DOGC n�m. 4345 - 17/03/2005\nRESOLUCI� EDC/712/2005, d'11 de mar�, per la qual s'aproven les normes de preinscripci� i matr�cula de l'alumnat als centres, per al curs 2005-2006, en els ensenyaments sufragats amb fons p�blics de les llars d'infants i de r�gim general, i en els d'arts pl�stiques i disseny, de grau mitj� de m�sica i de dansa, d'idiomes en escoles oficials, ensenyaments superiors de disseny i ensenyaments de conservaci� i restauraci� de b�ns culturals. (P�g. 6688)\nEDC/712/2005, d'11 de mar�, per la qual s'aproven les normes de preinscripci� i matr�cula de l'alumnat als centres, per al curs 2005-2006, en els ensenyaments sufragats amb fons p�blics de les llars d'infants i de r�gim general, i en els d'arts pl�stiques i disseny, de grau mitj� de m�sica i de dansa, d'idiomes en escoles oficials, ensenyaments superiors de disseny i ensenyaments de conservaci� i restauraci� de b�ns culturals.\nEl Decret 252/2004, d'1 d'abril, publicat al DOGC n�m. 4105, de 2.4.2004, estableix el procediment d'admissi� de l'alumnat als centres docents en els ensenyaments sufragats amb fons p�blics.\nDe conformitat amb el que disposa aquest Decret i per tal de regular els processos d'admissi� de l'alumnat als centres, per al curs 2005-2006,\nAquesta Resoluci� �s d'aplicaci� a l'admissi� de l'alumnat a les llars d'infants, als centres que imparteixen els ensenyaments de r�gim general i als centres que imparteixen ensenyaments d'arts pl�stiques i disseny, de grau mitj� de m�sica i de dansa, d'idiomes en escoles oficials, ensenyaments superiors de disseny i ensenyaments de conservaci� i restauraci� de b�ns culturals, sufragats amb fons p�blics.\n2.1 D'acord amb l'article 5 del Decret 252/2004, d'1 d'abril, els corresponents serveis territorials del Departament d'Educaci� comuniquen als centres sufragats amb fons p�blics, abans de l'inici del per�ode de preinscripci�, la composici� inicial de grups per a cada tipus d'ensenyament, en l'�mbit d'aplicaci� d'aquesta Resoluci�, llevat de les llars d'infants de titularitat municipal. En el cas del municipi de Barcelona, l'oferta de places escolars ser� comunicada pel Consorci d'Educaci� de Barcelona.\n2.2 El nombre de places escolars per a cada curs �s el que es deriva dels grups assignats, aplicant la relaci� d'alumnat per grup establerta amb car�cter general, llevat dels centres i zones en els quals el Departament d'Educaci�, per resoluci� del director o la directora dels serveis territorials, hagi establerta, en aplicaci� de la disposici� addicional primera de l'esmentat Decret, una r�tio diferent.\nEl nombre de vacants per a cada curs �s el que resulta de deduir del nombre de places escolars dels grups assignats la reserva corresponent a la previsi� d'alumnat procedent del curs anterior que s'espera que progressin de curs i la reserva corresponent a la previsi� d'alumnat del mateix centre que haur� de repetir curs, �s a dir, romandre un any m�s en el mateix curs, els quals no han de formalitzar sol�licitud de preinscripci�. A aquest efecte, es considera repetidor qui ha de cursar de nou la totalitat del curr�culum corresponent a un curs determinat d'un pla d'estudis.\nAl primer curs d'educaci� infantil, dels cicles formatius de la formaci� professional espec�fica, dels cicles formatius d'arts pl�stiques i disseny, de la modalitat d'arts del batxillerat, del grau mitj� de m�sica i de dansa, dels ensenyaments superiors de disseny i dels ensenyaments de conservaci� i restauraci� de b�ns culturals, no es fa cap reserva per a l'alumnat que progressa del curs anterior.\n2.3 L'alumnat que hagi de romandre un any m�s en un curs determinat s'escolaritza al mateix centre, si aquest continua oferint els ensenyaments corresponents, llevat que manifesti la seva voluntat en sentit contrari.\n2.4 A l'educaci� infantil, a l'educaci� prim�ria i a l'educaci� secund�ria obligat�ria, el centre ha de reservar dues places de cada grup per a l'alumnat amb necessitats educatives espec�fiques de les que preveu l'article 16 del Decret 252/2004, d'1 d'abril, nombre que es pot incrementar per resoluci� del director o la directora dels serveis territorials, d'acord amb les previsions de l'article 17 del Decret esmentat. A les llars d'infants aquesta reserva �s d'un lloc escolar per a cada grup. Al batxillerat i als cicles de formaci� professional de grau mitj� i grau superior no es far� cap reserva amb car�cter general, per� per resoluci� del director o la directora dels serveis territorials es podr� establir una reserva en els centres on sigui convenient, per atendre millor l'alumnat amb necessitats educatives espec�fiques.\n2.5 Les reserves s�n �nicament efectives mentre duri el proc�s de preinscripci�, que es considera acabat en el moment en qu� es procedeix a l'assignaci� de places amb car�cter definitiu.\n2.6 Amb anterioritat a l'inici del proc�s de preinscripci�, el Departament d'Educaci� ha d'informar de l'oferta d'ensenyaments sufragats amb fons p�blics a Catalunya objecte d'aquesta Resoluci�. Aquesta informaci� es fa p�blica i es pot consultar als centres docents, als ajuntaments -en el seu cas a les oficines d'informaci� escolar i a les oficines municipals d'escolaritzaci�-, als serveis territorials, a les oficines gestores i a les p�gines web del Departament d'Educaci� (http://www.gencat.net/educacio), al portal de l'Administraci� Oberta de Catalunya (http://www.cat365.net), i altres mitjans de difusi� que el Departament d'Educaci� determini.\nModificaci� de l'oferta de places escolars\nEl nombre de grups es pot modificar per la Direcci� General de Centres Docents a la vista de les dades de preinscripci� i de les necessitats d'escolaritzaci�. La relaci� d'alumnat adm�s es fa d'acord amb l'oferta i els grups definitivament assignats. Les modificacions, si s'escau, es comuniquen i es fan p�bliques pels mateixos mitjans que l'oferta inicial.\n4.1 Els centres han d'informar sobre els aspectes relacionats a l'article 4 del Decret 252/2004, d'1 d'abril, que s�n:\na) L'oferta d'ensenyaments sufragats amb fons p�blics del centre i l'oferta de llocs escolars vacants en cadascun d'aquests.\nb) L'�rea territorial de proximitat del centre per a cada ensenyament i, si escau, l'adscripci� del centre a altres centres docents per a la continu�tat dels estudis.\nc) El projecte educatiu, els criteris generals de prioritat en l'admissi� de l'alumnat i, si s'escau, els criteris espec�fics d'admissi� establerts normativament per a determinats ensenyaments que ofereixi el centre.\nd) Les activitats escolars complement�ries que ofereix el centre i les quotes corresponents, aix� com el car�cter voluntari i no lucratiu d'aquestes activitats.\ne) Les activitats extraescolars i els serveis escolars que ofereix el centre, i les quotes corresponents, aix� com el car�cter voluntari i no lucratiu d'aquestes activitats i serveis.\nf) El r�gim de finan�ament amb fons p�blics dels ensenyaments concertats i, si s'escau, el car�cter propi del centre, en el cas dels centres privats amb ensenyaments concertats.\ng) Els ajuts que el centre rep de les administracions p�bliques per sufragar altres ensenyaments que tamb� imparteixi.\nAquesta informaci� es far� p�blica en el tauler d'anuncis del centre i mitjan�ant tots els sistemes d'informaci� p�blica de qu� aquest disposi.\n4.2 Les oficines d'informaci� escolar i les oficines municipals d'escolaritzaci� informen les fam�lies i l'alumnat de tota l'oferta educativa dels centres del seu �mbit municipal, amb especificaci� dels nivells educatius impartits i del corresponent nombre de places totals i vacants; de les activitats complement�ries i extraescolars i dels serveis escolars que els centres ofereixen i de les quotes autoritzades o aprovades, segons correspongui, per aquestes activitats i serveis, aix� com del seu car�cter voluntari. Informaran tamb� sobre la titularitat dels centres i, si s'escau, i d'acord amb la informaci� facilitada per aquests, sobre el seu car�cter propi.\n4.3 Els centres han de proporcionar a les oficines d'informaci� escolar i a les oficines municipals d'escolaritzaci� del seu municipi, abans de l'inici del periode de preinscripci�, la informaci� assenyalada en l'apartat anterior. Els serveis territorials facilitaran a aquestes oficines les dades relatives als nivells educatius a impartir pels centres i a les places totals i vacants.\nCalendari i proc�s de preinscripci�\n5.1 El proc�s de preinscripci� s'inicia amb la presentaci� de sol�licituds i finalitza amb la publicaci� de les relacions d'alumnat adm�s. En l'�mbit d'aplicaci� d'aquesta Resoluci�, els per�odes de preinscripci� per a l'admissi� de l'alumnat en els diferents ensenyaments s�n els que figuren a l'annex 1. Qualsevol sol�licitud d'admissi� per al curs 2005-2006 presentada abans de l'inici d'aquests per�odes t� la consideraci� de nul�la.\n5.2 La sol�licitud d'admissi� es formalitza, dins els per�odes indicats, en l'impr�s que es troba a disposici� dels sol�licitants als centres docents, als ajuntaments, a les oficines municipals d'escolaritzaci�, als serveis territorials del Departament d'Educaci� i en el cat�leg de models de documents del sistema d'atenci� al ciutad� (SAC) a l'adre�a http://www.gencat.net/educacio.\n5.3 Per poder ser adm�s o admesa per primera vegada en un centre per cursar ensenyaments sufragats amb fons p�blics, cal presentar un impr�s de sol�licitud d'admissi�. Tamb� cal presentar sol�licitud d'admissi� per poder accedir a l'educaci� infantil, al batxillerat de la modalitat d'arts, a qualsevol modalitat de batxillerat si s'est� cursant o s'ha cursat un cicle formatiu, a la formaci� professional espec�fica i als diferents ensenyaments de r�gim especial, encara que s'imparteixin al mateix centre on s'est� matriculat.\nLa presentaci� de m�s d'una sol�licitud per accedir al mateix tipus d'ensenyaments, comporta la invalidaci� dels drets de prioritat que puguin correspondre.\nEn el cas de l'alumnat que vulgui accedir a centres integrats, �s a dir, a centres que imparteixen ensenyaments d'educaci� prim�ria, d'educaci� secund�ria obligat�ria o de batxillerat i, tamb�, ensenyaments de m�sica o de dansa, cal presentar dues sol�licituds de preinscripci�: una al centre integrat i una altra, en la qual es faran constar les peticions de centres .excl�s el centre integrat. per cursar els ensenyaments de r�gim general, que es presentar� al centre que es faci constar en primer lloc en aquesta segona sol�licitud. En aquest cas no es considera que hi ha duplicitat de sol�licituds.\n5.4 A la sol�licitud s'hi poden indicar peticions d'admissi� en diversos centres i en diversos ensenyaments .en el mateix o en diferent centre., relacionats sempre per ordre de prefer�ncia.\nLa sol�licitud es pot presentar al centre demanat en primer lloc, a l'oficina municipal d'escolaritzaci� del municipi on estigui ubicat el centre demanat en primer lloc o, si no est� creada, a l'ajuntament corresponent, als serveis territorials o a les oficines territorials del Departament d'Educaci�. Quan l'�rgan receptor de la sol�licitud no sigui el centre demanat en primer lloc, cal trametre-la immediatament a aquest centre.\nEn tots els casos l'entitat receptora ha de lliurar al sol�licitant una c�pia datada i segellada, acreditativa de la presentaci�.