Conceptes microarquitectònics Multiprocessió i multithreading - Exposició - PANASYS\nEls arquitectes informàtics han estat afectats per la creixent discrepància en les freqüències de funcionament de la CPU i els temps d’accés a la DRAM. Cap de les tècniques que explotaven el paral·lelisme a nivell d’instruccions (ILP) dins d’un programa podrien compensar les parades llargues que s’han produït quan es van haver d’obtenir dades de la memòria principal. A més, els grans comptes de transistors i les altes freqüències de funcionament necessàries per a les tècniques ILP més avançades van requerir nivells de dissipació de potència que ja no podien refredar-se a bon preu. Per aquestes raons, les noves generacions d’ordinadors han començat a explotar nivells més alts de paral·lelisme que existeixen fora d’un únic programa o fil de programa.\nAquesta tendència de vegades es coneix com a computació de rendiment. Aquesta idea es va originar al mercat de mainframe, on el processament de transaccions en línia no només feia èmfasi en la velocitat d’execució d’una transacció, sinó també en la capacitat de fer front a un nombre enorme de transaccions. Amb aplicacions basades en transaccions, com l’encaminament de xarxes i el lloc web, que s’està incrementant notablement durant la darrera dècada, la indústria de la informàtica ha reforçat els problemes de capacitat i rendiment.\nUna tècnica de com s'aconsegueix aquest paral·lelisme és mitjançant sistemes de multiprocessament, sistemes informàtics amb múltiples CPU. Un cop reservats per a mainframes de gamma alta i supercomputadors, els servidors multiprocessadors a petita escala s'han convertit en un lloc comú per al mercat de petites empreses. Per a grans corporacions, els multiprocessadors a gran escala (16-256) són comuns. Fins i tot els ordinadors personals amb múltiples CPU han aparegut des dels anys noranta.\nAmb més reduccions de mida de transistors disponibles amb avenços en tecnologia de semiconductors, han aparegut CPUs multi-nucli on s'implementen múltiples CPUs sobre el mateix xip de silici. Inicialment utilitzat en xips dirigits a mercats incrustats, on les CPU més petites i simples permetien que múltiples instàncies es quedessin en una sola peça de silici. El 2005, la tecnologia de semiconductors va permetre fabricar en volum les CPU dual d’escriptori d'alta gamma CMP. Alguns dissenys, com ara UltraSPARC T1 de Sun Microsystems, han tornat a dissenys més senzills (escalars i en ordre) per tal d’adaptar a més processadors d’una sola peça de silici.\nUna altra tècnica que s'ha anat popularitzant recentment és el multihilo. Al multihilo, quan el processador ha d’obtenir dades de la memòria lenta del sistema, en lloc d’allunyar-se de les dades, el processador canvia a un altre programa o programa que està a punt per executar-se. Tot i que això no accelera un determinat programa / fil, augmenta el rendiment global del sistema reduint el temps que la CPU està inactiva.\nConceptualment, el multihilo és equivalent a un canvi de context en el nivell del sistema operatiu. La diferència és que una CPU multicapa pot fer un canvi de fil en un cicle de la CPU en lloc dels centenars o milers de cicles de CPU que requereix normalment un interruptor de context. Això s'aconsegueix replicant el maquinari de l'estat (com el fitxer de registre i el comptador de programes) per a cada fil actiu.\nUna millora addicional és el multihilo simultani. Aquesta tècnica permet que les CPU superescalares executin instruccions de diferents programes / fils simultàniament en el mateix cicle.


Novetats al Campus d’Estiu del Club Bàsquet la Garriga d’enguany | La Garriga Digital\nNovetats al Campus d’Estiu del Club Bàsquet la Garriga d’enguany\nEl Club Bàsquet La Garriga organitzarà des del 25 de juny i fins el 26 de juliol el seu 24è Campus d’estiu que tindrà lloc a les instal·lacions de l’escola SEK. Aquesta activitat busca combinar l’aprenentatge esportiu i d’hàbits de conducta amb la diversió pròpia de les dates estiuenques.\nEnguany, des del club han treballat per a oferir importants novetats, a fi de millorar la qualitat del servei i donar a les famílies més opcions que ajudin a adaptar els seus horaris. Les més importants són:\n-Acord amb l’escola SEK de La Garriga per a l’ús de les seves instal·lacions, entre elles el pavelló poliesportiu cobert i les pistes de bàsquet i minibàsquet.\n-Tot el Campus es realitzarà en un únic emplaçament, evitant d’aquesta manera desplaçaments dintre del poble i canvis en les rutines diàries d’arribada i de recollida.\n-Piscina diària a les mateixes instal·lacions.\n-Servei de menjador per a aquelles famílies que ho desitgin.\n-Setmanes de tecnificació específica pels més grans.\nA més a més, i com ja és costum, hi haurà servei de permanència gratuït de 8:30 h a 9:00 h i, per aquells que no es quedin a dinar, de 13:00 h a 13:30 h.\nFinalment, també és possible ampliar els dies de campus a la tornada de setembre. En aquest cas, les activitats es faran a les instal·lacions municipals entre els dies 2 i 10 d’aquest mes.\nLes inscripcions per les persones interessades estan previstes pel dies 3 i 4 de juny de 17:00 a 20:00 hores al poliesportiu de Can Noguera.\nSi hi esteu interessats i voleu informació més detallada de les activitats, instal·lacions, horaris, preus, etc., podeu fer-nos arribar les vostres consultes a l’adreça electrònica club.basquet.la.garriga@gmail.com.\nClub Bàsquet la Garriga\nArticle anteriorZona vermella d’aparcament a la Garriga?\nArticle següentUn període d’il·lusió desbordant


