El governs locals davant el repte de la Societat de la Informació - L…\nATENEA1x1, el vostre centre educati...\nTags societat de la informaci localret administraci 20\nDirecció estratègica: Lucio Villasol i Estanis Vayreda Aquest document que teniu a les mans és una revisió ampliada del document Polítiques públiques locals en l’era digital,\nActualització de continguts: Yanina Yelp editat l’any 2005 pel Consorci Localret.\nCol·laboradors: Jordi López Benasat, Jordi Pericàs, Anna Díaz, Lluís Albert Just, Marta Almela, Borja Rius, S’han actualitzat els continguts amb les novetats d’aquests darrers dos anys i s’han incorporat bones pràctiques de diferents\nMontse Clotet, Josep Manuel Sarria, Eugènia Andreu, Carles Julbe, Manel Toril, Eva Guijarro, Carol Romero, governs locals catalans.\nDaniel González, Carles Lloveras, Joan Bosch, Olga Díaz, Mauro Soto, Cristina Castilló, Imma Turu, Josep\nMaria Canals i Antoni Biarnés. Barcelona, octubre de 2007\nCorrecció lingüística: Irene Costa\nDisseny i maquetació: INICIAL\nIntroducció 04 2.3.3. El sector de les TIC i la seva importància\nMercat local (actuacions cap endins)\n1. E-Governança: el municipi com a govern relacional_ 08 L’ampliació de la base econòmica del territori (actuacions cap enfora)\n2.3.4. La dinamització i la cohesió social\n1.1. Els principis d’ordre polític per al govern local en la societat de la informació Programes per a col·lectius amb necessitats específiques\n1.2. El marc general per al desenvolupament de la SI Nous paradigmes sobre aprendre i ensenyar\n1.2.1. El marc d'actuacions: la Unió Europea Formació en TIC\n1.2.2. El marc d'actuacions: Espanya Promoció de continguts digitals locals\n1.2.3. Les administracions locals Cultura digital, temps lliure i oci\nOrdenances per a l’impuls de l’administració electrònica La dimensió digital de les comunitats i els cercles de pertinença\nLa protecció de dades als ens locals 2.3.5. La millora de la democràcia\n1.3. La xarxa d’actors Els diferents estadis de la participació ciutadana\n1.3.1. El Consorci Localret Una nova gestió transparent i participativa\nLes TIC com a eines de participació ciutadana\n2. E-Govern. L’ajuntament com a gestor estratègic del territori i com a dinamitzador de la comunitat_\n3. E-Administració: eficiència, eficàcia i qualitat_\n2.1. La planificació estratègica en la societat de la informació\n2.2. Les infraestructures de la societat de la informació i del coneixement 3.1. El pacte del 23 de juliol de 2001\n2.2.1. La convergència de les xarxes 3.2. De la informació a l’atenció al ciutadà. El “front-office” municipal\n2.2.2. Infraestructures de telecomunicacions i continguts 3.2.1. Els objectius d’una actuació orientada al ciutadà, les empreses i les associacions\n2.2.3. Els principis d’ordre polític L’orientació al ciutadà\n2.2.4. Els objectius de l’actuació Racionalització i simplificació: tramitació útil i fàcil\n2.2.5. Principals línies d’actuació Integritat dels serveis. Política i gestió transversals\nGarantia del servei universal Coordinació i col·laboració entre administracions\nConcursos agregats dels serveis de telecomunicacions 3.2.2. Les principals línies d’actuació sobre el “front-office”\nLa tributació dels operadors La cerca de les necessitats ciutadanes\nOrdenació municipal d’antenes Canals de comunicació\nMedició de les emissions de telefonia mòbil Internet: el canal revolucionari\nCol·laboració amb els operadors 3.3. Reinventar l’administració. El “back-office” municipal\nInfraestructures de telecomunicacions a les noves urbanitzacions 3.3.1. Els objectius de la gestió interna orientada a l’eficiència i la qualitat\nXarxes sense fils 22 Orientació al client\nL’ens gestor d’infraestructures de telecomunicacions (Itcat) Orientació a la qualitat\nMAN: Metropolitan Area Network Orientació a l’eficiència\nFTTH, fibra a la llar Orientació a l’avaluació\nLa televisió digital terrestre (TDT) 3.3.2. Línies d’actuació per guanyar eficiència i qualitat en la producció de serveis\n2.3. L’ajuntament com a dinamitzador de la comunitat local Política corporativa de telecomunicacions\n2.3.1. Nous reptes per a nous ajuntaments Pla d’acció de programari\nCompetitivitat interterritorial Tècniques per assolir la qualitat\nSostenibilitat La gestió del canvi. Nou model organitzatiu\nQualitat productiva Digitalització dels processos\nCohesió social El pla de sistemes\n2.3.2. La promoció econòmica local i les TIC Quadres de comandament\nPromoció de la nova cultura empresarial. L’emprenedoria Gestió de la informació i del coneixement\nPolígons o àrees d’empreses de TIC Gestió de la innovació\nImpuls a l’adaptació de les empreses tradicionals 3.3.3. L’administració en xarxa. El repte de la interoperabilitat\nSuport a l’ocupació El projecte AOC i els ens locals catalans\nTeletreball Els projectes i serveis del Consorci AOC en els governs locals\nFormació contínua i formació en TIC Els projectes i serveis de l’Agència Catalana de Certificació en els governs locals\nPromoció de la ciutat. Xarxes de ciutats\nXarxes de centres tecnològics 4. Conclusions. Decàleg per a una estratègia polític@ en l’era digital_\nEn les últimes dècades, l’extraordinària difusió de les predominant. Estem vivint, doncs, un moment de transició weberiana, coneguda pel nom del sociòleg Max Weber, que l’estructura del treball al sector públic i es suggeria, doncs,\ntecnologies de la informació i la comunicació (TIC) ha donat en el qual la societat s’està transformant qualitativament i la va definir. L’estructura jeràrquica, organitzada al voltant la necessitat de posar en marxa mecanismes d’avaluació\nsuport a una transformació a gran escala de tota l’organització quantitativa. I en aquest procés l’administració pública és dels càrrecs establerts en l’organització i la uniformitat de de resultats. La manca d’eficiència es posava com una de\nsocial. Indubtablement, les administracions públiques han un actor clau tant per la seva permeabilitat al canvi com per rutines i processos, garantida per procediments d’actuació les explicacions del descontentament de la ciutadania, i\nformat part d’aquest procés tant per l’adopció de l’ús intensiu les seves potencialitats com a motor de transformació i formals, consolidava un sistema l’estabilitat del qual estava calia buscar opcions diferents a l’exclusiva competència del\ni innovador de les TIC en el seu funcionament quotidià com gestor estratègic. per sobre l’estabilitat de les persones, perquè això garantia sector públic per sostenir la provisió de serveis al ciutadà.\npel plantejament de noves formes organitzatives associades l’equitat. Els objectius d’aquesta forma organitzativa eren Els canvis que s’han anat produint en els darrers temps\na la xarxa. Tanmateix, s’espera que, pel seu rol predominant Una breu revisió històrica ens pot permetre situar-nos en l’eficiència, la racionalitat i la legalitat en la resolució porten el sector públic a replantejar-se el seu rol en dues\nen la societat, els governs locals continuïn esdevenint un el moment actual per repensar els govern, el seus reptes, d’actuacions. Així, a diferència de l’administració de tall direccions diferents: d’una banda, renunciant de vegades\nmotor clau en la difusió i la promoció de la societat de la tasques i potencialitats d’actuació. En un nivell general, i napoleònic, que tenia una limitada vocació d’intervencionisme a la prestació directa dels serveis i encomanant-la al sector\ninformació als seus territoris. pel que fa al nostre entorn històric i geogràfic europeu, en en la societat i que prioritzava les tasques de policia privat o no lucratiu (buscant més eficiència i més qualitat\nla primera societat d’hegemonia burgesa, des de la ruptura administrativa, l’administració weberiana va anar estenent de servei i d’adaptació a l’usuari, o simplement cercant\nPerò de vegades aquest nou entorn, anomenat Societat de amb l’antic règim (Revolució Francesa) fins al el seu àmbit d’actuació com a producte del creixement de poder concentrar-se en altres vessants); de l’altra, assumint\nla Informació, Societat del Coneixement o Societat Xarxa, desenvolupament d’una societat industrial avançada (primera l’estat del benestar. En aquest procés, es van desenvolupar noves responsabilitats, com ara la dinamització de la\nsembla un calaix de sastre dins el qual es perd l'orientació, meitat del segle XX), es configura l’estructura política del serveis orientats a incrementar les oportunitats i la qualitat comunitat local.\ncom si el seu desenvolupament es donés sense cap que anomenem estat liberal: l’estat com a productor de de vida de la població.\nintervenció política, com una evolució natural. Contràriament, normes i com a garant del seu compliment per part de En la societat de la informació, el ciutadà, en el seu rol\nl'activitat dels governs és central per garantir que aquesta tothom. L’administració napoleònica va ser l’instrument per En l’estat del benestar, el ciutadà ja no és només un subjecte d’usuari de serveis públics, demana cada cop serveis més\nnova era condueixi cap al creixement amb benestar, cohesió portar-ho endavant. Les seves principals funcions eren les passiu que demana o sol·licita autoritzacions, és un usuari acurats a les seves necessitats, i també en el seu rol de\ni equitat social, mantenint l'equilibri territorial i un creixement relacionades amb la policia i el compliment de les normes d’uns serveis públics sobre els quals té consciència de tenir ciutadà-subjecte polític, reclama un paper més actiu: conèixer\neconòmic sostenible. Cal, doncs, analitzar i proposar establertes. El ciutadà era objecte d’observació per tal de drets i dels quals espera qualitat. Quan s’adreça a les dades, els procediments, les normes, i poder participar\nlineaments per a l'actuació de les administracions públiques constatar la legalitat de les seves actuacions. D’acord amb l’administració, ho fa des d’una doble condició: la de l’usuari en les deliberacions i les decisions que l’afectin. La primera\nen aquest nou context. aquesta missió, les competències internes s’estructuraven d’uns serveis, però també la de l’accionista que cada quatre accepció del ciutadà (usuari) implica reclamar uns serveis\nen funció de les relacions dels ciutadans amb l’administració, anys escull els membres del consell d’administració de de qualitat creixent i una administració no solament eficaç,\nLa teoria de la Societat Xarxa desenvolupada pel professor organitzades al voltant de temes específics. Davant els actes l’empresa que li presta els serveis. En aquesta administració, sinó també eficient –i amb serveis amb el mínim cost\nManuel Castells planteja que l’estructura d’aquesta nova administratius, el ciutadà era un subjecte passiu i només doncs, el compliment de les normes es dóna per suposat possible– i transparent, per assegurar-se l’eficiència d’una\nsocietat que reemplaça la societat industrial està construïda pregava, demanava, sol·licitava autoritzacions per fer alguna i el caràcter d’aquestes normes el marquen els gestors i organització que actua en règim de monopoli. La segona\nal voltant de xarxes d’informació. La societat de la informació cosa. El principi orientador era l’exercici de l’autoritat més productors dels serveis i els decisors, els polítics, que els (ciutadà/elector) reclama una administració oberta a la seva\n(SI) és una estructura interconnectada de nodes, dinàmica que el del servei a la societat. defineixen i prioritzen. participació en els temes que li interessin.