\n5.5 Els centres docents sufragats amb fons p�blics han d'aportar les dades relatives a la preinscripci� d'acord amb el procediment que el Departament d'Educaci� estableix.\n5.6 La documentaci� acreditativa de les circumst�ncies que es puguin al�legar a la sol�licitud d'admissi� a efectes d'aplicaci� del barem, la relaci� de la qual es recull a l'annex 2, s'ha d'aportar dins el per�ode de presentaci� de sol�licituds de preinscripci�.\nPer als ensenyaments postobligatoris que, per la manera d'acc�s, facin necessari aportar les qualificacions del batxillerat o de la prova d'acc�s, el termini de presentaci� de la corresponent acreditaci� �s fins al 15 de juny. Si no es presenta la qualificaci� dintre d'aquest termini, la sol�licitud no s'assignar�.\nLa no-acreditaci� documental de les circumst�ncies al�legades a la sol�licitud d'admissi�, dins el termini establert, implica que el criteri afectat no es consideri a efectes de baremaci�. La falsedat o el frau en les dades aportades comporta la invalidaci� dels drets de prioritat que puguin correspondre.\nL'admissi� als ensenyaments obligatoris i al batxillerat, llevat de la modalitat d'arts, �s fa a un centre. Un cop l'alumne ha estat adm�s en el centre, s'adscriu a l'idioma modern triat o a la modalitat de batxillerat elegida, segons les prefer�ncies manifestades a la sol�licitud i del barem.\n5.7 Les sol�licituds presentades despr�s de finalitzar el per�ode de presentaci� de sol�licituds per� abans de la publicaci� de la relaci� baremada definitiva s'admeten si per accedir als estudis sol�licitats no cal prova d'acc�s. Les sol�licituds presentades durant el per�ode de presentaci� de sol�licituds tenen prioritat respecte a les presentades fora de termini. El centre que rep una sol�licitud fora de termini li aplica el barem i la introdueix en el proc�s de preinscripci�, tot indicant que s'ha presentat fora de termini.\nQuan la sol�licitud es presenta despr�s de la publicaci� de la relaci� baremada definitiva, si correspon a educaci� infantil, educaci� prim�ria o educaci� secund�ria obligat�ria es tracta d'acord amb les previsions de l'article 16.10 d'aquesta resoluci� i, en els altres casos, un cop publicades de llistes d'admesos, s'informa a l'interessat dels centres que encara tenen places vacants per tal que, si vol, s'hi matriculi.\nProcediment general d'admissi�\n6.1 Per ordenar les sol�licituds d'admissi� s'apliquen en primer lloc els criteris espec�fics de prioritat en aquells ensenyaments en els quals correspongui fer-ho segons el Decret 252/2004, d'1 d'abril. Seguidament, o inicialment quan no es d�na aquesta circumst�ncia, s'ordenen pels criteris generals de prioritat, d'acord amb el barem que es detalla a l'annex 3. El barem s'aplica en relaci� amb el centre i l'ensenyament demanat en primer lloc i es mant� per a la resta de peticions. Per desfer les situacions d'empat, s'aplica el resultat del sorteig previst a l'article 7.\nAls efectes d'admissi� en els ensenyaments en r�gim nocturn, nom�s es tenen en compte les sol�licituds de curs sencer.\n6.2 Per donar prioritat a l'alumnat procedent de centres adscrits, el procediment d'admissi� �s el seg�ent:\nEl centre on es cursa el darrer curs de l'ensenyament actual lliura un impr�s de sol�licitud al seu alumnat i informa els pares, tutors o guardadors, del centre o centres als quals est� adscrit per als ensenyaments immediatament posteriors.\nLes peticions contingudes en els impresos de sol�licitud d'admissi� al primer curs de cada ensenyament es classifiquen en preferents i no preferents.\nS�n peticions preferents les referides a centres als quals �s adscrit el centre on el sol�licitant cursa el darrer curs de l'ensenyament actual. Quan a la sol�licitud es faci constar una petici� a un centre al qual no �s adscrit, aquesta petici� i totes les que la segueixin en l'ordre de prefer�ncia, tenen la consideraci� de no preferents, amb independ�ncia del centre que se sol�liciti.\n6.3 Als efectes d'aplicaci� del criteri de proximitat del domicili al centre, es t� en compte l'�rea territorial de proximitat del centre per a l'ensenyament corresponent, determinada pels serveis territorials del Departament d'Educaci� o per la Direcci� General de Centres Docents quan afecta l'�mbit de dos o m�s serveis territorials.\n6.4 El director del centre p�blic i el titular del centre concertat, i l'oficina municipal d'escolaritzaci� en els municipis en qu� hagi estat creada, han de fer p�blica al tauler d'anuncis la relaci� baremada de totes les sol�licituds, en les dates que s'estableixen en l'annex 1.\nLa publicaci� de la relaci� baremada de sol�licituds obre un termini, que s'estableix en l'annex 1, per presentar reclamacions davant el mateix centre. L'endem� de finalitzar aquest termini el director o directora del centre, en el cas dels centres p�blics, o el titular, en el cas dels centres concertats, resolen les reclamacions presentades, i el dia seg�ent es fa p�blica al tauler d'anuncis del centre, i al de l'oficina municipal d'escolaritzaci� si n'hi ha al municipi, la nova relaci� de sol�licituds, baremada i ordenada.\n6.5 Les sol�licituds d'admissi� s'atendran pel tipus i ordre de les peticions, en primer lloc totes les peticions preferents i despr�s les no preferents. Per cada centre, sempre que hi hagi places vacants per a l'ensenyament demanat s'atendran en primer lloc les primeres peticions preferents i successivament, les segones, les terceres, les quartes... fins que no hi hagi m�s peticions preferents o s'esgotin les places vacants del centre. A continuaci� s'atendran amb el mateix criteri les peticions no preferents.\n6.6 En el primer curs de l'educaci� infantil, de l'educaci� prim�ria i de l'educaci� secund�ria obligat�ria, si no pot ser atesa cap de les peticions del sol�licitant, la comissi� d'escolaritzaci� li ofereix una pla�a escolar en un altre centre. En el cas que el sol�licitant, un cop informat, no estigui d'acord amb la pla�a oferta, pot demanar al president de la comissi� d'escolaritzaci� una altra pla�a d'entre les vacants existents.\nPer a la resta de cursos de l'educaci� infantil i dels ensenyaments obligatoris, nom�s es far� oferta de pla�a quan el sol�licitant no pugui o no vulgui continuar en el centre on est� escolaritzat i aix� ho manifesti a la comissi�.\nPer tal de resoldre les situacions d'empat que es produeixin en aplicar els criteris de prioritat, s'assignar� aleat�riament un n�mero a cada sol�licitud presentada i es far� p�blic en la relaci� baremada de sol�licituds. Seguint el procediment i en els dies, els llocs i les hores que es detallen a l'annex 5, s'efectuaran els sorteigs p�blics per tal de determinar, per a cada un dels ensenyaments, el n�mero a partir del qual es far� l'ordenaci� de les corresponents sol�licituds en cas d'empat.\nEn el cas dels ensenyaments d'idiomes en les escoles oficials, el procediment d'ordenaci� i el dia, el lloc i l'hora on s'efectuar� el sorteig, es faran p�blics al tauler d'anuncis de cada escola.\nSimultane�tat d'ensenyaments art�stics de m�sica o dansa i l'educaci� secund�ria obligat�ria\nL'alumnat que cursi o opti per cursar els ensenyaments de grau mitj� de m�sica o de dansa en conservatoris, ho pot fer constar a la sol�licitud de preinscripci� i, en aquest cas, i d'acord amb el que estableix l'article 8 del Decret 252/2004, d'1 d'abril, tindr� prioritat, entre les peticions preferents o entre les no preferents, per accedir a les places d'educaci� secund�ria obligat�ria als centres que figuren a l'annex 4 d'aquesta Resoluci�. En el moment de formalitzar la matr�cula, aquest alumnat ha d'acreditar que est� matriculat o pendent de matriculaci� en un conservatori per cursar ensenyaments de grau mitj�.\nAdmissi� als cicles formatius de formaci� professional\n9.1 Per optar a cursar un cicle formatiu de formaci� professional cal formalitzar la sol�licitud corresponent encara que s'estiguin cursant altres ensenyaments al mateix centre. Aquesta sol�licitud s'ha de presentar al centre i per a l'ensenyament demanat en primer lloc.\n9.2 En l'acc�s per prova als cicles formatius de grau mitj� i de grau superior, el compliment dels requisits d'edat s'ent�n dins de l'any natural.\n9.3 Per als cicles formatius de grau mitj�, les sol�licituds s'ordenen d'acord amb els criteris generals establerts a l'annex 3 d'aquesta Resoluci�. Un cop aplicats els criteris anteriors, s'at�n a la nota mitjana dels tres primers cursos d'educaci� secund�ria obligat�ria o a la qualificaci� de la prova d'acc�s. Si la qualificaci� de la prova d'acc�s no �s num�rica, es considera que �s un 5.\n9.4 Per als cicles formatius de grau superior, les sol�licituds s'ordenen de la manera seg�ent: en un primer bloc, les sol�licituds de l'alumnat procedent de batxillerat que hagi cursat les modalitats priorit�ries o de COU que hagi cursat l'opci� equivalent a una de les modalitats priorit�ries per als cicles corresponents, segons el que estableix la disposici� addicional segona del Real decret 777/1998, de 30 d'abril, o que hagi superat la prova d'acc�s. En un segon bloc, les sol�licituds de l'alumnat que hagi cursat altres modalitats de batxillerat o altres ensenyament amb dret a acc�s. Totes les sol�licituds del primer bloc tenen prioritat davant de les del segon bloc.\nDins de cada bloc les sol�licituds s'ordenen segons la qualificaci� mitjana de l'expedient acad�mic del batxillerat o a la qualificaci� de la prova d'acc�s de l'alumnat. Si la qualificaci� de la prova d'acc�s no �s num�rica, es considera que �s un 5. En cas d'empat s'apliquen els criteris generals establerts en l'annex 3 d'aquesta Resoluci�, i si cal, el sorteig que preveu l'article 7 d'aquesta Resoluci�.\nAdmissi� als cicles formatius d'arts pl�stiques i disseny\nPer a l'admissi� als ensenyaments d'arts pl�stiques i disseny s'ha de superar una prova d'acc�s, d'acord amb el que disposa l'article 48 de la Llei org�nica 1/1990, de 3 d'octubre, d'ordenaci� general del sistema educatiu.\nEn aplicaci� dels articles 6.2 i 7.2 del Decret 304/1995, de 7 de novembre, pel qual s'estableix l'ordenaci� general dels cicles de formaci� espec�fica d'arts pl�stiques i disseny de Catalunya, queda exempt de realitzar la prova d'acc�s per als cicles de formaci� espec�fica de grau mitj� qui disposi del t�tol de t�cnic o de t�cnic superior d'un cicle d'arts pl�stiques i disseny de la mateixa fam�lia o hagi superat els cursos comuns de graduat en arts aplicades i oficis art�stics, d'acord amb el decret que estableix el t�tol professional corresponent; per als cicles de formaci� espec�fica de grau superior, queda exempt de la prova d'acc�s qui hagi superat en el batxillerat l'assignatura de fonaments de disseny i dues mat�ries m�s concordants amb els estudis als quals es vol ingressar o qui disposi d'un t�tol de t�cnic superior de la mateixa fam�lia professional o del t�tol de graduat en arts aplicades en alguna especialitat del mateix �mbit, d'acord amb el decret que estableix el t�tol professional corresponent .\nLes sol�licituds, tant de qui hagi superat la prova d'acc�s com de qui est� exempt de realitzar-la en aplicaci� de la normativa general, s'ordenen segons la nota de la prova d'acc�s o segons la nota de l'expedient acad�mic dels ensenyaments que donen dret a l'exempci� de la prova esmentada. En el sup�sit de produir-se situacions d'empat, s'apliquen els criteris de l'annex 3 d'aquesta Resoluci�, i si cal, el sorteig que preveu l'article 7 d'aquesta Resoluci�.