kika's log: stardate: desobediència\nen la presentació del seu llibre sobre les vies a la independència el martí anglada va dir que en alguns dels països que ell havia estudiat havien tingut primer una consulta i després unes plebiscitàries, en altres països havia estat al revés, primer les plebiscitàries i després la consulta, però en tots els països sempre hi havia hagut instàncies de desobediència.\nper tant, i sense cap ànim de copiar a ningú perquè sí, penso que es hora de que aquí començem a donar a senyals de desobediència. després de les grans demostracions populars al carrer i de les exclamacions de sobirania del govern, penso que és el següent pas. una mostra més d’evidència del que molts volem.\ni em sembla que el wert i les sentenciès del tribunal suprem estan oferint una oportunitat d’or a ciu. està clar que la llei wert i les sentències s’han de desobeïr. això ho pensa una gran majoria de la gent. i encara hi ha més gent que s’omple la boca de crítiques, incloent-hi la consellera. però la qüestió ara és posar fil a l’agulla per a una desobediència clara i explícita.\nno s’hi val a dir que com que no s’ha d’aplicar fins al setembre ja en parlarem. els mestres estan disposats a desobeïr i demanen el suport del govern. doncs vinga, que ja només els cal dir que sí. no han de fer res. els ho han posat preparat en safata. entre tots (pp i mestres) ofereixen a ciu la seva gran oportunitat: si ciu decideix liderar la insubmissió haurà ofert als independentistes una gran opció electoral. això li farà deixar de perdre molts vots, i potser fins i tot recuperar-ne uns quants. i en canvi, si no els dóna suport pot ser la senyal definitiva per molts que la independència que clama mas és de mentida.\nTota la vida ens eduquen per obeir al sistema, es complicat desobeir, fa por >_<\nde febrer 12, 2014 9:52 a. m.\nJa fa temps que ens anem dient que el proper pas (en molts sentits) és la desobediència civil, xò no ens acabem de decidir....\nde febrer 12, 2014 8:25 p. m.