\ni oberta, que pot modificar-se sense amenaçar el seu equilibri.\nAquesta forma organitzativa es va consolidar com una L’absència de controls democràtics i les pràctiques Malgrat aquest predomini de l’administració weberiana, als Per a una acció de govern eficaç, cal interpretar correctament\nresposta eficient a la crisi que afrontava el capitalisme als caciquistes de l’estament polític i del poder econòmic anys vuitanta l’acord entorn de l’esgotament d’aquest model la nova situació, identificar els canvis que afecten la mateixa\nanys setanta. contribuïen al divorci i a l’allunyament entre aquella estructura organitzatiu va obtenir un alt grau de consens. Les crítiques acció de govern –administració de drets i gestió de serveis–\npoliticoadministrativa i una realitat social cada vegada més bàsiques eren que la rigidesa de la burocràcia, especialment i ajustar-la a les necessitats socials –explícites o no– de\nCal destacar, però, que de la mateixa manera que la societat dinàmica. Per això, amb el creixement de la industrialització la inflexibilitat dels processos i la normativa, no permetia cada moment. L’ús intensiu de les TIC provoca canvis cada\nindustrial ha conviscut fins a l’actualitat amb altres formes i la consolidació de la societat de masses, es van anar donar respostes apropiades als nous problemes d’un entorn vegada més accelerats en les activitats humanes. Els\nd’organització i producció, la Societat Xarxa conviu amb les incrementant les tasques i competències de l’estat modern més complex i canviant, caracteritzat per la globalització intercanvis de mercaderies a escala planetària i, sobretot,\nformes anteriors d’organització i producció econòmica, –produït, en certa mesura, pel creixement de demandes–, dels mercats. D’altra banda, s’afirmava també que la baixa els fluxos d’informació a la mateixa escala en temps real i\nmalgrat que a poc a poc comença a convertir-se en la que va ser portat endavant per l’administració burocràtica productivitat de la feina a l’administració era un resultat de sense limitacions de continguts, facilitats per l’evolució i la\nTaula 1: Caracterització dels tipus d’estat, administració i demandes del ciutadà polítiques de benestar han de recollir els nous desafiaments específica en TIC a la població, així com facilitar el seu\nque generen les TIC, com ara la fractura digital o els accés a les noves tecnologies. Finalment, l’era digital té un\nRol/demandes problemes derivats del consum de tecnologies de la reflex clar i directe sobre la cultura, el temps lliure i l’oci, i\nSocietat Estat Administració Funcions del ciutadà informació i la comunicació i la necessitat de protecció i obliga els ens locals a repensar serveis (de les biblioteques\norientació que se’n deriva –tant pel que fa al tracte al als centres d’accés al coneixement, de la creació artística\nconsumidor de TIC com a les patologies provocades pel tradicional a la digital), les fórmules i accions promocionals,\nAdministrar i Subjecte passiu\nPre-industrial Liberal Napoleònica seu ús. Però, alhora, poden plantejar-se nous serveis o i els perfils dels mateixos gestors.\ngarantir drets de drets\nnoves maneres de prestació de serveis lligats a aquestes En conclusió, en el món local abunden els nous desafiaments,\npolítiques –telealarmes, telemedicina, habitatges domòtics, molts dels quals tenen a veure –directament o indirectament–\nAdministrar drets. entre altres. amb l’era digital. Les TIC, a més de suposar reptes importants\nGestió i producció Subjecte de drets\nIndustrial Del benestar Weberiana de serveis. Usuari de en múltiples aspectes, són també unes bones aliades per\nLluita contra l’exclusió serveis públics Les polítiques de promoció i desenvolupament dels pobles fer-hi front.\ni ciutats tampoc en queden al marge, i han de prendre\nAdministrar drets. consciència que ara el coneixement és el factor clau, la Aquest document posa sobre la taula els eixos d’aquest\nSubjecte de drets\nGestió i producció tecnologia apareix com el camí obligat i les persones lideratge, repensant el rol del municipi i les seves tasques.\nPost-industrial / SI Relacional Xarxa de serveis. esdevenen l’actiu estratègic de les organitzacions i dels A la vegada, com que aquest és un procés en marxa, el\nEstratègia, lideratge, Subjecte polític actiu territoris. A partir d’aquí, els ajuntaments han d’impulsar i document funciona com una eina d’intercanvi d’experiències\ndonar suport tant a la creació d’empreses de la nova en desenvolupament que puguin ser orientadores per a les\nFont: elaboració pròpia economia –basades en les tecnologies de la informació, actuacions dels governs locals. En el primer capítol (e-\nles telecomunicacions i l’audiovisual–, com a l’adaptació governança), ens centrarem en el marc general (sobretot\nals paràmetres de l’era digital de les empreses ja existents. jurídic) en què es desenvolupa la societat de la informació\nI això ho poden fer amb eines més tradicionals (els polígons i l’administració electrònica, i en les xarxes d’actors,\nconvergència de la informàtica i les telecomunicacions, han Els ajuntaments catalans en l’era digital o parcs especialitzats, la formació) o més noves (funcions considerant especialment el paper de Localret en la promoció\nprovocat el fenomen de la globalització, amb els consegüents de vigilància tecnològica, promoció de la transferència de polítiques TIC cap al món local català. En el segon capítol\nefectes sobre una economia, una cultura i, fins i tot, una En aquest context, les TIC comencen a incrementar el seu tecnològica, els vivers d’empreses de TIC, el capital risc, (e-govern), ens centrarem en el municipi en si mateix, en\ndemografia que fins ara tenien una base local/nacional. valor com a potencials eines de canvi. Des de les darreres etc.). En aquest context, disposar d’infraestructures bàsiques les seves funcions polítiques: lideratge i dinamització de la\nNomés aquests dos elements, la celeritat dels canvis i la dècades, les administracions estan començant a considerar de telecomunicacions serà un element cabdal per al comunitat local i planificació i gestió estratègica del territori\nglobalització, reclamen una revisió i posada al dia de l’acció les TIC i, en especial, Internet, un element clau del seu futur desenvolupament dels territoris. En tot cas, l’impacte de (infraestructures). En el darrer capítol (e-administració),\ndel govern i de l’administració. La nova funció del govern i un dels eixos vertebradors de la seva modernització. Això l’era digital sobre el mercat de treball local també és alt, analitzarem les funcions administratives dels governs locals,\ncomença amb la revisió de la seva estratègia. Per reduir les es basa en el fet que les noves tecnologies contribueixen amb l’aparició de nous filons d’ocupació i de noves formes que suposen actuacions de gestió i administració de serveis\nincerteses, per garantir el desenvolupament social i econòmic a canviar les regles de funcionament del sector públic, de treball, com ara el teletreball. La projecció de la ciutat públics, sobretot orientades a l’eficiència i eficàcia, al ciutadà\nsostenible de la comunitat i el territori que es governa, cal possibilitant una comunicació molt més dinàmica i fluida, enfora i el treball en xarxa amb altres municipis i i als criteris per l’avaluació de la qualitat.\nelaborar i liderar actuacions estratègiques que impliquin, no només entre les unitats de l’administració sinó també administracions són altres responsabilitats locals susceptibles\nentorn dels objectius comuns generals, els diversos agents entre aquesta i altres actors externs; automatitzant i de millorar amb l’aplicació intensiva de les TIC.\nsocials. El govern ja no pot fer les coses tot sol. En aquesta simplificant processos administratius sencers; incorporant\nfase de desenvolupament social, al govern li toca més que el sector privat i les seves formes de gestió, i millorant L’agenda de les polítiques locals de capital humà també es\nmai exercir el lideratge: assenyalar els objectius d’interès l’eficiència interna de l’administració. veu alterada. En primer lloc, les TIC poden canviar les\ngeneral i articular els recursos –propis i aliens– per D’altra banda, la irrupció de les TIC ha afectat els àmbits maneres i les possibilitats dels conceptes d’aprendre i\naconseguir-los. clàssics d’acció dels ajuntaments. Així, i en primer lloc, les d’ensenyar. En segon lloc, cal preveure i proveir formació\n1. E-Governança 1.2. El marc general per al desenvolupament\nE-Governança: el municipi com a govern relacional_\nDarrerament s’han plantejat moltes propostes al voltant de El model organitzatiu de la xarxa i la seva infraestructura cadascun dels estats membres. Pel que fa a l’actualitat,\nles noves formes de governar a les administracions públiques, tecnològica, Internet, s’han evidenciat com els autèntics les propostes vigents són les que descriurem a\nque s’han agrupat sota el paraigües de les teories de la reductors de les bosses d’ineficiència en les organitzacions, continuació.\nnova governança. El Llibre Blanc de la Governança Europea privades o públiques. És per això que, en els darrers anys,\nTaula 2: Principis polítics d’actuació dels governs locals\n(2001) és un recull programàtic que assenyala els principis s’han anat definint i executant projectes que materialitzen\nsobre els quals s’hauria de desenvolupar aquesta nova la col·laboració entre les administracions sobre la base de Principis Descripció\nforma de governar. La proposta és obrir el procés de disseny la integració dels seus processos productius gràcies a la\ni aplicació de polítiques públiques a la major quantitat de telemàtica.\nD’aquest valor corporatiu han de participar tots els seus membres, des dels càrrecs electes\nciutadans i organitzacions, amb la idea que això millorarà Voluntat de servei\nfins al darrer dels treballadors. S’ha de desenvolupar aquesta orientació i la necessitat de rigor\nla transparència, generarà una major responsabilització i 1.1. Els principis d’ordre polític per al govern local a la comunitat\ni professionalitat exigibles en el desenvolupament de la funció pública.