\nAdmissi� als ensenyaments de grau mitj� de m�sica i de dansa\n11.1 Per accedir al grau mitj� dels ensenyaments de m�sica i dansa, l'alumnat ha d'haver superat una prova d'acc�s, d'acord amb el que disposa l'article 40.2 de la Llei org�nica 1/1990, de 3 d'octubre, d'ordenaci� general del sistema educatiu, i el Decret 331/1994, de 29 de setembre, pel qual s'estableix l'ordenaci� curricular dels ensenyaments musicals de grau mitj� i se'n regula la prova d'acc�s.\nEls interessats que hagin superat la prova en qualsevol convocat�ria o que estiguin exempts de realitzar-la, segons l'annex 3 del Reial decret 986/1991, de 14 de juny, han de formalitzar la sol�licitud d'admissi� durant el per�ode de presentaci� de sol�licituds de preinscripci�, adjuntant la documentaci� acreditativa corresponent.\n11.2 Si el nombre de sol�licituds d'alumnat que reuneix els requisits �s superior al de places vacants, les sol�licituds d'admissi� s'ordenen d'acord amb la qualificaci� obtinguda a la prova d'acc�s o per la qualificaci� mitjana de l'expedient corresponent als ensenyaments que donen dret a l'exempci� de la prova. En el sup�sit d'empat, s'apliquen els criteris d'admissi� que consten a l'annex 3 i si cal, el sorteig que preveu l'article 7 d'aquesta Resoluci�.\n11.3 S'estableixen quatre �rees territorials de proximitat que corresponen a l'�mbit dels Serveis Territorials a Girona, al dels Serveis Territorials a Lleida, al dels Serveis Territorials a Tarragona i a les Terres de l'Ebre, i al format pels Serveis Territorials a Barcelona I-ciutat, Barcelona II-comarques, Baix Llobregat i Vall�s Occidental.\nEls directors o directores dels Serveis Territorials a Tarragona, Girona, Lleida i Barcelona I-ciutat nomenen les comissions d'escolaritzaci� corresponents, aix� com el seu president, que ser� un inspector o una inspectora d'educaci�.\nFormen part de les comissions d'escolaritzaci�, a m�s de la presid�ncia i a proposta dels respectius ens o sectors, dos representants de les administracions locals titulars de conservatoris, un director d'un conservatori o d'un centre sufragat amb fons p�blics que imparteixi ensenyaments de grau mitj� de m�sica o de dansa, i un representant del sector de pares i mares i un altre del sector de l'alumnat que siguin membres de consells escolars d'un conservatori o d'un centre sufragat amb fons p�blics.\n11.4 En un termini de cinc dies a partir de la publicaci� de la relaci� de l'alumnat adm�s, cal que el centre lliuri a la comissi� d'escolaritzaci� de l'�rea corresponent les sol�licituds que no han pogut ser ateses, amb la puntuaci� obtinguda a la prova d'acc�s i la documentaci� acreditativa corresponent, i el nombre de places ofertes aix� com les vacants per especialitats, indicant, si �s el cas, que no hi ha cap pla�a disponible.\nLes comissions d'escolaritzaci� de l'�rea assignen les places vacants disponibles per als ensenyaments sol�licitats, d'acord amb les prefer�ncies manifestades a les sol�licituds i els criteris d'admissi�, i comuniquen als centres i als interessats el resultat de l'assignaci�.\nAdmissi� als centres integrats amb ensenyaments art�stics de m�sica o de dansa\nPer a l'acc�s als centres integrats que imparteixin ensenyaments d'educaci� prim�ria, educaci� secund�ria obligat�ria o batxillerat i ensenyaments de m�sica o de dansa, l'alumnat ha de superar la prova d'acc�s en l'especialitat de m�sica o en la de dansa, segons correspongui.\nL'admissi� s'efectua d'acord amb la qualificaci� obtinguda a la prova, de m�s alta a m�s baixa, i de manera separada per a m�sica i la dansa.\nSi es produeix un empat, s'apliquen els criteris generals detallats a l'annex 3 i, si cal, el sorteig previst a l'article 7 d'aquesta Resoluci�.\nAdmissi� a les escoles oficials d'idiomes\n13.1 Per accedir als ensenyaments d'idiomes en les escoles oficials �s requisit imprescindible acreditar haver cursat el primer cicle de l'ensenyament secundari obligatori o tenir el t�tol de graduat escolar o el certificat d'escolaritat o d'estudis primaris.\n13.2 D'acord amb el calendari de l'annex 1, cada escola oficial fa p�blic al tauler d'anuncis del centre el calendari d'actuacions, que inclou les dates en qu� es realitzen les proves de nivell que preveu l'article 15.2 de l'esmentat Decret 252/2004, d'1 d'abril, per a l'alumnat que vulgui accedir a cursos de l'idioma sol�licitat posteriors al primer.\n13.3 Les sol�licituds d'admissi� es numeren correlativament per idiomes i cursos, o b�, si s'escau, per idiomes i proves de nivell.\n13.4 Quan el nombre de sol�licituds d'admissi� per a un determinat idioma i curs sigui superior al nombre de vacants ofertes, l'ordre d'admissi� s'estableix per sorteig p�blic, d'acord amb el que preveuen els articles 15.1 i 15.2 del Decret 252/2004, d'1 d'abril, i l'article 7 d'aquesta Resoluci�.\n13.5 Les escoles oficials d'idiomes fan p�blica al tauler d'anuncis la documentaci� que cal aportar per a la formalitzaci� de la matr�cula. En el moment de formalitzar la matr�cula l'alumnat en fa efectiu l' import.\nComposici� i funcions de les comissions d'escolaritzaci�\n14.1 Cada directora o director dels serveis territorials del Departament d'Educaci� disposa, en el seu �mbit territorial, la constituci� de les comissions d'escolaritzaci� que siguin necess�ries, sense perjudici d'all� que s'estableix en la disposici� addicional d'aquesta Resoluci� per al territori de la ciutat de Barcelona.\nLa composici� i funcions de les comissions d'escolaritzaci� s�n les previstes a l'article 19 del Decret 252/2004, d'1 d'abril, a excepci� de la prevista en el punt 19.3.d).\n14.2 Les comissions d'escolaritzaci� proposen a la directora o al director dels serveis territorials corresponents l'assignaci� de pla�a escolar a l'alumnat que hagi al�legat necessitats educatives espec�fiques, tenint en compte els informes especialitzats i les diferents cultures de proced�ncia i les necessitats espec�fiques de l'alumnat, aix� com la voluntat expressada en la sol�licitud pels seus pares, mares, tutors o tutores, guardadors o guardadores, i formalitzen l'assignaci� d'acord amb la corresponent resoluci� de la directora o del director dels serveis territorials.\nLes comissions d'escolaritzaci� ofereixen lloc escolar a l'alumnat les sol�licituds del qual, per a l'educaci� infantil, l'educaci� prim�ria i l'educaci� secund�ria obligat�ria, no hagin pogut ser ateses pels directors o les directores dels centres p�blics o pels titulars dels centres privats sufragats amb fons p�blics, en el marc de l'oferta de places existents.\nLes comissions d'escolaritzaci� comproven la correcci� del resultat de l'assignaci� de places a l'alumnat i el comuniquen als centres afectats perqu� publiquin la relaci� d'alumnat adm�s.\n14.3 Les comissions d'escolaritzaci� no finalitzen la seva actuaci� fins que es constitueix la comissi� d'escolaritzaci� que correspon al curs seg�ent.\n14.4 El director general de Centres Docents nomena, quan calgui, les comissions d'escolaritzaci� que hagin d'actuar en �rees territorials que afectin dos o m�s serveis territorials.\nRelaci� de sol�licitants admesos\n15.1 Els centres docents publiquen, si m�s no al seu tauler d'anuncis i en relaci� amb l'alumnat que va sol�licitar pla�a en primer lloc en cadascun d'aquests, la relaci� de places i centres escolars que els han estat assignats.\nLes oficines municipals d'escolaritzaci� publiquen les relacions d'assignaci� de places per als centres i ensenyaments del municipi.\n15.2 El director o la directora del centre p�blic i el titular del centre privat, un cop feta la reuni� del consell escolar per valorar el proc�s de preinscripci�, fan constar en el suport inform�tic facilitat pel Departament d'Educaci� que s'han complert, en all� que �s compet�ncia del centre, les normes d'admissi� de l'alumnat, aix� com les incid�ncies produ�des, en cas que n'hi hagi hagut. Aquesta informaci�, degudament impresa i signada, s'arxiva al centre.\nEn els ensenyaments sense suport de l'aplicaci� inform�tica per al proc�s de preinscripci� cal que el director o la directora del centre p�blic i el titular del centre privat, facin arribar als serveis territorials corresponents una certificaci� amb la mateixa informaci�.\n16.1 La matr�cula de l'alumnat adm�s es formalitza en les dates que s'estableixen a l'annex 1 d'aquesta Resoluci�.\n16.2 Per a la formalitzaci� de la matr�cula cal presentar la documentaci� que acredita el compliment dels requisits acad�mics o altres que siguin exigibles, si no s'han presentat ja amb anterioritat.\n16.3 L'alumnat que per causes justificades no pot aportar la documentaci� acreditativa corresponent, se'l matricula condicionalment.\nLa matr�cula s'anul�la si, abans de l'inici del curs, no la presenta o no acredita que ha iniciat els tr�mits de convalidaci�. Si fos el cas, la matr�cula s'ajusta al curs o nivell per al qual s'acreditin els requisits acad�mics, sempre que aquest s'imparteixi en el centre.\n16.4 Els centres que tinguin autoritzats i en funcionament ensenyaments de batxillerat en r�gim nocturn, han d'ajustar les condicions d'inscripci� al que preveu la normativa que els regula. Nom�s es poden matricular en r�gim nocturn persones que tinguin divuit anys o m�s i aquelles d'edat compresa entre setze i divuit anys que acreditin la impossibilitat de seguir estudis en r�gim di�rn per motius laborals. L'acreditaci� d'aquesta circumst�ncia es fa presentant el document d'afiliaci� a la Seguretat Social o, si no t� obligaci� d'estar afiliat, la certificaci� del familiar titular de l'empresa i la declaraci� dels tutors legals. El consell escolar del centre pot valorar, en defecte d'aquestes, altres motius d'admissibilitat. En aquest cas, aquesta circumst�ncia es far� constar, degudament raonada, a l'acta de la sessi� corresponent.\nEls torns ordinaris de tarda dels cicles formatius s�n de r�gim di�rn. Per tant, l'alumnat d'aquests ensenyaments est� matriculat en r�gim di�rn.\n16.5 L'alumnat que no formalitzi la matr�cula en el per�ode establert a l'annex 1 es considera que renuncia a la pla�a adjudicada. La matr�cula de l'alumnat assignat en el proc�s de preinscripci� s'ha d'informar en el m�dul inform�tic d'admissi� del curs corresponent, en el termini previst a l'annex 1.\n16.6 Els directors i les directores dels centres p�blics i els titulars dels centres privats concertats, o persona en qui deleguin, mantindran una entrevista amb els pares, tutors o guardadors dels alumnes menors d'edat que es matriculin per primera vegada al centre, per tal d'informar-los de tots els aspectes del centre, en particular en relaci� amb el seu projecte educatiu i ling��stic, i d'atendre les consultes que els formulin.\n16.7 Un cop realitzades les avaluacions finals del curs 2004-2005, els directors dels centres p�blics i els titulars dels centres privats concertats comunicaran als alumnes del centre, o als seus tutors si s�n menors d'edat, el nivell que els correspon cursar i els demanaran la confirmaci� per escrit de la seva continu�tat. Per facilitar aquest tr�mit, que es pot fer en el marc de la matr�cula ordin�ria, conv�, sempre que els recursos inform�tics del centre ho permetin, facilitar un full amb les dades de l'interessat, de manera que nom�s calgui completar les noves dades i, si �s el cas, corregir les que no siguin correctes. Aquesta confirmaci� s'ha de fer en el termini assenyalat a l'annex 1 i ha d'incloure, com a m�nim, les dades per al Departament d'Educaci� que s'assenyalen a l'annex 6. L'alumnat que no confirmi la seva continu�tat en el per�ode establert es considera que renuncia a continuar escolaritzat en el centre.