Excursions – Pàgina 2 – Club Excursionista Sant Julià de Ramis\nTradicional marxa per la muntanya dels Sants Metges, dins els actes de la Festa Major de Sant Julià de Ramis\nHora de sortida: 8h., de la plaça de l’església.\nInscripció gratuïta. Només cal inscriure’s prèviament a la mateixa sortida.\nA l’acabar la caminada, hi haurà xocolata i coca per a tots els participants.\nPublicat el 10 de Setembre de 2017 10 de Setembre de 2017 Autor adminCategories Activitats, Excursions, GeneralDeixa un comentari\nRUTA PER PEDRINYÀ, SANT JUST I PASTOR I L’ERMITA DE SANT MIQUEL DE LA ROCA\nDIA: diumenge, 21 de maig de 2017\nDURADA: 3 hores (amb parades). RECORREGUT: 11 quilòmetres.\nMÉS INFORMACIÓ: Carme Fornells (garranyapa@gmail.com)\nRecorregut pels entorns de Crespià passant per Pedrinyà, recorrent les vores del Fluvià fins a la Resclosa de Serinyà, i enfilant cap a la singular ermita de Sant Miquel de la Roca.\nL’ermita de Sant Miquel de la Roca (o Sant Miquel del Portell). És una església gòtica troglodita que es troba al congost del Fluvià prop de la central hidroelèctrica d’Esponellà, en una cinglera. Possiblement el lloc o emplaçament de la construcció actual sigui un antic assentament prehistòric de gran antiguitat. En el segle XIV figura com a “capella sancti Michaelis de Rupe, in parrochia de Crespiano”. El 1983 es va netejar i arreglar el camí d’accés, el mateix que devien utilitzar els monjos en aquest petit monestir construït en part dins d’una balma a 170 m per sobre del nivell del riu.\nPublicat el 30 d'Abril de 2017 4 de Maig de 2017 Autor adminCategories ExcursionsDeixa un comentari\nSortida: 9.00h del matí quedem a la plaça de l’Ajuntament de Sant Julià de Ramis. Amb cotxes particulars arribarem fins a Orfes (Vilademuls), lloc central de la nostra caminada.\n1r. Si el riu Fluvià ens ens ho permet, travessarem la resclosa. Els que vam preparar aquesta sortida ens va anar molt bé portar calçat de platja o de gorgues pels que no són fredelucs o botes d’aigua.\n2n. Els bastons us ajudaran a anar més segurs per passar-la.\nÉs el toc d’aventura d’una sortida bàsicament planera.\nA Orfes, la Fonda La Barratina ens ofereix la possibilitar de quedar-nos a dinar amb un menú especial de 25 € si ens quedem un grup. Si us hi voleu quedar, ens ho hauríeu de dir, com a molt tard, el dijous dia 9 per poder encarregar taula el divendres.\nInformació: Carme Fornells (garranyapa@gmail.com)\nLa referència més antiga que es coneix del poble d’Orfes és del 826. L’any 1017, en una butlla del papa Benet VIII, se l’anomena villa de Orfanis. No sembla, però, que el seu origen pugui relacionar-se amb orfes o orfenats. Per això alguns creuen que es podria referir a Arfa, que seria el nom de la família colonitzadora d´aquests paratges. Pertany a la baronia i al municipi de Vilademuls, té 90 habitants (1993). (El 1975 en tenia 129), dista uns 30 Km de Girona i s’eleva 100 metres sobre el nivell del mar.\nEntre camps i retalls de bosc el poble es caracteritza pel seu fort lligam amb l’aigua. El rec del Ramirol en drena tota la superfície, i acaba deixant anar les seves aigües al magnífic Fluvià que discorre no gaire lluny del llogarret.\nEls paisatge no us decebrà. Molins i centrals elèctriques, recloses, recs, rierols,… tots aquests factors fan que l’itinerari sigui tota una sorpresa. En principi, ens agradaria ajuntar els dos itineraris que us deixem enllaçats aquí mateix:\nSi per qualsevol motiu la setmana abans plogués massa fort, alguns dels passos i camins, podrien estar colgats d’aigua, i ser de difícil accés, pel que és possible que l’itinerari canviï en funció d’aquest factor.\nEsperem veure’ns en aquesta primera sortida de l’any!\nPublicat el 29 de Gener de 2017 7 de Febrer de 2017 Autor adminCategories ExcursionsDeixa un comentari\nSORTIDA: 9:00 h. del matí, des de la plaça de l’Ajuntament de Sant Julià de Ramis, en cotxes particulars, i anirem fins al prat de Sant Nicolau(Sant Miquel de Campmajor), lloc d’inici de la caminada.\nTrack Sant Nicolau – Golany\nDINAR: Tothom que vulgui podrà quedar-se a dinar a l’hostal de Sant Miquel de Campmajor. El termini per apuntar-se és fins el dia 13 de desembre, al correu jcasamitjana60@gmail.com. El preu del dinar és de 22 €. Els nens fins a 10 anys tindran un menú a 15 € (places limitades a la capacitat del Restaurant).\nEl menú inclou: pica-pica: amanides, embotits, cargols, croquetes i calamars a la romana. Un segons plat a escollir, entre carn a la brasa, bacallà amb samfaina o sèpia a la planxa…..) pa, aigua, vi i cafè.\nITINERARI: Marxarem de Sant Julià, en cotxes particulars, direcció Pujarnol. Deixarem els cotxes al pla de Sant Nicolau, lloc d’inici de la caminada que ens portarà a la Roca Plana de Golany (870m), que ofereix una extraordinària visió de les valls de Sant Miquel de Campmajor i Mieres i, més enllà del Mont, Bassegoda i de la serralada dels Pirineus.\nComencem a caminar passant pel costat de la font. Pujarem suaument, primer per un corriol i després per una pista de desforestar, fins arribar al collet conegut com la Pedra dels Tres Senyors.\nEntrarem a dins de bosc i ens enfilarem pel caire. Caminarem resseguint la cinglera fins assolir un primer mirador: el Puig Bataller i Rocamirall. A continuació baixarem lleugerament fins arribar a la Roca Plana de Golany, lloc a on esmorzarem i deixarem el pessebre.\nContinuarem la marxa per un camí un xic malmès per l’explotació forestal que ens portarà fins al collet de Portelles. Canviarem de vessant tot resseguint l’antic camí Mercader que anava de Banyoles a Amer fins a arribar al punt de sortida. Un cop aquí anirem a saludar el majestuós Castanyer de Sant Nicolau que viu, des de fa qui saps quants centenars d’anys, en un extrem del pla.\nDe tornada ens espera un bon dinar a l’Hostal de Sant Miquel de Campmajor\nPublicat el 26 de Novembre de 2016 7 de Desembre de 2016 Autor adminCategories ExcursionsDeixa un comentari\nSORTIDA: 8:00 h. del matí, des de la plaça de l’Ajuntament de Sant Julià de Ramis. Anirem amb bus. Preu:15 €. El preu inclou l’assegurança. Cal inscripció prèvia.\nDESCRIPCIÓ DE LA ETAPA: Iniciem la ruta des de l’antiga estació del carrilet a Sant Joan de les Abadesses, per la via verda de la Ruta del Ferro enmig d’un bosc ufanós i dens de roures, avellaners i freixes que ens portarà directament al pantà de Cal Gat, interessant reducte de fauna ornitològica i aquàtica, en un preciós decorat forestal d’arbres de ribera.\nTravessarem el pont de Ribamala amb bones panoràmiques, passarem per l’antic pont de Pedra i per un túnel No hi ha cap mena de complicació per arribar fins a Ripoll.\nEl riu, per primera vegada des que el vam veure néixer, romanceja amb meandres que han estat aprofitats per diverses indústries del tèxtil, ara hidroelèctriques. Travessa la primera ciutat important, Ripoll, on se li uneix un bon aliat, el Freser.\nPublicat el 22 d'Octubre de 2016 28 d'Octubre de 2016 Autor adminCategories ExcursionsDeixa un comentari\nQueda anul·lada la sortida a Núria del diumenge 10 de juliol de 2016.\nRUTA DEL TER – TERCERA ETAPA\nSANT PAU DE SEGÚRIES- SANT JOAN DE LES ABADESSES\nArribada a Sant Julià a les 16:30 h aproximadament.\nINFORMACIÓ I INSCRIPCIONS( fins el dia 14 d’abril) a: jcasamitjana60@gmail.com\nDISTÀNCIA: 12 Qm. DURADA: 3 hores\nDESCRIPCIÓ DE LA ETAPA: Iniciem l’itinerari des de les escoles de Sant Pau de Segúries i seguim direcció Sant Joan de les Abadesses. Just abans de creuar el pont sobre el Ter prendrem una pista asfaltada que ens portarà a agafar un camí ampla que creua una zona de pastures. Pujarem per un corriol, enmig d’una castanyeda, fins arribar al torrent de la Font de la Puda. Travessem el rierol i continuarem per una zona ombrívola amb faigs, roures, pins roigs i boixos. Passarem per diversos ponts, cases rurals, central hidroelèctrica i per un nucli de masies situades damunt la Colònia Llaudet.\nAbans d’arribar a Sant Joan, ens desviarem per anar al molí de Malatosca amb un espectacular salt d’aigua. Aprofitarem per dinar\nArribarem a Sant Joan pel Pont Vell, d’arquitectura gòtica, pujarem fins l’església romànica de Sant Pol i creurem la carretera fins arribar a l’absis del monestir de Sant Joan a on ens esperar l’autobús.\nPublicat el 4 d'Abril de 2016 7 d'Abril de 2016 Autor adminCategories ExcursionsDeixa un comentari\nSORTIDA A L’APLEC DE SANT MER\nPublicat el 25 de Gener de 2016 Autor adminCategories ExcursionsDeixa un comentari\nPublicat el 1 de Desembre de 2015 3 de Desembre de 2015 Autor adminCategories ExcursionsDeixa un comentari\nRUTA DEL TER – 2ona ETAPA\nVILALLONGA DE TER – SANT PAU DE SEGÚRIES\nDIA: diumenge 22 de novembre de 2015.\nINFORMACIÓ I INSCRIPCIONS( fins el dia 19 de novembre) a:\nDISTÀNCIA: 14 Qm. DURADA: 4 hores\nEn aquest tram anem baixant per un riu cada vegada més humanitzat. A diferència de les aigües braves que ens havien acompanyat en el descens des d’Ulldeter, ara el riu baixa més calmat, agafant amplada, solcat per diverses infraestructures hidràuliques que aprofiten, per a usos diversos, aquest important recurs.\nComençarem la caminada al municipi de Vilallonga de Ter on el riu s’obre a una plana estreta en la que destaquen les zones de pastura, principalment de bestiar boví. Dins el terme de Vilallonga hi ha dues importants centrals elèctriques, una situada en el nucli de Tregurà i la més antiga, la de Vilallonga, anomenada de Brutau, que fou construïda entre els anys 1903 i 1909.\nEl poble de Llanars està situat al marge esquera del riu i està configurat per un paisatge obert i assolellat entre prats i camps de conreu, que són els més plans i uniformes de tota la Vall.\nCamprodon és un centre de serveis important per als municipis de la Vall. La tradició turística del municipi té origen als inicis del s. XIX amb l’establiment de famílies burgeses durant l’estiu. El nucli es troba a la confluència entre els rius Ter i Ritort. Destaca la façana fluvial urbana amb el pont Nou, construït al s. XII com a element més emblemàtic.\nPer Sant Pau de Segúries, el Ter transcorre per les planes al·luvials de la Ral, aprofitades per conreus i pastures i on hi ha un petit nucli de població amb el mateix nom. La central Brandia, just a la sortida de la Colònia Estabanell, al primera colònia industrial que trobem al curs del Ter, recull cinc marques dels nivells que van assolir les aigües en diverses inundacions. En aquest municipi s’hi localitza la Via Romana, antic camí, declarat bé cultural d’interès nacional, que unia el Ripollès amb la Garrotxa.\nPublicat el 10 de Novembre de 2015 10 de Novembre de 2015 Autor adminCategories ExcursionsDeixa un comentari