\nlegitimarà l’acció conjunta dels estats membres com una en la societat de la informació\neina per respondre millor a les necessitats ciutadanes. La\nproposta assenyala que hi ha d’haver un enfocament menys En tota organització, a més dels objectius, recursos i Cal anar fent una revisió constant de l’activitat municipal i contrastar-la amb una realitat en\norientat de forma descendent, és a dir, més cooperatiu i processos, és determinant el conjunt de principis i valors permanent evolució, publicitant-ne els resultats i articulant la pedagogia necessària envers els\nmenys jeràrquic, i complementat amb instruments no que inspiren la seva actuació, que li donen el segell Gestió eficaç ciutadans i els empleats per centrar-nos en allò realment úctil i valuós per a la comunitat. Caldrà\nlegislatius. Això és: característic que permet distingir-la de totes les altres identificar les demandes dels ciutadans, amb les mesures de consulta adients i eliminar aquells\norganitzacions. En el cas de les administracions locals, serveis que s’estan prestant per tradició però que els canvis socials han deixat ja sense\nUn major grau de participació i obertura: més atesa la proximitat i coneixença dels seus membres (tant demanda.\ninformació en línia, més mecanismes de diàleg, més dels càrrecs electes com dels empleats) per part dels\natenció a les diferències i particularitats regionals. ciutadans/usuaris/clients, és on més fàcil resulta identificar Avui, una part de l’eficiència consisteix a utilitzar les possibilitats i oportunitats tecnològiques\nS’emfatitza el rol de les organitzacions de la societat i concretar els principis i valors dominants en l’organització. existents. De vegades, les possibilitats tecnològiques van més enllà de l’adaptació tàctica (fer\ncivil com a interlocutores destacades. Gestió eficient\nmés eficient una activitat ja existent). En altres casos, les innovacions permeten resoldre vells\n1.2. El marc general per al desenvolupament reptes inassolibles per mancança de mitjans.\nMillores polítiques, normatives i de resultats: de la SI\ns’ha d’avaluar la necessitat de l’acció i des de quin\nnivell s’ha d’actuar. Els municipis europeus desenvolupen la seva estratègia S’ha de facilitar informació amb relació als objectius, els paràmetres, les consideracions i les\nde promoció de la societat de la informació en el marc de dades que l’administració té en compte per prendre decisions, de caire general i en cada cas\nAquest canvi de perspectiva per millorar la qualitat de la la interrelació entre diferents nivells de govern. La Unió la gestió pública particular. També se n’ha de donar sobre les actuacions i els resultats. Hi ha molts aspectes\ngestió ha de tenir com a suport dues estratègies: la Europea (UE) és el primer que abordarem aquí. L’estratègia on aquesta transparència s’ha de fer palesa. Un d’aquests aspectes són precisament les\ncoordinació entre actors i actuacions, i l’orientació al ciutadà. proposada des del nivell europeu s’inscriu en la línia de relacions directes i personalitzades amb els administrats.\nEl municipi té un rol destacat en totes dues, principalment l’acord de Lisboa de l’any 2000, en què la UE es fixava\nper la seva proximitat al ciutadà i a la gestió directa sobre com a objectiu estratègic per la propera dècada “convertir- Un altre principi de la nova administració, que concreta l’orientació al ciutadà, és el de\nl'espai i les necessitats quotidianes. La coordinació es fa se en l’economia basada en el coneixement més competitiva l’accessibilitat, l’obertura i la facilitat. Que l’administració tingui la cura d’adaptar el seu llenguatge\nnecessària per treballar amb l’objectiu d’una administració i dinàmica del món, capaç de créixer econòmicament de al del ciutadà, per entendre i per fer-se entendre pel ciutadà sense que aquest hagi de recórrer\nen xarxa real, que aprofiti totes les potencialitats de les manera sostenible amb més i millors llocs de treball i amb Accessibilitat a especialistes del dret o la gestió. Que l’administració faci un esforç permanent i sostingut\ntecnologies de la informació i la comunicació. I l’orientació major cohesió social”. En els darrers anys, centrant-se en per donar tota la informació i rebre totes les comunicacions dels ciutadans, processar-les i\nal ciutadà ha de ser l’eix central de les organitzacions i ha la importància de les TIC per crear ocupació i per actuar en conseqüència. Les TIC, amb la capacitat de procés de dades i de comunicació\nde marcar l’estratègia cap endins cap enfora. incrementar la productivitat, s’han anat desenvolupant bidireccional de la informació, ofereixen un ampli ventall de recursos per fer-ho possible.\nplanificacions amb objectius específics a assolir per\n1.2.1. El marc d’actuacions: la Unió Europea 1.2.1. El marc d’actuacions: la Unió Europea\n1.2.1. El marc d’actuacions: la Unió Europea demanda d’espectre radioelèctric i, com que s’abandonarà Cap ciutadà ha de quedar-se al darrere: s’ha de Establir les eines clau que permetin al ciutadà i les\nla televisió analògica terrenal (està previst per l’any 2012), promoure la inclusió a través de l’administració empreses beneficiar-se d’un accés autenticat fàcil,\nEn primer lloc, hem de mencionar el pla i2010. Una societat s’ha de definir una nova gestió eficient de les comunicacions electrònica perquè tothom es beneficiï d’uns serveis segur i interoperable als serveis públics de tot Europa.\nde la informació europea pel creixement i l’ocupació (2005). electròniques. També s’ha de treballar en la interoperabilitat de confiança i innovadors, així com d’un accés senzill Es consideren eines crítiques la gestió interoperable\nAquest pla comença amb una evidència empírica: les TIC i la seguretat i, a més a més, s’ha de promoure la recerca per tothom. d’identificació electrònica (eIDM) per l’accés als\ncondicionen el 40% del creixement de la productivitat a i fomentar l’adopció dels resultats de la innovació. Es serveis públics, l’autenticació de documents\nEuropa. Les diferències de comportament econòmic entre considera que les empreses milloren la seva productivitat L’eficiència i l’eficàcia han de fer-se realitat, contribuint electrònics i l’arxiu electrònic.\nels països industrialitzats s’expliquen en gran mesura pels gràcies a les TIC però continuen tenint problemes de forma significativa a la satisfacció dels usuaris, la\nnivells d’inversió, recerca i ús de les TIC, així com per la relacionats amb la manca d’interoperabilitat, seguretat i transparència i la rendició de comptes, la reducció Impulsar la participació i l’adopció de decisions\ncompetitivitat de les indústries de societat de la informació fiabilitat i tenen dificultats per reorganitzar i integrar les de la càrrega administrativa i la millora de l’eficiència. democràtiques mostrant pel 2010 unes eines que\ni mitjans de comunicació. Es destaca també que la TIC al lloc de treball, fet que s’observa especialment en permetin el debat i la participació pública efectiva en\nconvergència digital exigeix la convergència política i la el cas de les pimes. Implantar els serveis clau de gran repercussió pels l’adopció de decisions democràtiques.\nvoluntat d’adaptar els marcs reguladors. Per treballar en ciutadans i les empreses, perquè el 2010 el 100%\naquestes línies la Comissió Europea (CE) assenyala tres Un altre document derivat d’aquest, el Pla d’acció sobre de la contractació pública estigui disponible de forma Des de fa uns anys, des del Consorci Localret s’estan\nprioritats: administració electrònica i2010: Accelerar l’administració electrònica assolint l’ús del 50% amb un acord de impulsant projectes en línia amb els objectius europeus. En\nelectrònica a Europa en benefici de tots (2006), planteja cooperació sobre altres serveis en línia de gran aquest sentit, s’han endegat o potenciat estratègies en cada\n• Construir un espai europeu de la informació únic els lineaments a seguir. Amb aquest pla d’acció la Comissió repercussió. un dels principis, tal com s’observa en el quadre següent.\nque promogui un mercat interior obert i competitiu es proposa:\nTaula 3. Objectius del Pla d’Acció i2010 i les corresponents línies d’actuació de Localret.\nper la societat de la informació i els mitjans de\ncomunicació. Accelerar l’obtenció de beneficis tangibles per part Pla d’acció sobre administració electrònica i2010\nde tots els ciutadans i les empreses.\n• Reforçar la innovació i la inversió en la recerca sobre Objectius Projectes del món local\nles TIC amb el fi de fomentar la creació de més i Garantir que l’administració electrònica a escala\nmillors llocs de treball. nacional no produeixi nous obstacles en el mercat Projectes per millorar les infraestructures i els serveis de telecomunicacions i la conectivitat a\núnic deguts a la fragmentació i l’absència tot el territori.\n• Crear una societat europea de la informació basada d’interoperabilitat. Participació en el consorci Administració Oberta de Catalunya (AOC), que impulsa serveis\nInclusió d’administració electrònica per a tots els ajuntaments.\nen la inclusió, que fomenti el creixement i l’ocupació\nd’una manera coherent amb el desenvolupament Estendre els beneficis de l’administració electrònica Banc d’Innovació Local (BIL), de compartició de coneixement i aplicacions.\nsostenible i que doni la prioritat a la millora dels serveis a l’àmbit de la UE fent possible obtenir economies Finançament, a través de l’AOC, de projectes d’administració electrònica dels governs locals.\npúblics i la qualitat de vida. d’escala en les iniciatives dels estats membres i\ncooperant per fer front als reptes comuns europeus.\nUna de les principals repercussions d’aquestes prioritats Eficiència i eficàcia Normalització de processos administratius.\npels nostres municipis és que s’ha d’adequar la normativa Garantir la cooperació de totes les parts de la UE Projectes de canvis organitzatius a les administracions.\nperquè, malgrat que s’han fet avanços (per exemple, en la interessades en la concepció i la realització de Plataforma de contractació pública, PECAP.\nregulació del comerç electrònic), encara cal fer molta feina, l’administració electrònica. Foment de compres agregades.\ncom ara adoptar la normativa sobre televisió digital, que Seguretat Entitat de certificació Catcert.\ncanviarà l’escenari actual dels mitjans audiovisuals. En El pla s’estructura al voltant de cinc eixos en matèria\nPlataforma de participació ciutadana Consensus.\naquest sentit, la Comissió Europea assenyala que les noves d’administració electrònica amb objectius concrets per Participació\naplicacions sense fils d’alta velocitat fan que augmenti la l’any 2010. Comunitats Localret.\n1.2.1. El marc d’actuacions: la Unió Europea 1.2.2. El marc d’actuacions: Espanya\nUn dels mecanismes de suport per desenvolupar i assolir anomenat BIL (Banc d’Innovació Local), que pretén ser\nels objectius proposats que planteja la Comissió Europea l’espai de socialització de coneixement dels governs locals\nés la mesura: aportar informació pertinent, quantificar, catalans. El BIL és un repositori de coneixements sobre\navaluar comparativament, comparar l’impacte i els beneficis l’aplicació d’innovacions als governs locals, i ha estat\nsón elements essencials per centrar l’atenció sobre concebut per intercanviar experiències i recursos entre\nNom de la iniciativa:\nl’administració electrònica. Es tracta de desenvolupar els responsables i tècnics dels diferents governs locals\nBanc d’Innovació Local (BIL)\nindicadors i models d’avaluació comuns. Es busca compartir catalans.