\n16.8 Acabat el proc�s ordinari de matr�cula dels diferents ensenyaments, la direcci� o la titularitat del centre ha de comunicar al Departament d'Educaci�, en les dates i pel procediment que s'indica a l'annex 1, les dades d'escolaritzaci� corresponents. Si al finalitzar el termini establert a l'annex 1 no s'han rebut aquestes dades s'ent�n que el centre no t� alumnat en l'ensenyament i curs corresponents.\n16.9 Quan despr�s del proc�s ordinari de matr�cula en un cr�dit d'un cicle de formaci� professional restin vacants, el centre pot admetre matr�cula parcial en aquest cr�dit de persones que exerceixen una activitat laboral i que compleixen les condicions d'acc�s al cicle corresponent. En el cas que hi hagi m�s sol�licitants que vacants, s'apliquen els criteris d'admissi� de l'article 9 d'aquesta Resoluci�.\n16.10 Un cop acabat el proc�s de preinscripci�, les sol�licituds d'admissi� en educaci� infantil, en educaci� prim�ria i en educaci� secund�ria obligat�ria, que es produeixin tant abans de comen�ar com al llarg del curs escolar nom�s s'atendran, en el marc de les places vacants existents, si corresponen a alumnes no escolaritzats a Catalunya, si es deriven de canvis de municipi dels pares, tutors o guardadors, o si s'al�leguen altres circumst�ncies excepcionals no previsibles en el per�ode ordinari de preinscripci�.\nLes sol�licituds es poden presentar en el centre sol�licitat, que admet l'alumne si disposa de vacants en l'ensenyament i curs demanat i sempre que compleixi les condicions abans esmentades. Si el centre no disposa de vacants o es tracta d'alumnes amb necessitats educatives espec�fiques, es remet a la comissi� d'escolaritzaci� que procedeix a assignar una pla�a escolar d'acord amb l'establert en l'article 19.3.b) del Decret 252/2004, d'1 d'abril, i amb el procediment establert en els articles 14.2, 18 i 19 d'aquesta Resoluci�.\nEn els casos que els alumnes ja estiguin escolaritzats, s'ha de realitzar la matr�cula en el nou centre i formalitzar la baixa en el centre de proced�ncia.\nCondicions d'edat per a la matr�cula\n17.1 Per ser adm�s en un centre que atengui infants de fins a tres anys, l'infant ha de tenir, com a m�nim, quatre mesos l'1 de setembre de 2005. Aquests centres poden tamb� admetre al llarg del curs nens i nenes de m�s de quatre mesos.\n17.2 Es poden matricular al primer curs d'educaci� infantil els infants que durant l'any 2005 compleixin els 3 anys.\n17.3 Es pot matricular al primer curs d'educaci� prim�ria l'alumnat que compleixi sis anys durant l'any 2005 i tot aquell d'edat diferent al qual correspongui cursar aquest nivell educatiu perqu� procedeix del darrer curs d'educaci� infantil.\n17.4 Es pot matricular al primer curs d'educaci� secund�ria obligat�ria l'alumnat que compleixi dotze anys durant l'any 2005 i aquell d'edat diferent al qual correspongui acad�micament iniciar aquesta etapa educativa.\nEscolaritzaci� de l'alumnat amb discapacitats f�siques, ps�quiques o sensorials o amb trastorns greus de personalitat o de conducta\n18.1 L'alumnat amb discapacitats f�siques, ps�quiques o sensorials o amb trastorns greus de personalitat o de conducta s'escolaritza preferentment en centres docents ordinaris.\nEl procediment d'escolaritzaci� d'aquest alumnat en els centres docents sufragats amb fons p�blics es duu a terme d'acord amb el que disposen el Decret 299/1997, de 25 de novembre, sobre l'atenci� educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials, i el Decret 252/2004, d'1 d'abril.\n18.2 L'escolaritzaci� es duu a terme en unitats o centres d'educaci� especial quan, un cop avaluades les necessitats educatives especials de l'alumne, es considera que no pot ser at�s adequadament en una unitat ordin�ria durant la totalitat o una �mplia part de l'horari escolar.\n18.3 L'alumnat que, d'acord amb el Decret 299/1997, de 25 de novembre, s'escolaritza de manera compartida entre un centre ordinari i un centre d'educaci� especial, es matricular� al centre en el qual, d'acord amb la corresponent Resoluci� de la direcci� dels Serveis Territorials, tingui una major perman�ncia. Aquesta escolaritzaci� no pot comportar el trasllat de l'alumnat entre els dos centres durant l'horari lectiu.\n18.4 Pr�viament a la seva preinscripci�, correspon als equips d'assessorament i orientaci� psicopedag�gica (EAP) del sector on l'alumne o l'alumna tingui la resid�ncia habitual, informar i orientar la fam�lia sobre els centres de la seva �rea de proximitat o de l'�mbit dels serveis territorials en els quals podr� ser at�s adequadament, i emetre un dictamen d'escolaritzaci� de car�cter personal.\nAquest dictamen ha d'incloure, com a m�nim:\na) Una avaluaci� de les possibilitats d'autonomia personal i social i de les compet�ncies comunicatives, aix� com la identificaci� del tipus i grau d'aprenentatge assolit en relaci� amb els continguts b�sics dels curr�culums de l'educaci� infantil, de l'educaci� prim�ria o de l'educaci� secund�ria obligat�ria, segons escaigui, i d'altres condicions significatives per al proc�s d'ensenyament i aprenentatge.\nb) Una estimaci� raonada dels ajuts, els suports i les adaptacions que pot requerir, amb indicaci� de la seva finalitat, amb relaci� al progr�s de l'alumne o alumna en les �rees del curr�culum escolar i, en el seu cas, en aspectes generals d'autonomia personal i social i compet�ncies comunicatives.\nc) Una proposta raonada d'escolaritzaci�, que ha d'incloure normalment m�s d'un centre docent, segons les dotacions i infraestructures existents en els centres docents, de la proximitat del domicili familiar de l'alumne o alumna, de la facilitat en el transport i de les prefer�ncies expressades pels pares, tutors o guardadors.\nQuan, excepcionalment i per la singularitat de les necessitats de l'alumne o alumna, es faci una proposta d'escolaritzaci� en un centre docent dependent d'uns altres serveis territorials del Departament d'Educaci�, l'escolaritzaci� es realitzar� amb la consulta pr�via als serveis territorials corresponents i �nicament si ambd�s serveis en confirmen la viabilitat.\n18.5 Els pares o tutors legals han de ser informats i escoltats pel professional de l'EAP sobre el contingut del dictamen i especialment en relaci� amb les condicions i possibilitats d'escolaritzaci�.\n18.6 Si hi ha coincid�ncia entre l'opci� dels pares, tutors o guardadors de l'alumne o alumna i la proposta d'escolaritzaci� i aquesta no requereix recursos addicionals, s'inicien els tr�mits d'admissi�.\n18.7 En el cas de no-coincid�ncia, que s'ha de manifestar per escrit, o quan la proposta d'escolaritzaci� requereixi recursos addicionals que no es puguin proporcionar en el centre a l'inici del curs, la Inspecci� d'Educaci�, a la vista del dictamen de l'EAP i dels recursos existents als centres, un cop escoltats els pares o tutors legals, eleva la proposta d'escolaritzaci� a la directora o al director dels serveis territorials del Departament d'Educaci� per tal que resolgui.\nLa resoluci� de la directora o del director dels serveis territorials ha de ser anterior a la publicaci� de la relaci� d'alumnat adm�s, la qual ha d'incloure aquest alumnat.\nEn el sup�sit que els tutors legals optin per la matr�cula en un centre diferent al que proposin inicialment els serveis territorials del Departament d'Educaci�, cal informar-los, abans de resoldre, de l'exist�ncia o no de serveis de transport i menjador i, si fos el cas, de les condicions per a la seva gratu�tat.\nEl president o la presidenta de la comissi� d'escolaritzaci�, segons el tipus de necessitats educatives especials al�legades a la sol�licitud, pot instar l'elaboraci� d'aquest dictamen. Cal que L'EAP l'elabori i el lliuri dins el termini que la comissi� assenyali.\n18.8 A efectes de l'acreditaci� de condicions de discapacitat, es considera el certificat del Centre d'Atenci� al Disminu�t del Departament de Benestar i Fam�lia o, en el seu defecte, un informe de l'EAP en el qual s'indiqui el fet de l'exist�ncia d'indicis raonables que l'alumne o alumna presenta discapacitat.\n18.9 En el cas d'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de discapacitats auditives greus i permanents, la proposta d'escolaritzaci� es fa priorit�riament als centres ordinaris designats pels serveis territorials com a centres d'agrupament d'alumnat sord. A tal efecte, en aquests centres les places reservades a alumnat amb necessitats educatives especials es destinaran preferentment a l'alumnat amb aquestes discapacitats.\nEscolaritzaci� de l'alumnat amb necessitats educatives espec�fiques derivades de situacions socioecon�miques o socioculturals desafavorides, o associades a la nova incorporaci� al sistema educatiu\n19.1 L'alumnat amb necessitats educatives espec�fiques derivades de situacions socioecon�miques o socioculturals desafavorides, aix� com l'alumnat de nova incorporaci� al sistema educatiu amb necessitats educatives espec�fiques associades a aquesta circumst�ncia, s'escolaritza en el conjunt de centres sufragats amb fons p�blics, tot atenent les peticions dels seus pares, tutors o guardadors i la proximitat dels centres al domicili familiar, i afavorint la seva millor escolaritzaci� i socialitzaci�.\n19.2 Tant els centres sostinguts amb fons p�blics com les fam�lies compten amb la col�laboraci� i l'assessorament dels equips, serveis i programes del Departament d'Educaci�, aix� com la dels serveis socials i entitats de car�cter social que actuen al municipi, coordinats per la Inspecci� d'Educaci�, amb la finalitat d'afavorir, en cada cas, l'escolaritzaci� m�s adequada. Aquest assessorament es pot iniciar amb antelaci� a la preinscripci� i matr�cula i t� en compte els criteris establerts per la comissi� d'escolaritzaci�.\nLa petici� d'assessorament la poden formular els mateixos pares o tutors, o guardadors, adre�ant-se, si s'escau, a la Inspecci� d'Educaci� o fent-ho constar en el moment de la preinscripci� o de la sol�licitud d'escolaritzaci�.\n19.3 La Inspecci� d'Educaci� cal que informi la comissi� d'escolaritzaci� de les peticions d'assessorament rebudes per a l'escolaritzaci� d'aquest alumnat, d'acord amb el que es determina en l'apartat anterior.\n19.4 Per a l'alumnat amb necessitats educatives espec�fiques derivades de situacions socioecon�miques o socioculturals desafavorides la presidenta o el president de la comissi� d'escolaritzaci� ha de demanar a l'EAP un informe sobre les necessitats educatives de cada alumne i la proximitat del domicili familiar del sol�licitant al centre demanat. L'informe em�s es lliura a la presid�ncia de la comissi� d'escolaritzaci�.\nSi de la informaci� disponible es deriva l'assignaci� de places de reserva o la necessitat de recursos addicionals, la presidenta o el president de la comissi�, tenint en compte la voluntat dels pares, tutors o guardadors, fa una proposta d'escolaritzaci� a la directora o al director dels serveis territorials, que resol les sol�licituds i ho comunica al centre receptor, als interessats i a la comissi� o subcomissi� d'escolaritzaci�.