits; així ho afirmava el president del Patronat, Enric Crous: “Des de la Fundació Catalunya Cultura convidem a qualsevol empresa i/o ciutadà a implicar-se en la cultura com a defensa del seu entorn vital i vertebració i expressió de la societat a la qual pertany”.\nEn aquesta mateixa direcció, el vicepresident Eloi Planes assenyalava que “el reconeixement social del mecenatge pot ser un detonador de canvi i pot tenir un efecte de contagi positiu que, en última instància, alimenti un canvi sistèmic que garanteixi un país més ric i un teixit cultural sostenible”.


CATzona – Pàgina 2915 – Portal digital de noticies i actualitat en català. Actualitat, notícies, última hora a Catalunya, Espanya i el món.\nSense comentaris a El Govern no es mulla sobre la Setmana Santa\nEl Govern podria establir un calendari de relaxament de les restriccions per contenir el covid de cara a Setmana Santa. Així ho ha explicat la consellera de Presidència i portaveu en funcions, Meritxell Budó, en la roda de premsa posterior al Consell Executiu. Budó ha assegurat que, “sempre que la pandèmia ens ho permeti”, l’executiu es dóna aquests dies de […]\nSense comentaris a El director de l’FBI qualifica de «terrorisme intern» l’assalt al Capitoli per partidaris de Trump\nEl director de la Policia Federal dels Estats Units (FBI), Christopher Wray, ha confirmat aquest dimarts que el cos policial ha classificat l’assalt al Capitoli del 6 de gener, portat a terme per partidaris de l’expresident Donald Trump, com a «terrorisme domèstic». «Aquest atac, aquest setge, aquest comportament criminal, simple i pla, és un comportament […]\n← Entrades més noves 1 … 2.914 2.915 2.916 … 3.058 Entrades més antigues →