\nexperiències fomentant la compartició amb mecanismes\ncom ara el “marc de bones pràctiques”, “l’observatori de\nRepositori en línia de recursos, informació i coneixement, al qual es té accés directament des del\nl’administració electrònica”, el portal “Tu Europa”, la xarxa\nweb de Localret. L’objectiu del banc és crear un espai a Internet al qual tenen accés tots els\nTESTA i la “finestra única d’aduanes”.\ntreballadors públics catalans a través de certificat digital i on es recullin totes aquelles experiències\ni projectes innovadors sorgits del món local i vinculats a l’àmbit de les TIC. També s’inclouen\nEn aquest sentit, enguany el Consorci Localret, seguint\nrecursos (documents, programari,...) que els ajuntaments poden utilitzar de forma gratuïta, i\nles recomanacions europees, ha endegat un nou projecte,\ninformació de proveïdors que ofereixen productes o serveis en TIC a les administracions.\nGràfic 1. Estructura del Banc d’Innovació Local de Localret.\nBANC D’INNOVACIÓ LOCAL Més informació:\nBones pràctiques Recursos Proveïdors\nPer participar en el BIL (aportant o aprofitant recursos), dels ciutadans a relacionar-se amb les administracions\ndes de Localret es planteja als ajuntaments la signatura públiques per mitjans electrònics. Per tant, a partir d’ara\nd’un conveni que marca les regles de joc bàsiques de la modernització de les administracions no dependrà només\nllicenciament, drets de propietat o processos de millora. dels informàtics o dels alcaldes/regidors innovadors, sinó\nTambé fa especial incidència en el llicenciament de les que es convertirà en un objectiu/obligació de tota\naplicacions que els ajuntaments poden oferir al BIL i que l’organització.\npoden ser utilitzades per altres administracions.\nEls punts destacats de la Llei són:\n1.2.2. El marc d’actuacions: Espanya\n1. Reconeix el dret dels ciutadans a relacionar-se\nSi el marc més genèric d’actuacions es coordina des de electrònicament amb totes les administracions i fixa\nla UE, l’àmbit de l’Estat és el que fixa la normativa bàsica un termini –l’1 de gener de 2010– a partir del qual\nExperiències Recursos Proveïdors de\nen què es mouen els governs locals del territori espanyol. les administracions han d’habilitar l’accés electrònic\ninnovadores d’èxit documentals, solucions\nLa principal novetat legislativa dels darrers mesos ha estat a tots els seus procediments administratius.\na Catalunya disseny de especialitzats en\nl’aprovació de la Llei 11/2007, de 22 de juny, d’accés\nelectrònic dels ciutadans als serveis públics (LAECSP).\nEl salt qualitatiu del text legislatiu és que reconeix el dret\nPer a més informació, vegeu: bones pràctiques: http://egov-goodpractice.org, Observatori de l'Administració Electrònica: http://europa.eu.int/egovo; “tu europa”: http://europa.eu.int/youreurope;\nTesta: ; “Finestra única d’aduanes”: http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/common/publications/com_reports/customs/index_en.htm\n1.2.1. El marc d’actuacions: la Unió Europea 1.2.3. Les administracions locals\n2. El catàleg de drets que es regulen són: 5. La Llei també defineix la utilització dels mitjans digital, etc. Els principis establerts en aquestes ordenances administratives de conformitat amb la resta de\nelectrònics en la gestió dels procediments, i se centra són els següents: l’ordenament jurídic.\na. El dret a utilitzar mitjans electrònics per obtenir especialment en el redisseny de processos i en la\ninformació, realitzar consultes, manifestar seva simplificació. Principi d’impuls dels mitjans electrònics per a una Principi de participació. L’ús dels mitjans electrònics\nconsentiments, efectuar pagaments, realitzar major eficàcia i eficiència de l’actuació administrativa. haurà de facilitar la participació dels ciutadans i les\ntransaccions i oposar-se a les resolucions i als A partir d’ara, és responsabilitat de cada una de les S’impulsarà l’ús dels mitjans electrònics tant en les empreses en l’activitat administrativa, tant si és\nactes administratius. administracions públiques impulsar els projectes interns actuacions internes com en les externes, per a la qual formalitzada com si no.\nnecessaris per donar compliment a aquests drets. Una cosa s’hauran d’aplicar els mitjans personals i materials\nb. El dret a escollir el canal de relació amb les responsabilitat, però, que caldrà compartir amb les pertinents i adoptar les mesures necessàries per a la Principis de col·laboració i cooperació entre les\nadministracions; és el ciutadà el que decideix com administracions supramunic ipals (Generalitat de Catalunya, seva efectivitat i realitat. administracions públiques per tal de facilitar el procés\nes relaciona amb l’administració i no al revés com Localret, diputacions i consells comarcals), que han de d’implantació de l’ús dels mitjans electrònics i la seva\nfins ara. posar els mecanismes de suport i assessorament Principi de simplificació administrativa. En el procés interoperabilitat i compatibilitat, i així facilitar les\nnecessaris perquè cap ajuntament es quedi enrere. de digitalització de l’administració municipal s’haurà relacions dels ciutadans en l’àmbit de l’administració\nc. El dret a no aportar dades que ja tinguin en de procedir a eliminar tràmits o actuacions no electrònica.\npoder les administracions públiques. 1.2.3. Les administracions locals. rellevants, d’acord amb la normativa d’aplicació.\nd. El dret a conèixer per mitjans electrònics l’estat Ordenances per a l’impuls de l’administració Principi de publicitat i transparència administrativa.\nde tramitació dels procediments que els interessen. electrònica L’ús dels mitjans electrònics haurà de facilitar la màxima\ndifusió, publicitat i transparència de les actuacions\ne. El dret a obtenir els mitjans d’identificació Abans de l’aprovació de la LAECSP, des del món local ja\nnecessaris. es van fer passos en favor de la regulació de les relacions\nelectròniques entre els ciutadans i ajuntaments. En aquest Ajuntament de Sant Feliu de Llobregat_\nf. El dret a escollir les aplicacions o sistemes per sentit, Localret posa a disposició dels municipis el seu\nrelacionar-se amb les administracions. assessorament jurídic i fins i tot models d’ordenança, Nom de la iniciativa:\naprovats el 2005, que ja són aplicats a municipis com ara Ordenança per a l’impuls de l’administració electrònica i la regulació\n3. Regula els mecanismes imprescindibles per garantir Sant Feliu de Llobregat, Terrassa, Sabadell i Barcelona. de l’ús de mitjans electrònics a l’administració municipal\nla interoperabilitat entre les administracions, perquè\nels documents electrònics emesos per qualsevol Es proposen dos models d’ordenança 2 : una es pot Descripció:\nadministració puguin ser presentats i utilitzats per les anomenar de màxims, i l’altra, de mínims. Ambdues parteixen Amb aquesta ordenança es vol assolir una administració més eficaç i més eficient en la producció\naltres. dels mateixos principis i de la no-discriminació de cap i en la prestació de serveis als ciutadans i, també, més transparent i participativa; en definitiva,\nciutadà en la seva relació amb l’administració. Però, si la més democràtica de conformitat amb els postulats i els principis constitucionals sobre l’actuació\n4. En un estat altament descentralitzat, la Llei posa de mínims estableix els mecanismes per digitalitzar parts administrativa. Es tracta d’impulsar i potenciar l’administració electrònica amb l’objectiu d’aconseguir\nun ús efectiu de les eines electròniques per tal de millorar les tasques i els serveis municipals,\nèmfasi especial en els mecanismes de cooperació dels procediments, la de màxims proposa la digitalització\nfacilitar les relacions amb els ciutadans, amb les empreses i amb les altres administracions i\nentre administracions, per garantir la interoperabilitat total d’aquests i inclou altres usos de les TIC, com ara els\nentitats. Es tracta d’un dels primers ajuntaments que van aprovar l’ordenança i ja fa un cert temps\ndels sistemes i les aplicacions desenvolupades. de participació ciutadana mitjançant processos telemàtics. que l’aplica.\nTot això comporta una major adaptació dels ajuntaments, Més informació:\natès que han de fer esforços per incorporar procediments http://www.santfeliu.org\nde conservació i autentificació de documents, signatura\nEl text complet de les ordenances esmentades es pot consultar a http://www.localret.cat/assemblea2005/docs/6textordenances.pdf\n1.2.3. Les administracions locals 1.3. La xarxa d’actors\nPrincipi de neutralitat tecnològica. La regulació de la de les dades personals i a la protecció de la intimitat La implementació de la normativa de protecció de dades clarament definides o bé es superposen, amb la qual cosa\nutilització dels mitjans basats en les tecnologies de en el sector de les comunicacions electròniques exigeix la definició d’un pla d’adequació que ha de començar cal arribar a acords per fer una intervenció més eficient i\nla informació i la comunicació es farà de forma neutral, (Directiva sobre la privadesa i les comunicacions amb la identificació de tots els fitxers i tractaments de coordinada. En el nivell més general, el primer actor és la\nmitjançant descripcions funcionals, per tal de no electròniques). dades personals, tant automatitzats com manuals, que es Unió Europea i les seves directives. Després hi ha el\nobstaculitzar el desplegament tecnològic. realitzen dins de l’entitat i l’anàlisi de com estan Govern espanyol, amb dos ministeris, el d’Indústria, Turisme\n• Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de interconnectats. S’ha de definir el cicle de vida o recorregut i Comerç, i el d’Administracions Públiques, que actuen\nA partir de l’aprovació de la LAECSP, alguns d’aquests protecció de dades de caràcter personal (en endavant, de les dades al llarg del seu tractament a fi d’identificar: directament i de forma transversal en aquestes matèries.\nprincipis hauran de revisar-se, un procés que ja s’ha iniciat LOPD). Cal no oblidar, però, que la resta de ministeris realitzen\ndes de Localret per adequar les ordenances municipals Reial Decret 994/1999, d’11 de juny, pel qual • Quines dades personals es recullen i per a quina algunes actuacions sectorials a vegades molt relacionades\nper a l’impuls de l’administració electrònica en la nova s’aprova el Reglament de mesures de seguretat dels finalitat. amb la societat de la informació (per exemple, el Ministeri\nlegislació estatal. fitxers automatitzats que continguin dades de caràcter • Com es recullen (formularis, electrònicament, d’Economia i Hisenda mitjançant l’Agència Tributària).