\n19.5 Per a l'alumnat de nova incorporaci� al sistema educatiu amb necessitats educatives espec�fiques associades a aquesta circumst�ncia, la comissi� d'escolaritzaci� valora, tenint en compte les dades globals de la zona, la necessitat d'assignar-lo a places de reserva. Si �s el cas, tenint en compte la voluntat dels pares o tutors o guardadors, fa una proposta d'escolaritzaci� a la directora o al director dels serveis territorials, qui resol i ho comunica al centre receptor, als interessats i a la comissi� d'escolaritzaci�.\nL'aplicaci� d'aquest darrer procediment no exclou el que es preveu a l'apartat anterior si l'alumne o l'alumna t� tamb� necessitats educatives espec�fiques derivades de situacions socioecon�miques o socioculturals desafavorides.\n19.6 A proposta raonada de la directora o del director dels serveis territorials, s'assignen els ajuts que poden rebre els centres docents sufragats amb fons p�blics que atenguin alumnat amb necessitats educatives espec�fiques derivades de situacions socioecon�miques o socioculturals desafavorides i alumnat de nova incorporaci� al sistema educatiu amb necessitats educatives espec�fiques associades a aquesta circumst�ncia.\n20.1 Contra la relaci� d'alumnat adm�s i altres decisions del centre sobre l'admissi� de l'alumnat es pot reclamar, en el termini de 3 dies h�bils, davant el director o la directora del centre p�blic o el titular del centre privat sufragat amb fons p�blics, els quals hauran de donar resposta el primer dia h�bil seg�ent. Contra les decisions relatives a aquestes reclamacions es pot interposar recurs d'al�ada, en el cas dels centres p�blics, o reclamaci� en el termini de 3 dies h�bils, en el cas dels centres privats sufragats amb fons p�blics, davant el corresponent director o directora dels serveis territorials del Departament d'Educaci�. Contra la resoluci� d'aquesta reclamaci� es podr� presentar recurs d'al�ada davant el director general de Centres Docents.\n20.2 Les persones interessades poden presentar reclamacions davant la comissi� d'escolaritzaci� en relaci� amb les decisions d'aquest �rgan que els afectin, en el termini de 3 dies h�bils. Contra les decisions de la comissi� d'escolaritzaci� es pot interposar recurs d'al�ada davant el corresponent director o directora dels serveis territorials del Departament d'Educaci�, la resoluci� del qual posa fi a la via administrativa.\n20.3 Contra les resolucions dels directors o les directores dels serveis territorials del Departament d'Educaci� relatives a l'escolaritzaci� d'alumnat amb necessitats educatives espec�fiques, es pot presentar recurs d'al�ada davant del director general d'Ordenaci� i Innovaci� Educativa.\n20.4 Les resolucions dels directors o directores dels serveis territorials que impliquin la matriculaci� de l'alumne o alumna en un centre diferent d'aquell en el qual es troba escolaritzat, no es fan efectives fins que finalitza el termini de presentaci� del possible recurs d'al�ada. En el cas que es presenti recurs, se susp�n l'execuci� de la resoluci� fins que la direcci� general competent resol el recurs.\nAquests recursos i reclamacions s'han de resoldre dins un termini que garanteixi l'adequada escolaritzaci� de l'alumne o alumna.\nCorrespon al Consorci d'Educaci� de Barcelona regular espec�ficament el nombre i composici� de les comissions d'escolaritzaci� en l'�mbit del municipi de Barcelona, resoldre els recursos i reclamacions sobre les decisions relatives a l'admissi� de l'alumnat, determinar i assignar als organismes propis l'exercici de les diferents responsabilitats i actuacions previstes en el marc normatiu vigent, d'acord amb la Llei 22/1998, de 30 de desembre, de la Carta Municipal de Barcelona, que crea el Consorci d'Educaci� de Barcelona, amb el Decret 84/2002, de 5 de febrer, de constituci� del Consorci que n'estableix els seus Estatuts i amb el Decret 252/2004, d'1 d'abril.\nEn el cas del municipi de Barcelona, les refer�ncies fetes en aquesta resoluci� als serveis territorials del Departament d'Educaci�, als ajuntaments, a les oficines municipals d'Escolaritzaci� i a la direcci� dels serveis territorials, s'entenen fetes al Consorci d'Educaci� de Barcelona.\nContra aquesta Resoluci�, que no exhaureix la via administrativa, les persones interessades poden interposar recurs d'al�ada davant la consellera d'Educaci� en el termini d'un mes a comptar de l'endem� de la seva publicaci� al DOGC, segons el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de r�gim jur�dic de les administracions p�bliques i del procediment administratiu com�.\nBarcelona, 11 de mar� de 2005\nTom�s de San Crist�bal i Claver\nCalendari de preinscripci� i matr�cula\nEls ajuntaments que tenen delegades compet�ncies en relaci� a les llars d'infants i el Consorci d'Educaci� de Barcelona pel que fa al municipi de Barcelona poden establir un calendari propi que s'haur� de fer p�blic el dia 1 d'abril de 2005 i ha d'estar compr�s entre el 2 de maig i el 17 de juny.\nEn cas de no establir cap calendari propi i per la resta de municipis el calendari �s el seg�ent:\nPer�ode de presentaci� de sol�licituds: entre el 2 i el 13 de maig de 2005, ambd�s inclosos.\nPublicaci� de relacions baremades de l'alumnat: 20 de maig de 2005.\nTermini de reclamaci� a les relacions baremades: 23, 24, 25 de maig de 2005.\nPublicaci� de la relaci� definitiva d'alumnat adm�s: 27 de maig de 2005.\nPer�ode de matr�cula: del 6 al 10 de juny de 2005, ambd�s inclosos.\nEducaci� infantil, educaci� prim�ria, centres integrats, educaci� secund�ria obligat�ria\nDifusi� de l'oferta inicial: 29 de mar� de 2005.\nPer�ode de presentaci� de sol�licituds: entre el 4 i el 15 d'abril de 2005, ambd�s inclosos.\nPublicaci� de relacions baremades de l'alumnat: 21 d'abril de 2005.\nTermini de reclamaci� a les relacions baremades: 22, 25 i 26 de d'abril de 2005.\nPublicaci� de les relacions baremades definitives: 28 d'abril de 2005.\nDifusi� de l'oferta final: 17 de maig de 2005.\nPublicaci� de les relacions d'alumnat adm�s: 24 de maig de 2005.\nPer�ode de matr�cula: del 30 de maig al 3 de juny de 2005. Simult�niament s'ha d'informar la matr�cula en el m�dul inform�tic d'admissi� del curs corresponent, per�, si resulta m�s convenient per a l'organitzaci� del centre, aquest tr�mit es pot fer globalment al finalitzar el per�ode de matr�cula, des del dia h�bil seg�ent.\nEn el cas de l'educaci� secund�ria obligat�ria, la matr�cula est� condicionada a la superaci� del curs en qu� est� escolaritzat l'alumne o alumna i a la matr�cula en un conservatori si fos el cas.\nConfirmaci� de continu�tat de l'alumnat que segueix al centre: abans del 30 de juny de 2005, segons el calendari que estableixi cada centre.\nComunicaci� de les dades d'escolaritzaci�: del 27 de juny al 8 de juliol de 2005, en disposar de les dades, pel procediment inform�tic establert.\nEls centres integrats podran adaptar aquest calendari als requeriments derivats de la realitzaci� de la prova d'acc�s prevista a l'article 12. En tot cas hauran de respectar el per�ode de presentaci� de sol�licituds i faran p�blic al tauler d'anuncis, abans del dia 1 d'abril, el seu calendari d'actuacions.\nEnsenyaments postobligatoris de r�gim general\nDifusi� de l'oferta inicial: 13 de maig de 2005.\nPer�ode de presentaci� de sol�licituds: del 17 al 27 de maig de 2005, ambd�s inclosos.\nPublicaci� de les relacions baremades: 6 de juny de 2005.\nTermini de reclamaci� a les relacions baremades de l'alumnat: 7, 8 i 9 de juny de 2005.\nIntroducci� de notes: fins al 15 de juny de 2005.\nPublicaci� de les relacions baremades definitives: 16 de juny de 2005.\nDifusi� de l'oferta final: 28 de juny de 2005.\nPublicaci� de les relacions d'alumnat adm�s: 1 de juliol de 2005.\nPer�ode de matr�cula: del 4 al 8 de juliol de 2005.\nComunicaci� de les dades d'escolaritzaci�: de l'11 al 15 de juliol de 2005, pel procediment inform�tic establert.\nEl termini de presentaci� de la l'acreditaci� de les qualificacions del batxillerat o de la prova d'acc�s �s fins al 15 de juny de 2005.\nEnsenyaments d'arts pl�stiques i disseny\nDifusi� de l'oferta inicial: 13 de maig de 2005\nPublicaci� de les relacions baremades de l'alumnat: 6 de juny de 2005.\nTermini de reclamaci� a les relacions baremades: 7, 8 i 9 de juny de 2005.\nIntroducci� de notes: fins al 15 de juny de 2005\nDifusi� de l'oferta final: 28 de juny de 2005\nEnsenyaments de grau mitj� de m�sica\nPer�ode de presentaci� de sol�licituds: del 18 al 29 d'abril de 2005, ambd�s inclosos.\nPublicaci� de les relacions baremades de l'alumnat: 27 de juny de 2005.\nTermini de reclamaci� a les relacions baremades: 28, 29 i 30 de juny de 2005.\nEnsenyaments de grau mitj� de dansa\nPublicaci� de les relacions baremades de l'alumnat: 24 de maig de 2005.\nTermini de reclamaci� a les relacions baremades: 25, 26 i 27 de maig de 2005.\nPublicaci� de les relacions d'alumnat adm�s: 31 de maig de 2005.\nPer�ode de matr�cula: del 6 al 10 de juny de 2005.\nEnsenyaments de conservaci� i restauraci� de b�ns culturals\nInstitut Catal� d'Educaci� Secund�ria a Dist�ncia (ICESD)\nPer�ode de matr�cula: del 20 de juny al 18 de juliol de 2005, ambd�s inclosos, i de l'1 al 16 de setembre de 2005, ambd�s inclosos. Fora d'aquest termini, justificadament.\nPublicaci� del calendari d'actuacions: 25 de juliol de 2005.\nPer�ode de presentaci� de sol�licituds i de matr�cula: entre el 1 i el 30 de setembre de 2005, d'acord amb els terminis que, per a cada idioma, s'estableixin en el calendari d'actuacions de l'escola.\nPer�ode extraordinari de matr�cula: a continuaci� del per�ode ordinari de matr�cula, segons el que disposin els serveis territorials corresponents.\nPreinscripci� i matr�cula a les EOI en horari semiintensiu, segon per�ode: 9 al 27 de gener de 2006. Els serveis territorials corresponents podran autoritzar modificacions d'aquest termini per als idiomes que es consideri necessari. En tot cas, aquestes modificacions s'hauran d'anunciar al tauler d'anuncis de l'EOI abans del 2 de desembre de 2005.\nLlars d'infants, educaci� infantil, educaci� prim�ria, educaci� secund�ria obligat�ria i ensenyaments postobligatoris\na) Identificaci�, edat, domicili, condici� de fam�lia nombrosa i germans o germanes al centre:\nOriginal i fotoc�pia del llibre de fam�lia o altres documents relatius a la filiaci�.\nOriginal i fotoc�pia del DNI de la persona sol�licitant (pare, mare o tutor legal).\nOriginal i fotoc�pia del DNI de l'alumne o alumna, si t� m�s de 14 anys.\nOriginal i fotoc�pia del carnet de fam�lia nombrosa vigent, si s'al�lega aquesta condici�.\nCertificat o volant municipal de conviv�ncia de l'alumne o alumna i resguard de la renovaci� del DNI, quan el domicili que s'al�lega no coincideix amb el del DNI.\nL'original de la documentaci� es retornar� un cop contrastat amb la c�pia que se'n presenta.\nLes dades d'identificaci� per a l'alumnat estranger podran acreditar-se amb els documents d'identitat o amb el passaport del pa�s d'origen. En el cas de qualsevol documentaci� que l'alumnat per la seva condici� d'estranger no pugui aportar, s'acceptar� documentaci� alternativa per acreditar les diferents circumstancies. Aquesta documentaci� es valorar� per part del director o titular del centre.