Willa Cicha Woda III Zakopane Polònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nul. Nowotarska 46, Kamieniec, Zakopane, Polònia - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Willa Cicha Woda III\nAl visitar Zakopane, vosté es sentirà com a casa a Willa Cicha Woda III, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb les atraccions principals de la ciutat com Esglèsia Parroquial de la Santa Família, Museu Tatra, Krupowki a prop, els visitants de l'hotel estaran encantats amb la seva localització.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Zakopane. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, express check-in/check-out, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, habitació familiar són només algunes de les comoditats que fan que Willa Cicha Woda III sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, forn microones per satisfer els clients més exigents. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen esquí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Willa Cicha Woda III és una elecció inteligents per a viatgers a Zakopane, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


- Tindre la nacionalitat espanyola o la d'algun dels d'estats membres de la Unió Europea. També hi poden participar, siga quina siga la seua nacionalitat, el cònjuge dels espanyols i dels nacionals d'altres estats membres de la Unió Europea, sempre que no estiguen separats de dret, i els seus descendents i els del seu cònjuge sempre que no estiguen separats de dret, siguen menors de vint-i-un anys o majors d'aquesta edat dependents.\n- Tindre la capacitat funcional per a l'acompliment de les tasques.\n- No haver sigut separat mitjançant un expedient disciplinari del servei de qualsevol de les administracions públiques o dels òrgans constitucionals o estatutaris de les comunitats autònomes, ni trobar-se en inhabilitació absoluta o especial per a l'accés al cos o l'escala de funcionari, o per a exercir funcions similars a les que exercia en el cas del personal laboral que haja sigut separat o inhabilitat. En cas que siga nacional d'un altre estat, no trobar-se inhabilitat o en situació equivalent ni haver sigut sotmés a cap sanció disciplinària o equivalent que impedisca en el seu estat, en els mateixos termes, l'accés a l'ocupació pública.\nL'import s'ha de pagar en qualsevol de les entitats financeres col·laboradores, que consten en la part lateral de la sol·licitud d'admissió a les proves selectives.\nQui vulga prendre part en aquestes proves selectives ha de presentar omplit el document de "Sol·licitud d'admissió a proves selectives d'ingrés a la funció pública. Autoliquidació", conforme al model oficial, que s'ha d'imprimir des de l'apartat corresponent de la pàgina web de l'Excm. Ajuntament de Castelló de la Plana (www.castello.es).\nCada document d'autoliquidació tindrà assignat un número de referència identificatiu, que serà diferent per a cada una de les sol·licituds.\nAmb el document "Sol·licitud d'admissió a proves selectives d'ingrés en la funció pública local. Autoliquidació", ja omplit i imprés, s'efectuarà el pagament dels drets d'examen.\nJuntament amb el document "Sol·licitud d'admissió a proves selectives d'ingrés en la funció pública local. Autoliquidació", les persones aspirants han de presentar l'annex I.\n- Full d'autobaremació omplit, juntament amb còpia dels mèrits. En cas de falsedat o manipulació d'algun document, es perd el dret a participar en aquesta convocatòria, amb independència de la responsabilitat que hi pertoque.\nLes persones participants amb diversitat funcional, a més de complir els requisits anteriors, han d'acreditar mitjançant la presentació de la certificació de la Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives o l'òrgan competent d'altres administracions públiques el seu grau de diversitat funcional, així mateix s'ha d'acompanyar el certificat de capacitats per a l'acompliment del lloc de treball oferit o, si escau, l'acreditació d'haver-lo sol·licitat.\nLes persones interessades han de reunir els requisits exigits i els mèrits al·legats en la data en què expire el termini de presentació d'instàncies i mantindre'ls durant tot el procés selectiu fins al moment de la presa de possessió.\nUna vegada formalitzada la instància i efectuat el pagament, tota la documentació s'ha de presentar sol·licitant cita prèvia en el registre habilitat al Palau de la Festa (carrer del riu Sella, 1), o en els registres de les juntes de Districte Nord (pl. Primer Molí), Districte Oest (pl. Lagunas de Ruidera - Mas Blau) o Districte Marítim (passeig Buenavista, 28), o a través de la seu electrònica o en la forma que preveu l'art. 16.4 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.