\npersonal (en endavant, RMS). telefònicament,…). A Catalunya, la Generalitat compta amb la Secretaria de\nLa protecció de dades als ens locals • Llei 5/2002, de 19 d’abril de l’Agència Catalana de • Qui les tracta (àrees, departaments,…). Telecomunicacions i Societat de la Informació (dins el\nProtecció de Dades (en endavant, Llei 5/2002). Departament de Governació i Administracions Públiques),\nLes persones que es relacionen amb les administracions • Com circulen dins de l’entitat (en suport paper, que s’ocupa específicament d’aquesta temàtica; però,\npúbliques es veuen obligades a subministrar una gran • Decret 48/2003, de 20 de febrer, pel qual s’aprova telemàticament,…). igual que en l’administració estatal, la resta de departaments\nquantitat de dades personals que són necessàries per a l’Estatut de l’Agència Catalana de Protecció de Dades de la Generalitat impulsen també polítiques sectorials (des\nla realització d’activitats o per a la prestació de serveis de (en endavant, Estatut de l’Agència). • A qui es cedeixen o quines transferències de Presidència, coordinant l’atenció ciutadana, o des\nquè són destinatàries. Aquestes dades personals han de internacionals es porten a terme. d’Educació, coordinant projectes informacionals); i a escala\nser recollides, conservades, comunicades, en definitiva, Qualsevol persona o entitat que tracta dades personals, local també impulsen polítiques de les TIC les diputacions,\ntractades per part de les administracions amb les degudes sigui en el moment de la seva recollida, emmagatzematge, • Com es conserven o com es destrueixen. els consells comarcals i els ajuntaments. A tot això, cal\ncondicions de seguretat i respectant uns principis comunicació, modificació, etc., està obligada a fer-ho afegir-hi el Consorci Localret, com a institució pública\nessencials per a la tutela del dret fonamental a la protecció conforme a la normativa i en compliment de les obligacions El resultat d’aquesta anàlisi ha de ser un inventari dels representant dels governs locals catalans. I, darrerament,\nde les dades de caràcter personal. que es recullen en aquesta guia. Aquestes obligacions fitxers i tractaments de dades personals respecte dels tres actors més, el consorci Administració Oberta de\nconcerneixen els responsables dels fitxers o tractaments, quals s’hauran d’implementar tots els requeriments de la Catalunya (AOC), l’Agència Catalana de Certificació\nEl tractament de les dades personals, és a dir, el tractament els encarregats del tractament i, en darrer terme, tots normativa de protecció de dades. (Catcert) i l’Agència Catalana de Protecció de Dades\nde la informació relativa a una persona física identificada aquells que intervenen en qualsevol fase del tractament. (Apdcat).\no identificable, exigeix el compliment d’una sèrie El Consorci Localret i l’Agència Catalana de Protecció de\nd’obligacions que vénen regulades amb caràcter general Cada tractament de dades exigeix l’aplicació integrada de Dades van redactar una guia l’any 2005 que recull tota la\na les següents normes: la normativa de protecció de dades i de les nomes sectorials informació necessària perquè una administració local pugui\nque regulen la matèria. A títol d’exemple, en el cas del complir la legislació referent a la protecció de dades de\n• Directiva 95/46/CE del Parlament Europeu i del padró d’habitants, s’ha de tenir present la Llei 7/1985, de caràcter personal.\nConsell, de 24 d’octubre de 1995, relativa a la 2 d’abril, reguladora de les bases del règim local i el Decret\nprotecció de les persones físiques pel que fa al legislatiu 2/2003, de 28 d’abril, pel qual s’aprova el text 1.3. La xarxa d’actors\ntractament de les dades personals i a la lliure circulació refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya, o\nd’aquestes dades. en el cas de la implantació d’un sistema de prevenció de A més del marc regulador, en la definició de polítiques\nriscos laborals, la Llei 31/1995, de 8 de novembre, de públiques en la societat de la informació hem de considerar\n• Directiva 2002/58/CE del Parlament Europeu i del prevenció de riscos laborals. els agents. El ventall d’actors que intervenen és molt ampli\nConsell, de 12 de juliol de 2002, relativa al tractament i de vegades les seves competències o bé no estan\n1.3. La xarxa d’actors 1.3. La xarxa d’actors\nTaula 4. Actors que impulsen polítiques de les TIC a Catalunya.\nActor Polítiques Línies de treball més recents Ajuntaments Polítiques administratives, de lideratge\nde la comunitat i de gestió del territori\nConsorci Localret Infraestructures telecomunicacions Atles de les Telecomunicacions,\nUnió Europea Regulació Directives reguladores de les estudis d’ordenació d’antenes, codis\ntelecomunicacions (en procés de de bones pràctiques, projectes tècnics\nModernització de les administracions Banc d’Innovació Local, canvi\nFoment eEurope 2005, i2010, polítiques locals organitzatiu, formació, detecció de\nindustrials i d’investigació (7è Programa necessitats\nMarc d’Investigació), estimulació de\ncontinguts i serveis Competitivitat econòmica i TIC Concursos de telecomunicacions,\nconnectivitat a les zones d’activitat\nAprofitament dels beneficis de la SI Protegir la intimitat de les persones; econòmica, innovació local\namb garanties garantir la inclusió digital, i seguretat\nDiputacions provincials Suport i assessorament als Modernització, formació, connectivitat,\nMinisteri d’Indústria, Comerç i Turisme Telecomunicacions Pla Extensió de la telefonia mòbil, Pla ajuntaments aplicacions comunes, aplicacions\nExtensió de la banda ampla sectorials, consultoria tecnològica\nSocietat de la informació Plan Avanza Consells comarcals Suport i assessorament als\najuntaments mitjans i petits\nRED.es Societat de la informació Inclusió, serveis públics, educació;\nobservatori de les TIC; registre de Instruments de col·laboració Generalitat de Catalunya i governs locals\nConsorci AOC Administració electrònica Interoperabilitat, mòduls comuns\nMinisteri d’Administracions Públiques Administració electrònica Llei d’accés electrònic dels ciutadans d’administració electrònica i línia de\nals serveis públics; Estatut del finançament\nCatcert Seguretat jurídica Certificats digitals, entitats de\nSecretaria de Telecomunicacions i Infraestructures Projecte Banda Ampla Rural certificació, validació, arxiu segur\nSocietat de la Informació (STSI)\nApdcat Protecció de dades de caràcter Vetllar pel compliment de la legislació\nServeis i continguts Formació i alfabetització, programari personal vigent sobre protecció de dades de\nlliure, xarxa de telecentres, llengua i caràcter personal i controlar-ne\nnoves tecnologies l’aplicació


Girona alerta de la presència de xinxes exòtiques - Diari de Girona\nGirona alerta de la presència de xinxes exòtiques\nL'Ajuntament avisa que aquesta espècie invasora d'Àsia no produeix picadures ni transmet malalties\nddg 03.10.2019 | 00:22\nGirona alerta de la presència de xinxes exòtiques Diari de Girona\nL'Ajuntament de Girona ha alertat de la presència de xinxes exòtiques a la ciutat. Es tracta d'una espècie invasora provinent d'Àsia coneguda com a bernat mabrejat ( Halymorpha halys), que ja s'ha detectat a altres municipis de la demarcació. És de coloració marronosa i marbrejada amb una puntuació densa. Es distingeix d'altres bernats autòctons per disposar d'unes bandes blanques que té a les antenes.\nS'alimenta de plantes de parcs i jardins i de cultius agrícoles. Segons exposa l'Ajuntament en un comunicat, és important que es controli en parcs i jardins per evitar que augmentin les poblacions i es desplacin a zones agrícoles, on podrien causar seriosos danys als cultius.\nEl problema per a la ciutadania és que pot hibernar a dins les cases i provocar molèsties. No produeix picadures a persones i animals ni els transmet malalties, però pot resultar molt molest. El millor sistema per reduir-ne la presència als habitatges, segons explica el consistori, és aspirar-los i submergir-los en aigua i sabó.


Segons Ismael Palacín, director de la Fundació Jaume Bofill, i Enric Prats, professor de pedagogia de la Universitat de Barcelona\nL’educació obligatòria seguirà sent pública, fins i tot s’ampliarà la cobertura pública a l’etapa infantil (0-3) i a la postobligatòria inicial. Una altra cosa és que fins i tot dins de l’educació obligatòria hi haurà moltes modalitats que copagament (i costos ocults) que poden constituir una nova barrera per a les desigualtats educatives.\nGuanyarà importància l’avaluació que serveix perquè el mestre orienti l’alumne, l’autoavaluació de l’alumne, l’avaluació compartida entre iguals... i sobretot l’avaluació basada en la pràctica i la reflexió.\nLes avaluacions tendiran a ser més estandarditzades, amb agències i empreses especialitzades que es dedicaran a acreditar coneixements estàndards, com passa ara amb l’anglès. Les proves o els tests personalitzats també tindran un pes important, per orientar millor infants i joves a triar els estudis que més s’adaptin a les seves necessitats, capacitats i interessos.\nL’alfabetització multimèdia serà molt més rellevant: els alumnes hauran de saber aprendre de fonts escrites, vídeo, àudio, gràfiques... i també expressar-se i comunicar el que han après en tots aquests codis. Davant la sobreinformació i la societat col·laborativa, la capacitat comunicativa és cada vegada més rellevant.\nLa tendència serà a currículums més reduïts, centrats a garantir les competències bàsiques. I deixar més espai per a la innovació i per a les competències complexes, que s’aprenen en entorns d’alta interacció, vivencials, amb una alta implicació i motivació dels alumnes. Algunes de les habilitats:\n1) la interculturalitat (ser capaç d’entendre’t i treballar amb persones de coordenades culturals molt diferents en un món més globalitzat)\n2) transdisciplinarietat (ser capaç d’interrelacionar matèries i disciplines molt diferents)\n3) la intel·ligència social (més àmplia que l’emocional, relacionada amb la capacitat d’involucrar altra gent en les pròpies propostes o crear projectes compartits)\n4) l’alfabetització multimèdia\n5) la capacitat d’interpretar grans quantitats de dades i trobar-hi el sentit\n6) la creativitat (trobar solucions més enllà del que està establert fent associacions noves i útils)\n7) l’autogestió de l’aprenentatge\n8) el treball en equip virtual i en xarxa\nS’apostarà més per tenir espais de treball cooperatiu, aules temàtiques, espais més grans i versàtils que permetin adaptar-se a cada activitat, més espais de relació comuna, d’exposició, d’experimentació...\nEls professors donaran més classe en equip (codocència, multidocència) agrupant de forma flexible els alumnes segons interessos i projectes i necessitats i serà una escola més multidisciplinària en què entraran altres professionals de disciplines diferents per vincular-se a projectes temporals.\nMés implicació de la família\nEls mestres seran més experts a orientar la família, a implicar-la en el projecte educatiu dels seus fills, a oferir-li informació transparent i clara dels seus progressos (les aules tindran un blog i un espai virtual i els pares podran seguir les activitats i treballs dels seus fills diàriament)... i les famílies entendran millor què poden fer per col·laborar amb l’escolarització.\nLes escoles catalanes sumaran a l’aprenentatge del català i el castellà una tercera i quarta llengua amb bon domini, a més de les llengües d’origen dels alumnes amb pares estrangers. Els idiomes seran l’ecosistema natural on aprendre i relacionar-se en un món més interconnectat, amb entreteniment més globalitzat i amb més immigració dinàmica.