\n1. Quan el domicili familiar al�legat en la sol�licitud a efectes del criteri de proximitat al centre no coincideix amb el que figura al DNI de la persona sol�licitant, el domicili s'acredita amb el certificat o volant municipal de conviv�ncia de l'alumne o alumna on hi ha de constar que conviu amb la persona sol�licitant, i cal presentar tamb� el resguard de la renovaci� del DNI per canvi de domicili. En el moment de formalitzar la matricula cal presentar el DNI renovat amb la nova adre�a.\n2. La proximitat del domicili, quan es consideri a aquest efecte el lloc de treball, s'acredita mitjan�ant l'aportaci� d'una c�pia del contracte laboral o d'un certificat em�s a l'efecte per l'empresa.\n3. S'ent�n que un alumne o alumna t� germans matriculats al centre quan aquests hi s�n matriculats en el moment de presentar la sol�licitud de preinscripci�.\nOriginal i fotoc�pia de carnet de vacunacions on figurin les dosis de vacunes rebudes amb les dates corresponents (per a llar d'infants, educaci� infantil, educaci� prim�ria i educaci� secund�ria obligat�ria).\nQuan no es tingui el carnet de vacunacions, haur� de presentar-se un certificat m�dic oficial on figurin les dosis de vacuna rebudes amb les dates corresponents (article 4 de l'Ordre de 29 de juny de 1981, per la qual s'aprova l'establiment dels registres perif�rics de vacunacions). Si les nenes o els nens no han estat vacunats per contraindicaci� m�dica o per altres circumst�ncies, cal presentar un certificat m�dic oficial justificatiu.\nc) Rendes familiars:\nEs presenta documentaci� acreditativa �nicament en el cas que s'al�legui ser beneficiari de la prestaci� econ�mica de la renda m�nima d'inserci� o, si fos el cas, que acrediti que les rendes familiars no superen les que s'estableixen per accedir a aquesta prestaci�.\nd) Condici� de disminu�t del pare, mare, tutor, tutora o dels germans:\nOriginal i fotoc�pia del certificat de disminuci� del Departament de Benestar Social i Fam�lia de la persona que al�legui aquesta condici�.\ne) Exist�ncia d'una malaltia cr�nica de l'alumne o alumna, que afecti al sistema digestiu, endocr� o metab�lic, que exigeix una dieta complexa que condiciona de manera determinant el seu estat de salut:\nCertificat m�dic oficial que acrediti textualment l'exist�ncia de la malaltia cr�nica corresponent i l'exig�ncia d'una dieta complexa que condiciona de manera determinant el seu estat de salut.\nLa falsedat o el frau en les dades aportades comporta, d'acord amb l'article 5.6 d'aquesta Resoluci�, la invalidaci� dels drets de prioritat que puguin correspondre.\nCicles formatius de formaci� professional de grau superior\nCertificaci� acad�mica de les qualificacions obtingudes al batxillerat o a altres estudis que permeten l'acc�s, o de la qualificaci� de la prova d'acc�s. En el cas de l'alumnat procedent d'estudis estrangers, cal presentar una resoluci� de la Direcci� General d'Ordenaci� i Innovaci� Educativa que estableixi la qualificaci� mitjana corresponent als estudis equivalents al batxillerat cursats a l'estranger. Si no es disposa d'aquesta resoluci� es considera que aquesta qualificaci� mitjana �s un 5.\nCicles formatius de formaci� professional de grau mitj�\nCertificaci� acad�mica dels tres primers cursos de l'educaci� secund�ria obligat�ria o d'altres estudis que permetin l'acc�s, o la qualificaci� de la prova d'acc�s. En el cas de l'alumnat procedent d'estudis estrangers, cal presentar una resoluci� de la Direcci� General d'Ordenaci� i Innovaci� Educativa que estableixi la qualificaci� mitjana corresponent als estudis equivalents a l'educaci� secund�ria obligat�ria cursats a l'estranger. Si no es disposa d'aquesta resoluci� es considera que aquesta qualificaci� mitjana �s un 5.\nEl c�lcul de la qualificaci� mitjana (Z) dels tres primers cursos de l'educaci� secund�ria obligat�ria es realitzar� seguint la seg�ent f�rmula:\nn=n�m. d'�rees avaluades a primer cicle d'ESO.\nm=n�m. d'�rees avaluades a tercer curs d'ESO.\nx1, x2...xn=qualificacions de les �rees del primer cicle d'ESO.\ny1, y2...ym=qualificacions de les �rees del tercer curs d'ESO.\nZ es calcula amb dos decimals.\nEls cr�dits variables s'inclouen a l'�rea que els correspon. No tenen qualificaci� com una �rea apart. La religi� no es t� en compte a l'hora de calcular la mitjana. Els cr�dits de s�ntesi es tenen en compte com una �rea apart. Les equival�ncies de les notes qualitatives a notes quantitatives a efectes de calcular aquesta nota mitjana s�n les seg�ents: Insuficient=3, Suficient=5,5, B�=6,5, Notable=7,5 i Excel�lent=9.\nCicles formatius d'arts pl�stiques i disseny\nCertificaci� acad�mica de les qualificacions obtingudes als estudis que donen dret a l'exempci� de la prova d'acc�s, si �s el cas, o de la qualificaci� de la prova d'acc�s. En el cas de l'alumnat procedent d'estudis estrangers, cal presentar una resoluci� de la Direcci� General d'Ordenaci� i Innovaci� Educativa que estableixi la qualificaci� mitjana corresponent als estudis equivalents al batxillerat cursats a l'estranger. Si no es disposa d'aquesta Resoluci� es considera que aquesta qualificaci� mitjana �s un 5.\nRenda per c�pita de la unitat familiar\nQuan el pare, mare, tutor o tutora siguin beneficiaris de l'ajut de la renda m�nima d'inserci� o acreditin recursos totals per c�pita inferiors a la tercera part d'aquesta: 10 punts.\nProximitat del domicili de l'alumne o alumna o, si s'escau, proximitat del lloc de treball del pare, mare, tutor o tutora, o de l'alumne o alumna quan sigui major d'edat\nQuan el domicili de la persona sol�licitant estigui en l'�rea de proximitat del centre: 30 punts.\nQuan a inst�ncia del pare o mare, tutor o tutora, o de l'alumne o alumna quan sigui major d'edat, es prengui en consideraci�, en comptes del domicili de l'alumne o alumna, l'adre�a del lloc de treball d'un d'ells, i aquest �s dins l'�rea de proximitat del centre: 20 punts.\nQuan el domicili de la persona sol�licitant �s al mateix municipi on �s ubicat el centre, per� no en l'�rea de proximitat del centre sol�licitat en primer lloc: 10 punts.\nExist�ncia de germans o germanes matriculats al centre docent\nQuan l'alumne o l'alumna t� germans o germanes escolaritzats al centre en el moment que es presenta la sol�licitud de preinscripci�: 40 punts.\nDiscapacitat de l'alumne o alumna, pare, mare, tutor, tutora o germans\nQuan l'alumne o alumna, el pare, la mare, el tutor, la tutora o els germans, acrediti la condici� de discapacitat: 10 punts.\nCondici� legal de fam�lia nombrosa\nQuan el sol�licitant figuri en un t�tol vigent que acrediti la consideraci� legal de fam�lia nombrosa: 15 punts.\nMalaltia cr�nica de l'alumne o alumna, que afecti al seu sistema digestiu, endocr� o metab�lic i que exigeixi una dieta complexa que condiciona de forma determinant l'estat de salut\nQuan el domicili de la persona sol�licitant sigui en l'�rea de proximitat del centre: 10 punts.\nIES Jaume Balmes.\nIES Salvador Espriu.\nServeis Territorials d'Educaci� a Barcelona II-comarques\nManresa: IES Llu�s de Peguera.\nBadalona: IES la Llauna, IES Isaac Alb�niz, IES Badalona VII, IES Pompeu Fabra.\nServeis Territorials d'Educaci� al Vall�s Occidental\nSabadell: IES Pau Vila i IES del Vall�s.\nServeis Territorials d'Educaci� a Girona\nGirona: IES Carles Rahola i Llorens, IES Vicens Vives, IES Santiago Sobrequ�s.\nServeis Territorials d'Educaci� a Tarragona\nTarragona: IES Pon� d'Icart, IES Francesc Vidal i Barraquer, IES Antoni de Mart� i Franqu�s.\nVila-seca: IES Ramon Barbat i Miracle, IES Vila-seca II.\nServeis Territorials d'Educaci� a Lleida\nSorteigs p�blics per determinar l'ordenaci� de sol�licituds\nEducaci� infantil, educaci� prim�ria i educaci� secund�ria obligat�ria\nData i hora: 22 d'abril de 2005, a les 11 hores.\nLloc: Serveis centrals del Departament d'Educaci� (Via Augusta, 202, de Barcelona).\nBatxillerat, formaci� professional, cicles d'arts pl�stiques i disseny\nData i hora: el dia 7 de juny de 2005, a les 11 hores.\nPer tal que el sorteig sigui operatiu i raonablement equiprobable, per ordenar les sol�licituds en aquests ensenyaments, en cas d'empat, s'utilitza el seg�ent procediment:\nD'una bossa amb les xifres del 0 al 9 es fan 9 extraccions consecutives, reintroduint la bola despr�s de cada extracci�. Aix� s'obtenen les xifres primera, segona, fins a la novena, d'un nombre entre el 000 000 000 i el 999 999 999. Aquest nombre es divideix pel nombre total de sol�licituds i s'obt� el quocient i el residu. Es pren com a resultat del sorteig el nombre seg�ent al residu de la divisi�.\nEn el cas que els ajuntaments estableixin un calendari propi, faran p�blica la data del sorteig el dia 1 d'abril al mateix temps que la resta del calendari.\nEn els casos que l'ajuntament corresponent no estableixi un calendari propi, el sorteig p�blic es realitzar� a cada centre, entre el 23 i 25 de maig, en el lloc, data i hora que cada centre determini. Aquests lloc, data i hora, es faran p�blics al tauler d'anuncis del centre el 20 de maig.\nGrau mitj� de m�sica\nEs fa a cada centre, entre el 28 i 30 de juny, en el lloc data i hora que cada centre determini. Aquests lloc, data i hora, es faran p�blics al tauler d'anuncis del centre el 27 de juny.\nGrau mitj� de dansa\nEs fa a cada centre, entre el 25 i 27 de maig, en el lloc, data i hora que cada centre determini. Aquests lloc, data i hora, es faran p�blics al tauler d'anuncis del centre el 24 de maig.\nEn aquests quatre darrers tipus d'ensenyaments, per tal de desempatar les sol�licituds en cas d'empat de manera que el sorteig sigui operatiu i raonablement equiprobable, es podr� optar, un cop assignada pla�a als alumnes amb puntuacions superiors, per introduir en una bossa els noms dels alumnes que tinguin la puntuaci� a desempatar i treure tants noms com places vacants restin; o per utilitzar un procediment an�leg al que s'utilitza als serveis centrals del Departament d'Educaci�, descrit anteriorment. En aquest darrer cas, el nombre de xifres a extreure ser�, com a m�nim, de tres m�s que el nombre de xifres del total de sol�licituds rebudes.\nDades m�nimes del formulari de confirmaci� de continu�tat\nEn el formulari de confirmaci� de continu�tat caldr� que es demanin com a m�nim les dades establertes a continuaci�, que estaran marcades amb un asterisc:\nTIS (Targeta d'identificaci� sanit�ria)\nTipus de matr�cula (NEE o ordin�ria)\nEl centre, si ho considera oport�, podr� demanar m�s dades.\nEn el formulari hi ha de constar la seg�ent nota informativa per als pares o tutors:\n"Les dades personals recollides marcades amb un asterisc s'integraran en una base de dades del Departament d'Educaci� que t� per finalitat el seguiment de l'ocupaci� de les places escolars sostingudes amb fons p�blics i la gesti� de les incid�ncies que es puguin derivar del concert educatiu, i estaran protegides d'acord amb el que preveu la Llei org�nica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecci� de dades de car�cter personal."\nEl centre haur� d'afegir una nota similar per tal d'informar als pares o tutors que les dades esmentades i qualsevol altra que el centre consideri oport� demanar quedaran integrades en la base de dades d'alumnes del centre.