ES PRESENTA “HOMENAJE” A TREMP, DE LA COMPANYIA EN DICIEMBRE – Pirineus TV\nES PRESENTA “HOMENAJE” A TREMP, DE LA COMPANYIA EN DICIEMBRE\nLa trempolina Sílvia Capell ha presentat l’espectacle Homenaje amb la seva companyia En diciembre a l’Espai cultural la Lira de Tremp. Un espectacle que ha reunit prop de 130 espectadors que han esclatat en una ovació final per l’artista trempolina i els seus companys. Sílvia Capell ha confessat nervis i emoció per actuar a Tremp, on l’han vist créixer, però on també ha trobat el caliu d’un públic entregat.\nHomenaje és un espectacle de circ contemporani amb la tècnica del màstil. I que viatja de la mort a l’amor.\nLa peça Homenaje que ha presentat a Tremp es va estrenar a l’octubre del 2020 i estan contents amb l’acollida que està tenint. Tot i que és una època d’incertesa i l’agenda els varia d’un dia per un altre, tenen vàries funcions programades.\nParlen al vídeo: SÍLVIA CAPELL, ARTISTA


Holiday home le Gauliat Donzenac França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Saint-Pardoux-l'Ortigier, Holiday home le Gauliat és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Holiday home le Gauliat, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Els clients de l'hotel poden gaudir de instal.lacions per a minusvàl.lids.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com pesca, pistes de tennis, equitació, esports d'aigua (no motoritzats). Si buscau un allotjament còmode i adequat a Saint-Pardoux-l'Ortigier, faci de Holiday home le Gauliat la vostra llar.


Appartementhaus Zum Strandkorb Ostseebad Kuhlungsborn Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 609 allotjaments a Ostseebad Kuhlungsborn.\nHermannstrasse 11, Kuhlungsborn Town Center, Ostseebad Kuhlungsborn, Alemanya, 18225 - Veure al mapa\nMés informació sobre Appartementhaus Zum Strandkorb\nDissenyat tant per oci com per negoci, Appartementhaus Zum Strandkorb està situat idealment a Bastorf; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Appartementhaus Zum Strandkorb, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos transport hotel/aeroport, habitació familiar, lloguer de bicicletes.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, mini bar, balcó/terrassa, despertador, telèfon per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Appartementhaus Zum Strandkorb és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Bastorf.\nTots els tipus de viatgers (513)Parelles (252)Viatgers en solitari (30)Famílies amb infants petits (185)Famílies amb infants grans (1)Grups (44)


València, amfitriona del programa d'envelliment actiu Activage\nLas Naves acull durant aquesta setmana a representants de les 9 ciutats i regions europees que formen part del projecte Activage ‘Smart Living per a envellir millor’, una de les iniciatives més rellevants de la Unió Europea que té com a objectiu aconseguir un envelliment més actiu i saludable de les persones majors a través de l’ús de les tecnologies conegudes com a Internet de les coses. Totes aquestes ciutats –procedents en total de 7 països- participen en una jornada en la qual s’avança en la definició i llançament dels projectes pilots que desenvolupen cadascuna d’elles.\nActivage compta amb una dotació de 25 milions d’euros, dels quals 1,7 milions estan assignats a València per a desenvolupar un projecte pilot que millora l’autonomia de 750 persones majors de 65 anys amb un sistema de monitoratge a través de sensors que realitza un seguiment de les seues rutines i vida diària.\nRepresentants de Madrid, Galícia, i ciutats i regions de França (Grenoble), Alemanya (Ober-Ramstadt), Grècia (Attica, Grècia Central i la regió de Macedònia), Itàlia (Emilia Romagna), Finlàndia (Espoo, Tampere i Turku) i el Regne Unit (Leeds), estan participant durant tota aquesta setmana en Las Naves en aquesta jornada del projecte Activage. L’objectiu és posar en comú els respectius pilots que estan desenvolupant en les seues localitats, la totalitat dels quals van dirigits a incrementar els anys de vida saludable i autònoma de la ciutadania, amb impacte en la qualitat de vida, l’estalvi en el sistema de benestar social i la generació d’innovació local.\nEl regidor d’Innovació Roberto Jaramillo, i la regidora de Benestar Social, Consol Castillo, han inaugurat aquest matí la sessió de treball de la jornada. Jaramillo ha destacat “la prioritat del govern municipal a posar la tecnologia i la innovació al servei de les persones. El projecte Activage compleix al 100% aquest objectiu: les persones que participen veuen millorada la seua autonomia, es redueix la bretxa digital, i a més les seues persones cuidadores, obtenen més tranquil·litat. La innovació social atén els problemes reals de la ciutadania”.\nPer la seua banda, Castillo ha volgut subratllar la necessitat que es desenvolupen projectes d’aquest tipus en la nostra ciutat, “que atenen els vertaders reptes que tenim per a seguir millorant l’assistència social, facilitar l’envelliment actiu i fer realment de València una ciutat intel·ligent, justa i igualitària que té com a centre de les seues polítiques: la millora de qualitat de vida de les persones”.\nArranca la fase de votació de DecidimVLC\nUn miler d'alumnes reivindiquen com volen els carrers de València


Seu electrònica | Vies Verdes\nA partir del 15 de gener de 2015 els proveïdors del Consorci de les Vies Verdes de Girona que siguin societats anònimes, societats de responsabilitat limitada o unions temporals d’empresa, i la resta d´entitats definides a l´article 4 de la Llei 25/2013, de 27 de desembre, d´impuls de la factura electrònica i creació del registre comptable de factures en el Sector Públic, tenen l´obligació de presentar factures electròniques.\nOficina comptable: I00000505\nÒrgan gestor: I00000505\nUnitat tramitadora: I00000505\nSocietats anònimes, societats de responsabilitat limitada o unions temporals d’empresa, i la resta d’entitats definides a l’article 4 de la Llei 25/2013, de 27 de desembre.\nC/ Ronda Sant Antoni Maria Claret, 28A, 1r\nTel 972 48 69 50\nLlei 25/2013, de 27 de desembre, d’impuls de la factura electrònica i creació del registre comptable de factures en el Sector Públic Ordre HAP/1074/2014, de 24 de juny, per la qual es regulen les condicions tècniques i funcionals que ha de reunir el punt general d’entrada de factures electròniques.\nAccés a l’aplicatiu per l’enviament de factura electrònica.\nA) Presentació electrònica*\n1. Descarregar el model de fitxa de creditor a l’enllaç: Fitxa_alta_de_creditor_CVV_CAT 2021 (adreça nova)_\n2. Emplenar la fitxa amb les dades que es demanen.\n3. Validar les dades bancàries. Per a la validació es pot fer servir una de les formes següents:\n3.1 Imprimint la fitxa de creditor i fent-la segellar per l’entitat bancària abans de la signatura electrònica** del document per part del creditor.\n3.2 Mitjançant un certificat acreditatiu de la titularitat del compte signat electrònicament per l’entitat bancària.\n3.3 Marcant la casella d’autorització a la fitxa de creditor (aquest supòsit només és vàlid per a persones físiques).\n4. Signar la fitxa de creditor electrònicament, pel representant legal.\n5. Presentar la fitxa de creditor per mitjans electrònics.\nB) Presencialment (opció vàlida únicament per a persones físiques que no optin per la presentació electrònica)\n1. Descarregar el model de fitxa de creditor a Fitxa_alta_de_creditor_CVV_CAT 2021 (adreça nova)\n3. Validar les dades bancàries, amb la firma i el segell de l’entitat bancària.\n4. Signar la fitxa de creditor.\n5. Presentar la fitxa de creditor al Registre General del Consorci Vies verdes de Girona (Ronda Sant Antoni Maria Claret, 28A, 1r – 17002 Girona). La persona que hi comparegui s’haurà d’identificar amb el DNI.\n* És obligatori adjuntar el NIF. Quan es tracti de persones jurídiques, ha de contenir el codi segur de verificació de l’AEAT.\n** Sistemes de signatura electrònica: http://www.ddgi.cat/web/nivell/658/s-1/sistemes-de-signatura-electronica\nPerfil públic de contractació