Abellerol rural, amb vistes al camp\nterritoris.cat / Cristina Mongay 18:07 06/09/18\nPublireportatge de casa rural que va participar en l'extra de la revista Territoris Magazín #Agost 2018\nentorn rural camp btt cavall vistes\nAbellerol rural és un il·lusionant projecte engegat des del cor d’una família pagesa.\nAbellerol rural és una masia d’inicis del segle XX totalment aïllada situada enmig de camps de conreu. Pertany a Bellver d’Ossó, al poble d’Ossó de Sió, al bell mig de la comarca de l’Urgell.\nLa seva activitat començà l’any 2014, després de rehabilitar-se amb gust i cuidant cada detall. Aquesta casa pairal, que antigament desenvolupava les funcions de forn de pa del municipi, ha sabut mantenir la seva essència rural i oferir als hostes tot tipus d’equipaments i serveis contemporanis respectant al màxim el medi ambient. Val a dir, en consonància, que funciona amb energia geotèrmica.\n“No ens amaguem del fet que vivim al camp i del camp –comenta l’Anna, una de les seves propietàries–, amb les seves olors i la seva manera de fer característica. L’agricultura és la nostra vida i volem compartir-la amb tothom.”\nEl seu objectiu principal és enllaçar els hostes amb les feines del camp i la saviesa de la natura.“La nostra casa rural no és tan diferent de les feines de la terra, ja que cal cuidar cada detall com en la sembra”. Per aquest motiu, aquest ampli indret és idoni per gaudir del silenci, la calma i la reflexió. I, en definitiva –i tal com remarquen les seves responsables– per practicar el concepte vital de ‘desconnectart’, l’art de desconnectar de les presses de la ciutat.\nLa casa disposa de tots els serveis que asseguren el confort dels seus hostes: sala d’estar, cuina totalment equipada, llar de foc, equip de música, sala de jocs amb billar i futbolí inclosos, piscina climatitzada adaptada per persones amb mobilitat reduïda, terrassa, jardí, barbacoa, aparcament, hort ecològic, etc.\nEls seus hostes poden gaudir també de la riquesa natural i cultural de l’entorn, amb excursions de senderisme, BTT i cavall, visitant els templers romànics de les proximitats –com Sant Pere de Bellver de Sió–, perdent-se pel Bosc de les Comes de Rubió, o degustant els brous de les Bodegues de Costers del Sió.\nAbellerol rural ofereix sis habitacions amb cinc llits de matrimoni, quatre llits individuals, un sofà llit i dos supletoris, que asseguren l’allotjament de disset persones.\nAbellerol Rural - Camí d'Ossó, s/n - 25318 Ossó de Sió\nTel. 605 026 666\nPLA D'URGELL | 18/07/2019\nPLA D'URGELL | 13/07/2019\nLoteria Barcala reparteix 10 milions d'euros al Pla d'Urgell\nLa convivència a pagès de Cal Modest de Tornabous\nterritoris.cat/Josep A. Pérez 17/07/19\nEls Mossos d'Esquadra detenen dos homes per robatoris i un furt en magatzems agrícoles


Benvingut/da a la nostra Política de Privacitat de CEI GIRONA. En aquest apartat t'explicarem amb exactitud i de forma amena els temes legals. Volem que confiïs amb nosaltres, per tant podràs comprovar que ens ho hem pres de debò.\n1-Responsables de les dades: Jordi Torras Bartolí\n2-Document d’identitat: 40367752S\n3-Activitat professional: Entrenament Personal\n4-Contacte amb nosaltres via email: ceigirona@gmail.com\nLa base legal pel tractament de les teves dades es troba en el consentiment del formulari que trobarà a la part inferior de la pàgina web, i en cadascun dels formularis que hi ha en aquesta web i sobretot en la seva Àrea de Client.\nÉs a dir, marcant la casella de consentiment, ens està proporcionant les seves dades personals legalment. Les dades que ens està donant estaran custodiades per Jordi Torras Bartolí i estaran protegides.\nD’aquesta manera, “Jordi Torras Bartolí” informa els usuaris que, en compliment del RGPD 679/2016 disposem d’un Registre d’Activitats. D’aquesta manera, està acceptant de forma expressa, plenament i sense reserves que “Jordi Torras Bartolí” tracta les seves dades personals de forma automatitzada i les incorpora en el tractament de dades amb la finalitat de poder respondre les seves consultes i oferir els serveis.\nAquesta política de privacitat descriu la recopilació i l’ús que fem de la seva informació personal. Tret de què s’estableixi el contrari, es considerarà necessari omplir totes les dades obligatòries per utilitzar tots els formularis.\nTotes les dades personals que tenim seves són mitjançant els formularis de contacte i Àrea de Client que ompli.\n-Procedència i categoria de dades tractades: les dades personals que tractarem són les seves dades identificatives que vostè ens faciliti a través del formulari de registre que trobarà al nostre lloc web.\n-Temps de conservació: les dades proporcionades es conservaran mentre es mantingui la relació comercial o durant els anys necessaris per complir amb les obligacions legals.\n-Legitimació: tractem les seves dades només si comptem amb el seu consentiment exprés i informat per fer-ho, i sempre d’acord amb les finalitats descrites.\n-Destinataris: les dades que vostè ens faciliti no se cediran a tercers excepte en els casos en què hi hagi una obligació legal.\nDades personals que et demanem als formularis i a l’Àrea de Client:\nCom pot observar, visitar la web no suposa que estiguis obligat a facilitar cap informació de caràcter personal.\nTindrà l’opció de prestar la seva acceptació i consentiment al tractament de Dades Personals per part de “Jordi Torras Bartolí” de conformitat amb la present Política de Protecció de Dades. No obstant això, si no accepta els termes de la Política de Protecció de Dades que se li sol·liciten a les caselles inequívoques de consentiment que hi ha als formularis, no podrà utilitzar els formularis de contacte.\nPERQUÈ NECESSITEM LES SEVES DADES?\nLa informació personal que ens faciliti mitjançant els diferents formularis i correus electrònics, es mantindrà confidencial i protegida. En cap cas es destinarà o utilitzarà per a altres fins, ni s’entregarà a terceres persones sense el seu consentiment, d’acord amb els principis del RGPD 679/2016,\nProtegir la seva intimitat i tractar de forma confidencial la informació que ens hagi donat.\nLa informació que ens faciliti serà utilitzada únicament per respondre’l.\nNo revelarem les seves dades personals a tercers sense el seu consentiment.\nCOM SE SEGUR QUE LES MEVES DADES ESTAN SEGURES?\nCom li hem comentat abans, hem de ser conscients que la seguretat a Internet no és segura però sí que realitzem una sèrie d’accions periòdiques per tal de protegir la nostra web, els nostres servidors i totes les dades personals de les quals en som responsables:\nPassarem l’escàner de Wordfence a la recerca de malware, virus, injecció de codi o qualsevol arxiu maliciós que posi en perill la seguretat del web.\nGràcies a la revisió de Google Analytics podem mantenir a ratlla els spam i altres accions automatitzades de tercers a la nostra web.\nAixí mateix, l’informem que podran demanar la tutela dels seus drets davant l’Agència Espanyola de Protecció de Dades amb seu al Carrer de Jorge Juan, 6, 28001 Madrid.


El comerç de Roses creu urgent resoldre la problemàtica del «top manta» - Diari de Girona\nEn unes jornades per abordar accions per millorar el sector, l'empresari Miquel Gotanegra constata que «és un dels problemes turístics més importants» que té la població Els comerciants van debatre sobre accions futures per millorar\nParticipants a les jornades que es van celebrar ahir, a Roses. diari de girona\nParticipants a les jornades que es van celebrar ahir, a Roses.\nResoldre amb «urgència» la problemàtica del «top manta» a Roses i la concentració en un mateix sector dels negocis que treballen tot l'any són dues de les qüestions que es van posar sobre la taula ahir en una jornada organitzada aquesta setmana conjuntament per Shopping Roses i l'Estació Nàutica Roses-Cap de Creus. Una vegada debatuts diferents temes ara es treballarà per decidir quines accions s'han d'emprendre. El comerç aposta per impulsar un pla estratègic per dinamitzar el sector.\nLa problemàtica del venda ambulant il·legal com a competència deslleial, sobretot a Santa Margarida, és un tema que s'arrossega des de fa molts anys i no és exclusiu de Roses. Però en aquesta població on es concentren a centenars al llarg passeig de més d'un quilòmetre preocupat al sector comercial, no només de Santa Margarida.\n«És un dels problemes turístics més importants que té Roses i que cal resoldre amb urgència», va assegurar el president de l'Estació Nàutica Roses-Cap de Creus i de Shopping Roses, Miquel Gotanegra, durant la jornada. Gotanegra és coneixedor de la realitat de la població des de la seva vessant d'empresari vinculat al món del turisme i la restauració però també ha estat durant anys regidor a l'Ajuntament.\nLes jornades van comptar amb tres ponents amb una llarga trajectòria i de referència: Salvador Giraut, de Platja d'Aro; i Josep Fajol i Miquel Roig de Figueres, aquest últim amb establiments també a Cadaqués.\nL'objectiu és reflexionar sobre el sector i proposar línies d'actuació futures, s'emmarca en les accions que estan duent a terme les dues entitats per debatre sobre el model comercial i turístic de la població al segle XXI.\nEl «top manta» es considera una de les problemàtiques a resoldre però també es van posar sobre la taula altres qüestions relacionades amb el comerç.\nEn línies generals es va plantejar que els comerciants de Roses tenen clar que el full de ruta del sector ha de passar per potenciar l'especialització i diferenciació dels establiments i el tracte personalitzat amb el client com a valor afegit; per fer pinya i reforçar l'associació per continuar fent de lobby ; i, sobretot, per sumar amb l'administració per dur a terme accions conjuntes de promoció més eficaces i per dissenyar polítiques per fer més competitiu el sector.\nAltres propostes concretes van ser generar àmplies zones d'aparcament i ser flexibles en els horaris per adaptar-se a les necessitats del client. En aquest sentit Giraut va explicar que les estadístiques indiquen que les vendes pugen un 10% de mitjana en els establiments que obren al migdia.\nConcentrar el comerç\nEn el cas de zones turístiques com Roses els ponents van apostar per concentrar en una àrea els comerços que obren tot l'any per dinamitzar el sector.\nAmb els resultats s'elaboraran unes conclusions i es presentaran les accions que es proposen.\nLes jornades que s'han fet fins ara s'han centrat a debatre sobre el model turístic de Roses al segle XXI, la gastronomia, la mobilitat turística, l'allotjament turístic i les activitats d'oci i natura.\nEls empresaris de Roses volen fer un pas endavant per a la millora de la qualitat turística i perquè el municipi segueixi sent capdavanter.