Hospitals en Dorp soto (Ciutat) - Directori - Llistat - Guia - Hospital - Dorp soto (Província) - Dorp soto - Curaçao - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Curaçao › Dorp soto › Dorp soto (província) › Hospitals en dorp soto (ciutat)\nHospitals en dorp soto (ciutat) Dorp soto (Província) > Dorp soto > Curaçao\nNo es pot arriscar a tractar problemes de salut amb poca serietat. Si observeu símptomes estranys i heu de trobar Hospitals en Dorp soto (Ciutat), consulteu-los aquí, perquè en aquest lloc web hem registrat tots els hospitals de Curaçao.\nSi viu a Dorp soto (Ciutat), sabrà que té centres de salut propers a la seva residència per a totes les consultes amb el metge general. Però una vegada que el problema requereixi atenció especialitzada, imatges o proves de laboratori, és possible que hàgiu d'anar a un dels Hospitals en Dorp soto (Ciutat). Per trobar el seu número de telèfon i adreça de contacte actualitzats, consulteu aquí Hospitalsworldguide.\nSi heu vist alguna informació errònia al registre de qualsevol dels Hospitals en Dorp soto (Ciutat) enumerats en aquest directori, feu-nos-ho saber i ho puguem corregir immediatament després de rebre el missatge. És molt important que la gent tingui la informació correcta dels hospitals. Gràcies per la vostra col·laboració.\nHospitals en Dorp soto (Ciutat) per categoria\nL'accés a la salut pública és un dret de tots els ciutadans. Si voleu saber quins són els hospitals públics Dorp soto (Curaçao), introduïu i veureu cadascun d'aquests centres amb tota la vostra informació de contacte i ubicació\nA Dorp soto (Curaçao) es poden trobar molts hospitals privats, que ofereixen diferents especialitats mèdiques i diferents modalitats de tractament per al seu problema de salut. Si voleu saber quants hospitals d'aquesta regió i les seves condicions o preus, visiteu el lloc web de cada centre que proporcionem en aquesta llista.\nLlistat de hospitals pròxims a Dorp soto


Ciència nombres i lletres - Activitats per descobrir la intel·ligència. Divulgació científica i cultural. - Pàgina 6\nPublicat el 13 de novembre de 2018 per Jordi Domènech i Arnau\nPublicat el 6 de novembre de 2018 per Jordi Domènech i Arnau\nPublicat dins de Divulgació, General, Llibrets, Textos | Deixa un comentari\n40 Hores, també a l’escola\nPublicat el 5 de novembre de 2018 per Jordi Domènech i Arnau\nMe’n vaig adonar quan els meus fills anaven a l’escola. Si volien fer totes les tasques que els encomanaven, no tenien temps per a altres coses, fins i tot per a dormir.\nLa gota que va fer vessar el vas, va ser un dia que el meu fill, allà pels deu anys, desprès de ben bé una hora i mitja de fer deures dels quals més de la meitat del temps consistia en copiar enunciats, va treure un mapa d’Europa en blanc i va dir que l’havia d’acolorir —curiosament li havien mal dit que cada estat de color diferent ✲—, posar-hi el nom, marcar cada capital i també escriure el seu nom. Una cinquantena.\nCom que ja era hora de sopar i desprès d’anar a dormir, vaig decidir fer l’experiment. I, treballant a la manera dels nens, o sigui sense fer servir les meves experiències en grafisme o el fet que jo sí que conec d’esma les capitals, encara que amb alguna tenia dubtes ortogràfics, vaig decidir que aquell «treball» el faria jo, i el cronometraria.\nVaig pintar sense perfeccionisme excessiu, vaig mirar que dos colors similars —quan has de fer servir 50 colors «diferents» és difícil— no tinguessin frontera, vaig decidir on posar els noms, cosa no trivial pels petits on els noms no hi caben. En definitiva, vaig mirar de comportar-me com un nen i, naturalment, no vaig fer servir tècniques simplificadores o esquemàtiques que de gran hagués emprat.\nResultat: una hora i tres quarts.\nDubto que el mestre de torn en fos conscient.\nA partir d’aquí, més que fer els treballs als fills —que alguna vegada vaig decidir que seria el millor— em vaig dedicar a explicar-los allò que a l’escola no els havien dit o no els hi havien fet entendre, de com accelerar les feines amb un detriment mínim dels resultats. El primer mètode consistia a dir-los quina era la clau, no en esperar a que d’unes explicacions els nens en poguessin fer una síntesi de manera innata, sense haver-los mostrat com es fa i sense entrenar-los en aquesta tasca concreta abans que tinguessin temptacions de recórrer a la pura memòria. Més val pensar cinc minuts, que estudiar mitja hora, jo sí que ho vaig sintetitzar. De passada, que l’ensenyament consistia en aprendre, no en anar traient notes més o menys bones.\nUn altra dia explicaré perquè sovint val la pena aplicar l’efecte merda! més que esperar que els alumnes obtinguin sols l’efecte eureka!\nDeu anys més tard, una noia de batxillerat a qui coneixia d’un fòrum d’internet en català, em va donar la idea.\nSi els treballadors han aconseguit limitar —en principi— les seves hores de feina a quaranta a la setmana, hauria de ser igual pels estudiants.\n—És que no n’hi ha prou, és que els programes són molt llargs, que baixaria el nivell…\nVan clamar quaranta veus quan vaig fer córrer una mica la idea.\nVint anys més tard, tornant a analitzar la idea amb la meva filla que ja en feia uns deu que havia acabat magisteri —encara que exercint molt poc per motius ideològics— vaig tornar al tema, em va dir una solució en la que no havia pensat.\nQue en els llibres de text, obligatòriament, hi hagués de venir el temps que es calcula que un alumne mitjà trigarà en aprendre cada tema i fer cada exercici o problema. Basat en mesures tan aproximades com es vulgui, però objectives i revisables.\nI que l’escola tingués la obligació de coordinar totes les tasques que es proposen a un alumne, per tal que les hores d’assistència al centre, les d’estudi i deures a casa, les de lectura dels llibres necessaris, no sumessin en total més de 40 hores per setmana.\n—Però és que els estudiants tenen moltes vacances —ja imagino algunes veus clamant.\nDescomptem, doncs, un més com el de tots els treballadors, descomptem també les hores d’unes colònies, campaments o camp de treball a l’estiu —si un estudiant no pot o no ho vol fer, això no ha de perjudicar els altres— i apliquem les 40 hores a la resta. I de passada, també descomptem qualsevol activitat cultural o social durant el curs, que també són essencials als alumnes.\nI si l’escola considera aquesta regla inaplicable, que s’ho faci mirar.\nEn primer lloc voldria dir que la intensitat d’ensenyament és massa fluixa, amb moltes pèrdues de temps. Potser amb els esquemes actuals —com poden ser alumnes agrupats per edats en cadascuna de les matèries— això sigui difícil de canviar. Potser la necessitat de programar respectant la regla de les quaranta hores, ajudaria a augmentar l’eficàcia, fen estalvis en aquelles activitats que no requereixin tant temps, com un exemple de l’època dels meus fills: fer «deures» de gimnàstica…\nEstic convençut que un alleujament de la tensió horària en la majoria dels alumnes, milloraria de manera notable el nivell general. Per una banda els estudiants farien menys trampes i es concentrarien en els conceptes clau, i per una altra, disposarien de més temps per poder obtenir cultura.\nQue molts aprofitarien el temps extra per perdre’l?\nProbable, però al menys no perjudicarien els que el volguessin aprofitar.\nCada persona pot tenir uns interessos culturals. Malauradament l’escola no és actualment la promotora principal d’aquests interessos i, en no ser-ho, perpetua una diferenciació entre classes socials. No és qüestió de fer de la cultura una altra assignatura i complicar encara més el programa, es tracta que no sigui una raresa, per exemple, que un alumne s’aficioni a la música clàssica si els seus pares no ho són i probablement no en saben gens.\nEl bonic poble de Montellà, a l’extrem occidental de la Cerdanya, l’estiu de 2018, amb un rètol manipulat\n✲ Tinc una caixa amb quinze colors, incloent-hi el negre. I una paleta dels mateixos setze colors, aquí afegint-hi el blanc, al programa de disseny vectorial que empro a l’ordinador. És el màxim de colors que he aconseguit que la majoria de les persones, sense comptar els daltònics, puguin distingir a primera vista. Algú més hàbil, potser podria fer una selecció amb més colors, però estic convençut que molt pocs. En el mateix tema, coneixia el mestre el teorema del mapa dels quatre colors? L’haurien de conèixer tots els professors. No la demostració que és monstruosa, sinó la seva aplicació que és elemental.\nPublicat el 24 d'octubre de 2018 per Jordi Domènech i Arnau\nPublicat dins de Llibrets | Deixa un comentari


Cristina Santa Quiteria, Maria Isabel García Marqués, Josep V. Marín\nL'ONG presenta la proposta pel 2019 i l'avaluació de l'últim any. Font: be artsy\nUn taller d'educació menstrual. Foto: ©Clara Garcia Ortés\nUna noia en una cabana de chhaupadi, ©be artsy\nL'organització fa avaluació de la tasca feta el 2018 Font: be artsy\nAvaluació del pressupost que l'ONG ha disposat el 2018.\nAmb la publicació d’un informe, l’ONG de cooperació amb Nepal, que aquest any comença nova etapa, mostra els canvis en la pràctica del chhaupadi al país.\nAmb el projecte Rato Baltin, l’organització ha donat educació sobre salut sexual i menstrual a més de 3.000 dones i homes a zones rurals remotes de l’oest de Nepal, i distribuït 321 copes menstruals donades per l’empresa Ruby Cup. El context és que, tot i que el govern del país ha prohibit i criminalitzat amb penes de presó a qui obligui a dones i nenes a practicar-lo, no té formes efectives per combatre’l, i poques coses semblen haver canviat en àrees llunyanes.\nOn el propi govern no arriba, respecte el chhaupadi, una tradició degradant per les dones per la qual són desterrades de la seva llar durant la seva menstruació, per suposada – i imposada. La tasca de l’associació es basa en que conscienciar, informar i educar sobre sexualitat té un impacte essencial en aquesta pràctica, fent així que els drets de nenes i dones no es vulnerin i visquin lliures de danys i discriminació.\nAmb l’informe, be artsy agraeix a persones donants, voluntàries i sòcies el seu recolzament, i també explica l’avaluació que fa, i la situació financera del projecte 2018, que apunten al projecte que ja ha començat a dur a terme aquest any. Al llarg del 2019, be artsy treballarà a Achham, l’oest de Nepal, amb Samabikas Nepal, una ONG local per portar a terme el projecte Rato Baltin que inclou formació en educació sexual a adolescents, tallers de fotografia participativa, i distribució de copes menstruals.\nNepal, dones, salut


D’una exquisidesa plàstica inqüestionable, “The assassin”, arriba a les nostres pantalles deixant sensacions contradictòries.\nNie Yinniang (Qi Shu), pertanyent a l’aristocràcia, és una experta en arts marcials que s’entrena per eliminar de la tirania els seus rivals polítics. El seguiment del seu llinatge la posarà en la tessitura d’haver d’eliminar el seu gran amor.\nBasada en un conte de la dinastia Tang a la Xina del segle IX, el prestigiós director taiwanès Hsiao-Hsien Hou, presenta una història que va més enllà de la seva senzilla línia argumental. Sense cap mena de dubte, el que més crida l’atenció d’aquesta proposta cinematogràfica és la seva exaltació estètica. Comença amb un pròleg en blanc i negre i una ràtio d’imatge de 1:33, per a submergir-nos, immediatament, en una imatge convencional en color que proposa una bella narrativitat que flueix de manera intermitent. La poètica de la seva composició escènica fan que puguem gaudir d’una experiència visual profunda i transcendent. De les arts marcials, a penes cinc minuts en tot el film.\nI és que Hsiao-Hsien Hou prefereix instal·lar-se en plans llargs per a mostrar-nos l’espectacularitat d’uns paisatges naturals per on la càmera balanceja, elegantment, allunyada dels personatges i les accions. Les cortines, la brisa, la flama d’una espelma… ensenyen una coreografia estudiada per on els personatges es va posicionant, des del punt de vista de Nie, esperant el moment oportú per a actuar. Tot plegat per a permetre’ns gaudir plenament dels cinc sentits.\nPerò aquest mateix fet se’ns gira en contra. Hom té la impressió que una gran escletxa cultural provoca que la percepció occidental no acabi d’encaixar en aquest tipus de narrativa. I no parlem només d’un ritme lent, sinó d’un missatge senzill i directe que necessita eternes pauses i d’imatges simbòliques per a ser explicat. Aquest drama prefereix la reflexió a l’acció, els dubtes a les decisions. I el metratge s’allarga.\nLa distància entre la pantalla i l’espectador és gran. Es fa difícil empatitzar amb la història o el personatge protagonista. Potser, com ja he comentat, hi ha massa kilòmetres en la manera d’entendre el cinema entre orient i occident. Potser, la proposta busqui centrar-se en la iconicitat de les imatges, en el significat de l’estètica per sobre de les emocions més terrenals. Potser, només potser… Des de l’ànima, “The assassin” es perd; des de la plasticitat audiovisual, el film captiva. Entre el yin i el yang, així m’he quedat.


És un apartament de 48 m2 ideal per a 2 adults i 1 o 2 nens, molt acollidor i amb personalitat arquitectònica. En el menjador hi ha una bonica i gran finestra amb fantàstiques vistes als camps i a un petit estany de la masia. La cuina totalment equipada, disposa també de rentaplats. El menjador és lluminós i confortable amb un sofà de dues places. L'habitació de matrimoni és molt acollidora. A l'habitació hi ha una escala de fusta que puja a l’altell on hi poden dormir dos nens en dos llits individuals. En el menjador s’hi ha conservat una pica antiga restaurada com a element decoratiu . L'apartament té sortida a l'exterior amb una terrassa enjardinada amb mobles d'exterior. El bany és exterior i amb plat de dutxa.