Etiquetes fetes a ma-Victoria Ibars\nEtiquetes fetes a mà ….\nÚltimament he estat molt enfeinada elaborant nous productes que treure a la venda la propera setmana.\nAra us faig un tast del que veureu.\nCom no se com anirà aquest nou invent, abans de invertir amb una cosa que no se sap com pot acabar, he cregut convenient passar una estona amb l’agulla i un fil i cosir el meu nom en unes cintes blanques que després tallaré com etiquetes fetes a mà.\nDesprés de fer les etiquetes fetes a mà us explicaré altres coses.\nCom fa dies que no us mostro botons, us ensenyo la col·lecció Pirates que es molt lluminosa i trobo que fa per aquest primers dies de fred. Hi han botons, sivelles, penjolls.\nLes peces son quasi totes envellides per el pas del temps com si uns pirates haguessin enfonsat un vaixell i els baüls on transportaven les joies quedessin al fons del mar. Es poden veure botons trencats, rovellats, amb pedres, sense pedres. Sivelles trencades, foradades, amb pedres, sense pedres, en fi ja veieu un munt de “ Rampoines” que ben trobades son la delícia dels millors paladars.\nAquestes peces van acompanyades d’uns collarets de perles amb medallons inclosos, tal com es feien a la seva època, al segle XVI i XVII.\ncoleción los piratas\nAquest es un botó d’última fornada, es un botó que invita al caldo de la mare, molt adient per aquesta temporada i per acabar unes bones castanyes per acabar de celebrar el dia de la Castanyada\nboto pasta llacet\nEtiquetado en:botó botons ceràmica moda tèxtil\nvictoria 01/11/2012 19/06/2015 que fem No hay comentarios\n← COMERÇ AL CARRER\nCol·lecció POLAR →


El Pacte Industrial metropolità es reivindica com a instrument per impulsar la competitivitat del sector\nACN Barcelona.-El Pacte Industrial de la Regió Metropolitana de Barcelona s'ha reivindicat com a instrument per impulsar la competitivitat del sector en el seu 20è aniversari. L'entitat ha subratllat que el Pacte Industrial és un "model d'èxit" que ha ajudat la indústria a afrontar la crisi econòmica en "millors condicions". Així ho han defensat aquest dimarts el president del seu Consell General i regidor de l'Ajuntament de Barcelona, Agustí Colom, i la presidenta del Comitè Executiu del Pacte Industrial i alcaldessa de l'Hospitalet de Llobregat, Núria Marín, durant l'acte de commemoració dels 20 anys del Pacte. "Si hi ha voluntat i ganes de treballar en una mateixa direcció l'èxit està assegurat", ha dit Marín, en relació al futur del Pacte.\nMarín ha ressaltat la "voluntat de sumar" i de "trobar punts d'acord" des de les "discrepàncies" que té el Pacte. "En un moment com l'actual ens ha de servir com a reflexió", ha afirmat l'alcaldessa de l'Hospitalet de Llobregat. Marín ha dit que, mirant enrere, "algunes coses les faríem diferent" però ha animat a continuar treballant i a posar "l'interès general per sobre dels interessos partidistes". Colom ha destacat que des que es va crear el pacte l'any 1997 s'han generat "consensos" i coneixement, així com propostes "innovadores" que han obert "oportunitats industrials". El regidor de Barcelona ha lloat la "resiliència" del sector amb la crisi econòmica i ha ressaltat la importància que hi hagi una "xarxa d'agents vinculats" per afrontar nous reptes com la sostenibilitat o la digitalització per fer-la més "competitiva" en el futur i repartir els seus beneficis entre tots els agents socials. A l'acte també hi ha intervingut la directora general d'Indústria de la Generalitat, Matilde Villarroya; els secretaris generals de CCOO i UGT, Javier Pacheco i Camil Ros; el secretari general de Pimec, Antoni Cañete; el president de la Comissió d'Indústria de Foment del Treball, Josep Lluís Cabestany; els expresidents del Consell General del Pacte Industrial Joan Majó (1997-2006) i Sònia Recasens (2012-2016); i els expresidents del Comitè Executiu de l'entitat Eduard Pallejà (1997-2000), Maravillas Rojo (2000-2007) i Carles Ruiz (2007-2016).Villarroya ha dit que cal treballar conjuntament per millorar la competitivitat del sector. "Tenim un repte comú de país", ha afirmat la directora general d'Indústria, que ha recordat que el Pacte Nacional per a la Indústria també té aquest objectiu. El secretari general d'UGT ha demanat que es facin les coses "bé" i s'abordi el procés de "robotització i digitalització" amb garanties pels llocs de treball i les condicions laborals. El líder de CCOO ha insistit que cal fomentar la "concertació" i reforçar la indústria com a "pilar fonamental de l'estat del benestar".Per la seva banda, Cañete ha reafirmat el compromís de la patronal de la petita i mitjana empresa amb el Pacte per donar resposta als "canvis" amb "diàleg" i "compromís". El representant de Foment del Treball ha subratllat la importància de la indústria i de la regió metropolitana en l'economia catalana i espanyola i ha afirmat que ha de "canviar" per ser competitiva i capdavantera.El Pacte Industrial està format per 50 ajuntaments, 11 organitzacions empresarials, els dos sindicats amb més representativitat, la Generalitat de Catalunya, la Diputació de Barcelona, l'Àrea Metropolitana de Barcelona, sis consells comarcals, sis universitats i diverses institucions vinculades al desenvolupament econòmic. La Regió Metropolitana integra les comarques de l'Alt Penedès, Barcelonès, Baix Llobregat, Garraf, Maresme, Vallès Occidental i Vallès Oriental. Al llarg dels 20 anys de Pacte Industrial han organitzat jornades i editat publicacions sobre diversos temes que afecten la indústria, entre d'altres.