Estás aquí: Portada / Evangeli al dia / La joia de l’evangeli\nDiumenge XIV de durant l’any, 6 de juliol de 2014\nAcabàvem el diumenge anterior amb la gran pregunta que sempre queda oberta: I, ¿vosaltres qui dieu que sóc? Deixant de banda, ara com ara, la resposta de Pere suggerida pel Pare, segons el mateix Jesús li digué a Pere, empalmem-la amb l’expressió que llegim a l’evangeli d’avui: “Fora del Pare, ningú no coneix veritablement el Fill; igualment ningú no coneix veritablement el Pare, fora del Fill i d’aquells a qui el Fill el vol revelar”. Jo he pensat que sense sortir de les lectures de la Missa fos el mateix Fill qui ens doni o encamini a la resposta concreta i actual. Donar una resposta es pot fer d’una manera general fent recurs a totes les respostes que dóna de sí Jesús la llarg de tots els evangelis. Seria veritat, però estereotipada Avui voldria fer apel•lació només a la resposta que en les traces que se suggereixen en les lectures d’avui mateix, que bé podrien donar el to de l’experiència feta circumstancialment amb els textos que llegim o proclamem. La paraula “experiència” porta implícitament que serà revelació i mística, és a dir: veure-viure i respondre des de l’àmbit de la fe.\nTots els textos de la Missa com dits per a nosaltres personalment configuren una manera de veure’l, el Fill, a partir de la fe, per tant, com a revelacio personal en aquests justs moments. ¿Què és la fe, si no, una revelació constant i progressiva que ens dóna entrada en el misteri de Jesús, de qui moltes vegades no passem a penes de l’escorça sense anar més endins. I misteri vol dir: sense fons.\nFaig una repassada pels textos i de seguida es destaquen uns trets bàsics de la figura de Crist vivenciats en el context de l’eucaristia d’avui. Espero poder-los compartir amb vosaltres per la comunió que bastim tot entrant tots en l’ànima del misteri de la nostra fe: Diem després de la consagració: “Anunciem la vostra mort, confessem la vostra resurrecció, esperem el vostre retorn , Senyor Jesús”.\nEl tret predominant avui és que Jesús és la nostra alegria, “La joia de l’evangeli” que ens dirà el papa Francesc. Identifiquem evangeli amb Jesús. Així comença Francesc la seva exhortació evangèlica que és la més fresca de continguts per ser-ne la primera, on s’expressa amb el cor a la mà: “La joia de l’evangeli omple el cor i la vida dels qui es troben amb Jesús” I segueix: “Els qui es deixen salvar per Ell són alliberats del pecat, de la tristesa, del buit interior, de l’aïllament. Amb Jesús sempre neix i reneix la joia”.\nSeguim la pista del goig en altres textos. Trobem a la col•lecta aquestes frases: concediu als vostres fidels l’alegria santa; doneu-nos la felicitat que mai no s’acaba”.\nLa joia, el goig, l’alegria santa són trets del Mestre, percebuts avui per nosaltres; ¿És la nostra resposta a la seva interrogació respecte d’Ell? Francesc parla “de la dolça joia del seu amor, i batega l’entusiasme per fer el bé (Recordem el que deia la gent i nosaltres amb ells: “Va passar fent el bé i curant tothom”) Francesc parla: “De l’opció d’una vida digna i plena; aquesta és la vida en l’Esperit que brota del cor de Crist ressuscitat. Dirà més endavant: “Ningú no queda exclòs de la joia reportada pel Senyor”, citant Pau VI de la seva Exhortació pastoral: “Alegreu-vos en el Senyor”(1975) Seria bo de recuperar-la. Fa de molt bon llegir.\nA més de l’alegria que és per a nosaltres Jesús, trobem també el perdó: les setanta vegades set que ens demanava a nosaltres, és Ell mateix que el té envers tothom. Comenta Francesc: “Ens torna a carregar sobre les seves espatlles una vegada i una altra. Ningú no podrà treure’ns la dignitat que ens atorga aquest amor infinit i indestructible. Ell ens permet d’aixecar el cap i tornar a començar amb una tendresa que mai no ens desil•lusiona i que sempre pot retornar-nos la joia. No fugim de la resurrecció de Jesús, no ens declarem mai morts, passi el que passi. Que res no pugui més que la seva vida que ens fa anar endavant”.\n“No em cansaré de repetir aquelles paraules de Benet XVI que ens porten al centre de l’Evangeli”, així s’expressa Francesc: “Hom no comença a ser cristià per una decisió ètica o una gran idea, sinó pel trobament amb un esdeveniment amb una Persona, que dóna un nou horitzó a la vida i, amb això, una orientació decisiva”\n“Només gràcies a aquest trobament -o retrobament- amb l’amor de Déu, que es converteix en feliç amistat, som rescatats de la nostra consciència aïllada i de l’autoreferencialitat. Arribem a ser plenament humans quan som més que humans, quan permetem a Déu que ens dugui més enllà de nosaltres mateixos per a assolir el nostre ésser més veritable”.\nZacaries, el profeta de l’AT., esclata en nom de Déu: “Alegra’t, ciutat de Déu. Aclama, ciutat de Jerusalem! La nostra resposta a la seva invitació es troba en el salm responsorial que l’hem dit tantes i tantes vegades sense que potser no se’ns llagui el cor: “Us beneiré dia rere dia, lloaré per sempre el vostre nom. El Senyor és compassiu i benigne, lent per al càstig, gran en l’amor. El Senyor és bo per a tothom, estima entranyablement tot el que ell ha creat… Totes les obres del Senyor són fidels, les seves obres són obres d’amor”.\nPau ens dirà tantes i tantes vegades: “L’Esperit de Déu habita en vosaltres, i si algú de vosaltres no tingués l’Esperit de Crist, no seria de Crist. Tenim un deure i un goig de viure en i per l’Esperit Sant i així fem morir les obres pròpies de la carn (del pecat) i vivim segons les invitacions personals de L’Esperit.\nPosa de manifest a l’Evangeli en el que Jesús està clarament en un context de pregària a l’estil dels israelites: “Us (beneeixo), enalteixo, Pare, Senyor del cel i de la terra, perquè heu revelat als senzills tot això (¿què és tot això?: diu un comentarista: el misteri de Jesús complexivament) que heu amagat als savis i entesos. Avui diríem als creguts, pagats de si… No necessiten de cap revelació…\nJesús ens invita a descansar en Ell: “Veniu a mi tots els qui esteu cansats i afeixugats i jo us faré reposar, trobareu el repòs que tant desitjàveu. Afegirà en el que és el cant de comunió: “Tasteu i veureu que n’és de bo el Senyor; feliç l’home que s’hi refugia”.\nHem fet un recorregut simple ressaltant només allò que ara seríem empesos a que fos la resposta vivenciada a la pregunta: I tu, i vosaltres, que ara compartiu comunió en la Paraula de Déu i en l’Eucaristia, ¿què en diríeu de mi ara mateix?, portats per les ales de la fe, impulsades per l’Esperit Sant que –val la pena dir-ho per tercera vegada –habita en cadascú i que dóna resposta des de la fe. Jesús sempre envoltat per aquell núvol de llum i de foscor ara com ara el visc –el vull viure així tal com se’ns dóna a conèixer i reconèixer en la litúrgia d’avui: Joia, perdó, repòs, acolliment, senzillesa, obert al Pare i ofert a qui necessiti una senzilla mà, una paraula de consol, de repòs. Aquesta podria ser la resposta a la permanent pregunta de qui és Jesús en la meva vida i en la meva experiència de cada dia, a començar per ara mateix. “Senyor, no sóc digne que entreu a casa meva –que és de totes totes la vostra. Digueu només de paraula, i serà salva la meva ànima”. I Jesús meravellat: “Us asseguro que en ningú d’Israel no he trobat tanta fe” Confiança plena. Fe oberta. Amistat donada i recíproca, si em permeteu. Senzilla evocació de la fe admirable que us va manifestar el centurió (Mt 8, 8, 10) Fem-la ben nostra, a consciència, i el miracle serà un fet!\nArxivada a: Evangeli al dia, Josep M. Balcells Etiquetada amb: acolliment, evangeli, joia, perdó, repòs


El CEIP La Bòbila rep la visita dels patges de Ses Majestats els Reis Mags d'Orient - Revista Cambrils\nEl CEIP La Bòbila rep la visita dels patges de Ses Majestats els Reis Mags d'Orient\nPublicat el Dilluns, 22 de desembre de 2008 12:26h\nEls patges de Ses Majestats els Reis Mags d'Orient van visitar els alumnes del CEIP La Bòbila\nEls alumnes del CEIP La Bòbila van rebre la visita dels patges de Ses Majestats els Reis Mags d'Orient el divendres al matí. Els nens del centre es van reunir al pati per tal de donar la benvinguda als patges que van arribar amb cavall. Seguidament els alumnes de cada classe van llegir una carta conjunta que havien elaborat dies abans per tal que els patges la fessin arribar a Ses Majestats i finalment cada nen van poder donar la seva carta de forma individual als missatgers dels Reis Mags d'Orient.\nAquesta va ser la darrera activitat del centre abans d'iniciar les vacances de Nadal. L'any passat va ser la primera vegada que el CEIP La Bòbila va organitzar la visita dels patges, en aquella ocasió el centre acollia alumnes de P3 i P4 i es va realitzar amb la col·laboració de l'IES Cambrils. Aquest any el centre ja acull alumnes fins a quart de primària i es va decidir organitzar la visita dels patges d'una forma més especial amb l'ajuda de l'AMPA.


Mark Webber, el més ràpid als darrers lliures del Gran Premi del Canadà davant Sutil i Hamilton - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nMark Webber, el més ràpid als darrers lliures del Gran Premi del Canadà davant Sutil i Hamilton\nEl pilot de Red Bull, l'australià Mark Webber, ha estat el més ràpid als darrers lliures del Gran Premi del Canadà, davant d'Adrian Sutil i Lewis Hamilton. Fernando Alonso ha estat quart davant de l'altre Red Bull, de Sebastian Vettel. Ha estat una sessió atípica que ha començat amb retard per un problema en una de les tanques del circuit Gilles Villeuneve i que finalment s'ha escurçat a trenta minuts. A més, amb la pista mullada els pilots han fet divereses proves i fins al tram final no s'han decidit a fer la preparació de la qualificació definitiva. A les 19.00 es fan els entrenaments oficials que es podran seguir en directe per TV3 i Esport3.cat.\n08/06/2013 - 18.37\nWebber, al box de Red Bull amb els mecànics. (Foto: Reuters)\nEl pilot de Red Bull, l'australià Mark Webber, ha estat el més ràpid als darrers lliures del Gran Premi del Canadà, davant d'Adrian Sutil i Lewis Hamilton. Fernando Alonso ha estat quart davant de l'altre Red Bull, de Sebastian Vettel. Ha estat una sessió atípica que ha començat amb retard per un problema en una de les tanques del circuit Gilles Villeuneve i que finalment s'ha escurçat a trenta minuts. A més, amb la pista mullada els pilots han fet divereses proves i fins al tram final no s'han decidit a fer la preparació de la qualificació definitiva. A les 19.00 es fan els entrenaments oficials, que es podran seguir en directe per TV3 i Esport3.cat.\nLa tercera sessió s'ha vist alterada per les reparacions que han hagut de dur a terme els operaris del circuit per reconstruir una tanca metàl·lica que havia quedat destrossada a causa d'un accident en una cursa de la Copa Ferrari. La sessió ha estat escurçada en 30 minuts, de manera que només ha durat mitja hora. Hi havia aigua sobre la pista al començament, però després s'ha anat assecant i els pilots han pogut posar pneumàtics llisos supertous, amb els quals Mark Webber ha obtingut el millor temps.\nNomés han estat deu minuts en aquestes condicions i els temps anaven millorant de manera que els pilots passaven per la línia d'arribada. Això explica que Adrian Sutil, pilot excel·lent en pista lliscant, hagi marcat el segon millor temps, davant d'Alonso i Hamilton. Els pilots de Ferrari han estat, possiblement, els més regulars al llarg de la sessió i es presenten com a candidats per lluitar amb Lewis Hamilton i Sebastian Vettel per obtenir la "pole", en que la sessió de classificació es pugui fer sobre pista seca.\nCom ja passar en la primera jornada d'entrenaments, el segon classificat en el Mundial, Kimi Raikkonen, no ha aconseguit fer treballar correctament els pneumàtics en el seu Lotus. Sembla que les baixes temperatures que hi ha a Montreal han perjudicat els cotxes d'aquest equip.\nLes previsions meteorològiques per a la sessió de classificació són bones en el sentit que no plourà sobre el circuit, de manera que es pugui disputar en condicions normals.