L'epidèmia ha posat al límit el sistema sanitari manresà - Regió7\n12·06·20 | 08:46\nLa Fundació Althaia i la Fundació Sant Andreu Salut de Manresa han hagut d’enfrontar-se els darrers mesos al que sens dubte ha estat el repte assistencial més gran que recorden. Una pandèmia que a la ciutat ha deixat més de dues-centes trenta víctimes mortals, més de mil altes i prop de tres-cents cinquanta ingressats confirmats de coronavirus simultàniament.\nQuan l’Hospital de Sant Joan de Déu es va veure saturat, Althaia no va dubtar a portar malalts infectats tant a la Clínica Sant Josep -que concentra l’activitat privada de la fundació- com al Centre Hospitalari. Durant el punt àlgid de la pandèmia fins i tot els professionals en formació van tenir diferents tasques i responsabilitats en funció de la seva especialitat, nivell formatiu i de les necessitats de cada moment.\nEs van ampliar les unitats de crítics i semicrítics. Si l’UCI habitual de Sant Joan de Déu disposava de 16 llits que es podien ampliar a 20, a aquests se n’hi van afegir més a l’àrea de reanimació quirúrgica. També es van adequar alguns dels quiròfans per ubicar-hi pacients un cop es van suspendre les intervencions no urgents programades. A l’hospital de dia es van posar llits de semicrítics, i les unitats d’observació d’urgències també rebien pacients amb coronavirus. Tot això va suposar una reestructuració profunda per prioritzar l’atenció a pacients amb coronavirus que ha quedat revertida gradualment.\nAl vaixell insígnia de la sanitat manresana contra la pandèmia es va tancar l’accés al vestíbul principal. Els darrers dies ha posat en marxa un nou circuit d’accés als centres sanitaris de la institució sense que estigui permès que els usuaris que van a visitar-se a consultes externes o fer-se certes proves portin acompanyant. Només les persones que tenen cita amb el metge, que han d’ingressar o fer-se una prova hi poden entrar. A la planta -1 de l’Hospital de Sant Joan de Déu hi ha el punt d’accés en què tothom qui entra ha de rebre una acreditació.\nL’Hospital de Sant Andreu va començar la setmana passada a rebre les primeres visites de familiars de les persones ingressades. Les famílies han de portar mascareta de casa, s’han de desinfectar les mans a l’entrada i a la sortida del centre i registrar-se al taulell d’Admissions.\nL’Hospital de Sant Andreu va arribar a tenir 138 ingressats simultàniament per l’epidèmia repartits pel conjunt de les quatre plantes, el que va convertir l’equipament en un espai de batalla en tots els fronts contra el virus.\nL’Hospital de Sant Andreu, en la seva condició d’equipament d’atenció intermèdia al territori, ha acollit residents provinents de residències del Bages i de la Catalunya Central.\nEn aquest sentit, va comunicar que més del 70 % de les 50 persones que viuen en residències per a gent gran de la Catalunya Central i que entre el 25 de març i el 15 de maig van ingressar a l’Hospital de Sant Andreu de Manresa a causa de la covid-19 havien obtingut l’alta i ja eren a les seves residències.\nEs tractava de 36 pacients d’edat avançada, amb una mitjana de 83 anys, i per tant, especialment vulnerables davant el coronavirus, que durant aquest període han estat donats d’alta a l’Hospital de Sant Andreu i han retornat a casa seva, en aquest cas, residències de gent gran.\nLa situació ja s’ha capgirat com un mitjó als centres assistencials manresans. I, amb la guàrdia alta, es retorna a la normalitat.\nEn aquests moments els diversos centres hospitalaris reserven una part dels seus esforços a la lluita contra la covid-19 i estan amatents a l’evolució d’una epidèmia per a la qual encara no hi ha cap vacuna. Però s’ha reprès l’activitat assistencial en tots els fronts i toca afrontar el gran volum de feina que la pandèmia ha obligat a ajornar.


Sessió de treball Clínica Galatea-Consorci Sanitari de Barcelona\nLa Clínica Galatea forma part del SISCAT i hem iniciat una sèrie de sessions de treball amb altres centres i serveis del SISCAT de cada territori per difondre els serveis de la clínica destinats a l’assistència dels professionals sanitaris malalts i organitzar una xarxa de professionals vinculats a la gestió dels casos de professionals sanitaris malalts.\nEl primer va ser el 2 de desembre i es va celebrar a la sala d’actes de l’Hospital de la Santa Creu i Sant Pau de Barcelona. La jornada, titulada “ Els professionals sanitaris malalts i els serveis de la Clínica Galatea; Com podem millorar la seva assistència?”, va comptar amb professionals de la Clínica Galatea que van explicar els serveis de què disposen i la seva experiència en l’atenció de professionals sanitaris malalts des de 1998, així com amb professionals de centres del Consorci Sanitari de Barcelona que van explicar la seva relació amb els programes PAIMM i RETORN. Està previst que al llarg del 2015 es facin més jornades de difusió a més àmbits de la zona metropolitana i de la resta del territori català. Us anirem informant.\nVegeu la informació que es va oferir sobre la Clínica Galatea.


El PI reclama un replantejament de la política turística errònia del Govern — Mallorcactual.com\nEl PI – Proposta per les Illes Balears\nLes darrers actuacions sobre el lloguer turístic només han provocat més confusió i més inseguretat jurídica.\nEl PI – Proposta per les Illes Balears reclama al Govern que es replantegi la seva política turística errònia. L’executiu autonòmic ha aconseguit, amb les seves darreres actuacions sobre el lloguer turístic, contribuir a la cerimònia de la confusió i a crear una situació que, lluny de regular aquesta activitat, està provocant una enorme inseguretat jurídica que pot donar pas a una economia submergida.\nEl PI es mostra contrari a la política de repressió que du a terme el Govern en aquest tema. Segons el diputat del Grup Parlamentari d’El PI, Josep Melià, “fer moratòries i prohibir, sense aflorar l’oferta de lloguer vacacional existent, a mitja temporada turística només pot dur al fracàs”. Les cancel•lacions d’estades acordades i els dubtes de molts de propietaris, que no saben si poden o no llogar els seus habitatges, són, ara per ara, les úniques conseqüències pràctiques de les erràtiques actuacions del Govern en aquesta matèria durant els darrers mesos.\nEl Govern, diu Melià, ha anat en contra del criteri del mateix avanç del PIAT del Consell de Mallorca (que diu que abans dur a terme qualsevol política efectiva, s’ha de conèixer amb exactitud la dimensió de l’oferta existent, procedint a regularitzar, si s’escau) i “s’ha estimat més ignorar la realitat de milers de famílies que han trobat en el lloguer turístic la sortida a la complicada realitat econòmica i social dels anys de crisi”.\nSegons el portaveu del Grup Parlamentari d’El PI, Jaume Font, “el Govern ha estat esclau dels seus socis de Podemos i ha fet una regulació que no afronta de veres el problema i ha deixat fora zones on tradicionalment es venia fent lloguer de temporada”. En aquests moments “tenim una normativa com la del Partit Popular, que prohibia el lloguer turístic als habitatges plurifamiliars, però amb un esperit més prohibitiu i sancionador”.\nEl Govern, una vegada mes, “ha actuat com el PP i s’ha mostrat desconnectat de la realitat del carrer i ha estat incapaç de donar una sortida a una demanda social”.\nEl PI reitera, una vegada més, el seu desig de reordenar i regular el lloguer turístic però fent-lo de manera efectiva, aflorant l’oferta existent i deixant el protagonisme als ajuntaments per determinar les zones on es pot permetre aquest tipus d’activitat. No saber donar una imatge positiva del turisme, com fa el Govern, acabarà passant factura.


Reptes econòmics i donatius - JORNADES DE FUTBOL SOLIDARI\nCada equip inscrit haurà de proposar-se un repte econòmic (comptant que en la participació estàndard són 50€ i a les lligues 60€).\nAquest repte estarà publicat a una plataforma online i cada equip tindrà l’enllaç per fer-lo arribar a totes aquelles persones del seu entorn perquè puguin fer una donació. Qui vulgui col·laborar haurà d’escollir la quantitat a donar i fer el pagament online!\nSi algú prefereix donar-vos els diners en efectiu, cap problema! En aquest cas, haureu de demanar a alguna persona adulta que us faci el pagament a través de la web. A més, el mateix cap de setmana si porteu diners en metàlic també els podrem afegir al repte comú.\nA més a més, durant el cap de setmana 5 i 6 de març també activarem un marcador general (Equip 0) per si hi ha persones que volen fer un donatiu i col·laborar amb la globalitat del projecte sense vincular-ho a un equip concret.\nConsulta els marcadors dels equips\nEn cas de voler el certificat de desgravació fiscal podeu enviar un correu electrònic a futbol.solidari@escolapia.cat.


La canonització d'Ignasi porta a Manresa més de 700 estudiants - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa canonització d'Ignasi porta a Manresa més de 700 estudiants\nLa Cova va convidar, ahir, alumnes d'escoles jesuïtes, que van visitar el santuari i indrets ignasians de la ciutat\ngemma camps redacció 15.03.2018 | 21:11\nUn grup dels alumnes a l´interior de l´església del Santuari de la Cova fundació cova sant ignasi-manresa\nAquest dilluns, 12 de març, va fer 396 anys de la canonització de sant Ignasi de Loiola. Per tal de celebrar-lo, i mentre s'espera que el 2022 s'escaiguin els 400 anys –i els 500 de la seva estada a Manresa– la Cova va convidar, aquest dimarts, més de 700 estudiants, majoritàriament de Barcelona, a Manresa.\nEl març del 1522, Ignasi de Loiola va fer estada a la ciutat de Manresa i, cent anys després, el març del 1622, va ser canonitzat pel papa Gregori XV. Amb motiu de l'aniversari, com ja s'ha fet altres anys, Manresa va rebre a estudiants d'escoles jesuïtes de Catalunya, principalment de Barcelona, que van visitar la Cova i altres indrets ignasians de la ciutat.\nEls estudiants van arribar durant el matí en autobusos i es van dividir en grups. Tots van visitar el Santuari de la Cova i també van fer visites al claustre de l'antic Col·legi de Sant Ignasi, la capella del Rapte, la capella de Sant Ignasi Malalt, el Pou de la Gallina i l'Espai 1522, entre altres. El Santuari de la Cova va organitzar les visites i l'Oficina de Turisme hi va col·laborar amb el guiatge d'alguns grups.


Les llàgrimes de Xavier Domènech en la manifestació per la llibertat de Cuixart i Sànchez | VilaWeb\nAl final de la manifestació al passeig de Gràcia de Barcelona\nEl dirigent de Catalunya en Comú Xavier Domènech no ha pogut contenir les llàgrimes al final de la manifestació d’aquesta tarda a Barcelona per la llibertat de Jordi Sànchez i Jordi Cuixart i contra el cop d’estat del govern espanyol contra les institucions catalanes. L’acte ha acabat amb la interpretació per part de Maria del Mar Bonet de la seva cèlebre cançó ‘Què volen aquesta gent?’. Un cop acabada, i enmig de crits de ‘llibertat’, la càmera de TV3 ha enfocat Domènech en el moment que no podia contenir les llàgrimes per l’emoció.\nNo és una decisió fàcil, @XavierDomenechs, però l’única sortida és la República. Us necessitem pic.twitter.com/iCNNsemEta\n— Marq Martí 🇸🇮🇧🇪 (@MarqMarti) 21 d’octubre de 2017\nDomènech havia dit, després de l’anunci de Rajoy, que el president espanyol volia ‘carregar-se l’autogovern i la sobirania de Catalunya’ i que enterrava ‘definitivament el pacte territorial de la mateixa manera que va trencar el pacte social’. I ha demanat ‘àmplies aliances per a superar aquest present’.


Treuen a concurs el projecte del futur Museu Thyssen • Ràdio Capital de l'Empordà\nL’Ajuntament de Sant Feliu de Guíxols ha tret a concurs la redacció del projecte del futur Museu Thyssen. Així s’ha publicat aquest dilluns al Butlletí Oficial de la Província. La licitació del projecte suposa el primer tràmit administratiu perquè l’equipament sigui una realitat. La redacció del document surt a concurs per 121.000 euros.\nAlhora, el mes que ve s’iniciaran les excavacions arqueològiques a la plaça de l’Abadia i actualitzaran el pla director del monestir amb la futur instal·lació del museu. Ho explica el regidor d’Urbanisme, Josep Saballs.\nLes obres i la museïtzació de l’espai es calcula tindran un cort de 6 milions d’euros. Una inversió que es cobrirà amb aportacions de la Generalitat i la Diputació, però també a través de fons propis de l’Ajuntament i de la liquidació de l’herència Anlló.\nEstà previst que el museu obri el 2020 al monestir de Sant Feliu. L’espai acollirà 400 obres de pintors catalans, com Joaquim Mir, Santiago Rusiñol, Ramon Casas o Martí Alsina. El consistori havia adquirit aquest any els jardins de 5.200 metres quadrats que es troben al costat del Monestir. El passat mes de juliol van signar aquest acord i ara comença a materialitzar-se amb els primers passos administratius. El consistori defineix el Museu Thyssen com un “projecte de país” que tindrà capacitat per transformar la vila.\nArticle anteriorLluïsa Ferrer: “Quan vam començar, no ens esperàvem aquest èxit de l’Oncotrail”\nArticle següentPDeCAT i COET rebutgen la congelació de les taxes a Torroella