Persones amb Alzheimer rememoren la seua joventut amb el projecte Museus per la Salut-Records de festa - Las Naves\nUna iniciativa organitzada per Las Naves, el Museu Faller de València, AFAV, Universitat de València i el Gremi d’Artistes Fallers.\nL’objectiu és estimular la seua memòria a llarg termini amb records de les festes de Falles i té com a referència propostes d’institucions museístiques com el MoMa de Nova York.\nS’emmarca centre de la línia de treball del centre d’innovació, que persegueix unir cultura i salut per a millorar el benestar de les persones.\nQuatre dones i sis homes en les primeres fases d’Alzheimer o demència senil han participat hui en la primera visita a diferents ninots dins del projecte “Museus per la salut-Records de festa”. Aquesta iniciativa és fruit de la col·laboració entre el Museu Faller de València (Regidoria de Cultura Festiva de l’Ajuntament de València), Las Naves (centre d’innovació de l’Ajuntament de València), AFAV (Associació de Familiars de Malalts d’Alzheimer de València), el Gremi Artesà d’Artistes Fallers i la Universitat de València.\nTres artistes fallers jubilats han guiat a les persones que han participat per diferents ninots dels anys 40, 50 i 60, principalment, coincidint amb els anys de la seua joventut o infantesa. També han estat acompanyades per dos psicòlogues d’AFAV, així com del Museu Faller.\nDurant la visita guiada, se’ls han mostrat 9 ninots, un esborrany censurat i cartells antics, al mateix temps que se’ls han contat anècdotes de la festa per a estimular la seua memòria a través dels records que puguen suscitar-se en aquestes persones.\nEl projecte “Museus per la salut-Records de festa” té com a referents iniciatives ja posades en marxa per institucions museístiques com el MoMa de Nova York, o la Galeria Nacional d’Art Modern i Contemporani de Roma. Consisteix en propostes de museoteràpia relacionades amb l’estimulació cognitiva i teràpia de la reminiscència, dirigides a pacients amb demència senil o Alzheimer en les primeres fases.\nEn principi, estan organitzades quatre visites en grups xicotets de 10 a 15 persones. La pròxima tindrà lloc el 30 de gener i, les següents, els dies 13 i 27de febrer.\nAmb “Museus per la salut-Records de festa”, s’han posat en comú recursos, coneixements i experiències amb l’objectiu de millorar la qualitat de vida de persones que han sigut diagnosticades amb aquestes malalties.\nEn el cas de Las Naves, aporta la seua experiència en el projecte Activa Cultural, emmarcat en la línia de treball del centre d’innovació que pretén unir cultura i salut per a millorar la qualitat de vida de les persones que viuen a València.\nA això se suma l’experiència i participació d’artistes fallers jubilats gràcies al Gremi Artesà d’Artistes Fallers, així com els coneixements sobre promoció de l’envelliment actiu i saludable del grup d’investigació LabPsiTec (de la Universitat de València).\nEl Museu Faller de València aporta, en aquesta iniciativa, les guies de la visita, material audiovisual i publicacions, així com la selecció de les peces a visitar. Per part seua, AFAV i el seu centre de dia contribueixen amb la selecció de les i els pacients participants a més de les seues experiències prèvies amb diferents institucions.\nAmb “Museus per la salut-Records de festa” també es pretén mostrar els fruits de la col·laboració entre diferents institucions municipals, universitàries i de la societat civil per a aconseguir una millor salut pública.