Sabadell: L'Ajuntament ordena, la policia reprimeix - Indymedia Barcelona\nSabadell: L'Ajuntament ordena, la policia reprimeix\nCorreu-e: alertasolidaria ARROBA alertasolidaria.org (no verificat!)\t 19 abr 2005\nAGRESSIONS I SEGTE DE LA POLICIA MUNICIPAL A LES CIUTADANES DE SABADELL:\nJove de 14 anys detingut i apallissat per una enganxina i persones agredides amb un esprai antipersona.\nEl dijous 14 dâ��abril un jove de 14 anys estava enganxant adhesius en els que posava â��Estil Bustos no grÃ ciesâ�? al RacÃ³ del Campanar quan un agent motoritzat de la policia municipal el va comenÃ§ar a perseguir. El jove, espantat, va marxar corrents fins al carrer Sant Cugat on es va aturar. Llavors lâ��agent que el seguia va baixar de la moto el va agafar pel coll dient-li â��como te muevas te matoâ�?. El va immobilitzar amb descÃ rregues elÃ¨ctriques, li va retorÃ§ar la mÃ i li va posar les manilles que li van fer ferides als canells. Posteriorment van aparÃ¨ixer fins a quatre dotacions mÃ©s amb les porres a la mÃ i el van dur a comissaria on el van estar insultant i amenaÃ§ant durant hores i el van interrogar ilÂ·legalment. MÃ©s tard va arribar el seu pare i el regidor de via pÃºblica Paco Bustos el va intentar convÃ¨ncer de que no posessin denÃºncia i de quÃ¨ no havia passat res. En negar-se a fer-li cas el van dur, encara detingut, a la comsisaria de la policia nacional on finalment li van deixar agafar un advocat dâ��ofici. A les 2 de la nit, 6 hores desprÃ©s de la seva detenciÃ³, va ser deixat en llibertat amb cÃ rrecs: desobediÃ¨ncia a lâ��autoritat, resistÃ¨ncia a lâ��autoritat i posteriorment van afegir pintar amb un esprai.\nLâ��endemÃ divendres una cinquantena de persones es van concentrar davant de lâ��Ajuntament per denunciar aquests fets. Van omplir lâ��Ajuntament dels mateixos adhesius que el jove enganxava el dia anterior. De cop un agent de la policia municipal es va abrahonar sobre els joves i els va ruxar amb un esprai antipersona. Llavors va comenÃ§ar a perseguir un dels joves, que li havia fet una foto, i va agredir amb lâ��esprai a un home, que atÃ²nit es mirava la situaciÃ³. Moments desprÃ©s en arribar la premsa, la policia es va retirar a lâ��interior de lâ��Ajuntament i va arribar lâ��alcalde amb una clara actitud provocadora a la que els joves en cap moment van respondre.\nCal recordar que no Ã©s el primer cop que la policia actua de forma ilÂ·legal saltant-se totes les garanties de lâ��Estat de dret que en teoria ells defensen: fa poques setmanes van intentar desallotjar ilÂ·legalment una vivenda okupada i van ferir dos joves, ahir van provocar una baralla amb els treballadors de Smatsa que estaven realitzant una actuaciÃ³ pacÃfica i un llarg etcÃ¨tera dâ��agressions i amenaces sobretot contra els i les joves de la nostra ciutat.\nEls sabadellencs i sabadellenques ens trobem en una situaciÃ³ de setge constant; amb un clima de tensiÃ³ i violÃ¨ncia que estÃ creant lâ��Ajuntament de Sabadell (recordem que la policia municipal depÃ¨n dirÃ¨ctament dâ��aquest i per ser mÃ©s concrets del regidor de via pÃºblica Paco Bustos). Cal que totes i tots, grans i petits, sortim al carrer per denunciar la manca de democrÃ cia dâ��aquest ajuntament teÃ²ricament democrÃ tic. Aquest estÃ format pel tripart ERC (J. Civis), IC-V, EUA (Paco FernÃ ndez) i PSC (M. Bustos) una gran paradoxa si tenim en compte que es diuen dâ��esquerres i actuen amb unes polÃtiques autoritÃ ries i repressives mÃ©s prÃ²pies del Franquisme.\nACCIONS DE SUPORT: diumenge 17 dâ��abril a les 19h mani-concentraciÃ³ a lâ��Ajuntament de Sabadell. Dimecres 27 dâ��abril a les 19h concentraciÃ³ a lâ��Ajuntament (hi haurÃ ple de lâ��Ajuntament).\nPROU VIOLÃ�NCIA CONTRA LES PERSONES QUE DENUNCIEN LES INJUSTÃ?CIES QUE COMETEN DIA A DIA. NO ENS FAREU CALLAR!!\nESTIL BUSTOS? NO GRÃ�CIES!


Espai de Cristina Sunyer: Un hàbitat urbà on poder viure, treballar i gaudir. Xàtiva.\nUn hàbitat urbà on poder viure, treballar i gaudir. Xàtiva.\nJa en els anys 50 molts empresaris de distintes ciutats americanes van unir els seus esforços per a combatre el fenomen de la descentralització urbana. L'expansió de zones comercials perifèriques de grans superfícies provocava que el menut comerç, serveis, així com els mateixos consumidors abandonaren els centres de les ciutats en favor de la perifèria urbana. Naixen els Business Improvements Districts BIDs que traduït al valencià significa Àrees de millora empresarial, l'objectiu era plantar cara al model que s'havia imposat basat en una ciutat difusa (ciutat aclaparada per multitud de "macros" de comerç, oci i negoci dispersos on el centre es limita a les funcions de ciutat dormitori) per recuperar les bondats de les ciutats compactes (ciutats acollidores que s'adapten per a donar cabuda a totes les activitats que requereixen els seus habitants) i mantenir així, les trames urbanes tradicionals habitades amb les seues dotacions de serveis i comerç tradicional.\nAquest model que va veure la llum per primera vegada a Nova Orleans EE.UU en 1975, és va expandir ràpidament a Nova York, Los Angeles i seguidament a Toronto (Canada) durant els anys 80, i posteriorment també ha trobat molt bona acollida al continent europeu; Regne Unit, Alemanya, França i a l'Estat Espanyol mes coneguts com a Centres Comercials Urbans. A Europa aquest model ha trobat uns espais especialment adequats en els nuclis antics de moltes ciutats.\nJustament, aquest model de botigues i botiguers, de forns, cases de menjars, mercats ambulants i per gros, fira, l'hospital vell i l'ambulatori ... amb tradició i prestigi, amb carrers en plena ebullició de gent de Xàtiva i dels voltants que ens visitava diàriament per abastir-se i proveir-se de tota mena de productes i serveis, que abastava des dels productes mes bàsics fins als mes luxosos, aquest model és el que teníem a Xàtiva i s'ha deixat de la mà fins a convertir-se en un ximple testimoni del que era. Tots els botiguers, els propietaris dels immobles comercials, els treballadors que encara perduren en el sector pateixen de valent els efectes d'aquesta decadència, de la manca d'iniciatives i l'aplicació d'unes polítiques que no els donen unes mínimes expectatives de futur per continuar l'esforç que durant molts anys ha sustentat els negocis familiars del que ha estat tradicionalment el principal actiu econòmic de Xàtiva, el comerç.\nContràriament, a Xàtiva s'ha treballat amb esforç per crear la ciutat difusa, s'ha afavorit la perifèria en detriment de la centralitat. S'ha fet un urbanisme exacerbat amb objectius economicistes i quantitatius, s'han fet grans negocis, sense tindre la mínima previsió dels efectes que anaven a provocar sobre les bases socials i econòmiques de la ciutat. Aquestes polítiques han induït el despoblament del nucli antic en benefici de les noves zones residencials millor dotades de serveis públics. Per altra banda la proliferació de grans superfícies en les zones perifèriques accessibles des de les vies perimetrals i amb bones dotacions d'estacionament per als vehicles privats, juntament amb la infradotació d'aquestos recursos en el nucli urbà i la inexistent política de mobilitat urbana ha comportat el tancament de gran quantitat de menuts comerços al llarg i ample de tota la ciutat.\nS'ha errat molt i durant molt de temps i resultarà complicat revertir les tendències. Ens cal explotar la nostra diferència, la tradició prestadora de serveis que encara posseïm, i aprofitar les noves oportunitats de negoci que ens brinden aquestos temps, el turisme. Tindrem que observar amb mes atenció algunes experiències que s'han desenvolupat en el nostre entorn mes pròxim tant en matèria comercial com turística i ser capaços de definir el nostre propi model de ciutat. Una ciutat amb unes potencialitats suficients per a sostindre unes qualitats de serveis públics homogenis en tots els indrets que permeten una bona qualitat de vida per als habitants i unes bones aptituds per al desenvolupament de l'activitat econòmica.\nEstem, sense cap mena de dubte, front a un repte de primera magnitud, que requereix la coordinació de manera transversal de una gran part de la competència municipal, on han de confluir diverses disciplines entre les que cal destacar la promoció econòmica i l'urbanisme. Cal una acció política decidida en favor de les activitats econòmiques que es desenvolupen en la nostra trama urbana central, cap aquelles que son compatibles amb la vida dels que hi habitem, que no son altres que les que vinc esmentant tot el temps, el comerç, els serveis i ara també el turisme. Tenim un gran dèficit en aspectes relacionats amb la mobilitat, estacionaments, transport públic i dificultat per la mobilitat a peu i en bici. Cal adaptar els carrers a les activitats que volem potenciar, adequar el mobiliari urbà, enllumenat públic i serveis tecnològics. Cal assessorament als emprenedors sobre ubicació estratègica de negocis i tots aquells aspectes que ajuden a garantir les viabilitats empresarials. Cal que els locals comercials tinguen unes condicions mínimes per dedicar-los a les activitats, i que els propietaris puguen llogar-los mes fàcilment rendibilitzant les seues inversions i reduint la necessitat inversora dels emprenedors. Cal que l'Ajuntament coordine i afavorisca totes aquestes dinàmiques. Cal un tracte excel·lent amb els visitants, posar les coses fàcils als que necessiten vindre a Xàtiva.\nTal vegada, d'aquesta manera, en un futur no molt llunya puga'm gaudir d'un entorn urbà mes ben adaptat a les expectatives una gran part de les xativines i xativins. Un hàbitat urbà on poder viure, treballar i gaudir.\nPublicat per Cristina Suñer en dilluns, de juliol 28, 2014\nParaules clau: Ajuntament, Bloc, Comerç, Compromís, Cristina Suñer, servei públic, Xàtiva


José García Coronado és una persona molt agressiva, irascible i violenta\n20 setembre 2020 16:56\nCirer afirmà que el dispositiu havia estat contundent per evitar la «psicosi»\nT.Glòria Julià | 10 abril 1999\nJosé García Coronado, l'home de 34 anys que despús-ahir a Manacor matà la seva companya sentimental, Andrea Heredia Orta, de 25, i amb la qual tenia fills en comú, és segons afirmen veïns de la contrada i segons constataren els cossos de seguretat de l'Estat, un antic delinqüent de caràcter extremadament agressiu, amb rampellades de violència indiscriminada i en certes ocasions irracionalitat en els seus actes a causa de la seva ira exacerbada.\nL'assassí compta amb nombrosos antecedents delictius, amb detencions tant per part del Cos Nacional de Policia (quatre arrests) com per la Guàrdia Civil (vuit), la majoria d'ells per tràfic de drogues i robatoris amb força i violència.\nLa Policia declarà que havia arrestat l'homicida en els mesos de març, maig i desembre de 1993, i també el mes de setembre de 1997. L'agressor havia estat toxicòman durant un mínim de sis anys, i es dedicava a la venda de droga per poder sufragar la seva addicció a l'heroïna.\nLa delegada del Govern, Catalina Cirer, descartà que el crim de Manacor tingués cap altra connotació llevat de les purament passionals, i va reconèixer que ordenà un contundent dispositiu policíac a la localitat perquè existia el risc que s'estengués entre la gent del poble una autèntica psicosi, ja que en només un mes han viscut un tiroteig entre clans de «narcos» i un brutal assassinat.\nCirer explicà que l'operació de recerca i captura de José García Coronado havia estat coordinada pel Cos Nacional de Policia, però a causa de la gravetat dels fets també hi havien participat activament la Guàrdia Civil i la Policia Local de Manacor.