Enllaç metàl·lic - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEnllaç químic col·lectiu consistent en la interacció elèctrica entre electrons deslocalitzats d'un metall i els nuclis atòmics\nL'enllaç metàl·lic és un tipus d'enllaç químic típic dels elements metàl·lics i que es dona entre elements d'electronegativitat iguals o baixes. Normalment es dona entre àtoms del mateix metall o de metalls diferents. En aquest enllaç hi ha una superposició d'orbitals i els electrons de valència es mouen entre la xarxa de cations resultant, pertanyent a la vegada a diversos cations.\nEn l'enllaç metàl·lic alguns electrons es mouen entre els àtoms amb facilitat\nPerquè es formi un enllaç metàl·lic cal que:\nels elements tinguin una baixa electronegativitat\ntinguin orbitals desocupats\nPropietats dels compostos metàl·licsModifica\nFormen xarxes cristal·lines compactes amb alt índex de coordinació (nombre d'àtoms que envolten un àtom donat).\nSón de densitat elevada, a causa del seu alt índex de coordinació.\nSón dúctils i mal·leables.\nSón bons conductors tèrmics i elèctrics, ja que els electrons que es mouen transmetent els impulsos tèrmics, ja que en ser escalfats els electrons s'exciten i xoquen entre els mateixos electrons i amb els cations, el que fa que es propagui.\nSón insolubles en qualsevol dissolvent.\nPresenten brillantor metàl·lica i, en ser tallats, una lluentor grisa, excepte el níquel i l'or, en els quals és daurada.\nEmeten electrons quan són escalfats (efecte termodinàmic) o quan hi incideix llum d'una certa freqüència (efecte fotoelèctric).\nL'enllaç metàl·lic és característic dels elements metàl·lics, és un enllaç fort, primari, que es forma entre elements de la mateixa espècie. Els àtoms, en estar tan propers units d'un altre, interaccionen els nuclis juntament amb els seus núvols electrònics empaquetant-se en les tres dimensions, pel que queden envoltats de tals núvols. Aquests electrons lliures són els responsables que els metalls presenten una elevada conductivitat elèctrica i tèrmica, ja que aquests es poden moure amb facilitat si es posen en contacte amb una font elèctrica. Presenten lluentor i són mal·leables.\nEls elements amb un enllaç metàl·lic estan compartint un gran nombre d'electrons de valència, formant un mar d'electrons envoltant un enreixat gegant de cations.\nEls metalls tenen punts de fusió més alts pel que es dedueix que hi ha enllaços més forts entre els diferents àtoms.\nLa vinculació metàl·lica és no polar, tot just hi ha (per als metalls elementals puros) o molt poca (per als aliatges) diferència d'electronegativitat entre els àtoms que participen en la interacció de la vinculació, i els electrons implicats en el que és la interacció a través de l'estructura cristal·lina del metall. L'enllaç metàl·lic explica moltes característiques físiques de metalls, tals com força, mal·leabilitat, ductilitat, conducció de la calor i de l'electricitat, i lustre.\nLa vinculació metàl·lica és l'atracció electroestàtica entre els àtoms del metall o els ions i electrons deslocalitzats. Aquesta és la raó per la qual s'explica un lliscament de capes, donant per resultat la seua característica mal·leabilitat i ductilitat.\nEls àtoms del metall tenen almenys un electró de valència, no comparteixen aquests electrons amb els àtoms veïns, ni perden electrons per a formar els ions. En lloc els nivells d'energia externs dels àtoms del metall és traslapen[Cal aclariment]. Són com enllaços covalents.\nEl model utilitzat per representar l'enllaç metàl·lic és un núvol d'electrons o mar electrònica. Consisteix a posar els cations en forma de xarxa i els electrons de valència a l'espai interatòmic.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Enllaç_metàl·lic&oldid=27648110»\nDarrera modificació: 27 juny 2021 a les 12:24


El Youcat analitza els interrogants del nuviatge - Arquebisbat de Barcelona\nMn. Joan Costa explica la posició de l'Església respecte temes com l'amor, la sexualitat o el matrimoni\nExisteix l’amor per tota la vida? O això només passa als contes? Ha de permetre l’Església el divorci? L’amor pot no desaparèixer i no caducar? Aquestes i més preguntes van ser respostes el passat diumenge pel el mossèn Joan Costa en el 6è Cafè Youcat de la temporada.\nTitulat Si ja ens estimem, per què casar-nos?, aquest cafè va servir per abordar l’interessant tema del nuviatge i matrimoni. Fidelitat, respectar, esperar o no utilitzar a l’altre són conceptes que avui estan una mica oblidats, sent necessari escoltar-los de nou per recuperar valors fonamentals en la parella.\n“Una persona que no tingui el valor de demanar-te matrimoni, us ho dic de cor, deixeu-lo ja, perquè no té futur, tindrà data de caducitat”, va afirmar amb vehemència Mn. Costa. A més, el rector de la parròquia de Betlem va incidir en els valors necessaris per fer possible una relació estable. “Qui no entengui el compromís com un element irrenunciable i irreversible, que ni ho intenti”, ja que segons Mn. Costa “només en aquell que em manifesta aquest compromís li puc depositar tota la confiança”.\nUn cop finalitzada la ponència, va arribar el torn de preguntes, on els joves participants van acabar d’analitzar i entendre la posició de l’Església respecte temes com l’amor, la sexualitat i el matrimoni.\n“Aquest cafè Youcat ens ha servit per adonar-nos de la importància que té el nuviatge, per poder portar aquest camí de la millor manera possible, cristianament correcta, i poder-nos preparar per aquest acte tan bonic”, apuntava un dels participants.\nUn altra dels joves destacava les qualitats d’aquesta xerrada. “He pogut veure com una religió que predica l’amor es pot fer pràctica en aquest món. M’ha semblat interessant, he après molt”.\nLa propera sessió de Cafè Youcat serà el 3 d’abril. El mal té cara i ulls? Pecat, temptació i dimoni serà el tema que es debatrà amb la passió i respecte característica d’aquests cafès.


ESQUERRA O ERC? | AMB LA RÀBIA AL COS\nESQUERRA O ERC?\nIntentaré ser concís: d’entrada, se me’n refot quin sigui el logo que el partit acabi adoptant després del Congrés de l’1 d’octubre. No sóc cap expert en imatge, i per tant deixo el tema en mans dels professionals. Només vull fer tres comentaris:\n– Algunes de les coses que he llegit aquests dies a la premsa no coincideixen en absolut amb el que se’m va explicar a mi, com a militant, quan l’any 2006 se’ns va informar del canvi de logo; sobretot, allò de la “patrimonialització de l’espai ideològic de l’esquerra catalana”. Tot i que aquest sí que era un objectiu ideològic (fallit, és cert), no intervenia en el canvi d’imatge, que estava fonamentat sobretot -a banda del tema dels PP.CC.- en dues potes: d’una banda, una operació de màrqueting, de modernitat tipogràfica; de l’altra, una intenció de “normalitzar” visualment el que ja ho estava socialment: si la gent, quan parlava de nosaltres, es referia a “Esquerra”- ha estat així des de molt abans del 2006, no ens enganyem- ho traslladàvem al logo i llestos. Un dels fets que reforça aquest plantejament és que la persona directament responsable del canvi, l’aleshores Secretari Nacional d’Imatge i Comunicació, i per tant, segons aquestes argumentacions, l’ideòleg màxim de la “maniobra esquerranosa”, es deia -es diu- Uriel Bertran. Sense comentaris.\n– Esquerra (o ERC, com vulgueu) té una debilitat que l’afecta de manera superior a cap altre partit català. I per partida doble: d’una banda, tothom es veu amb ànims d’exigir (no d’opinar, que seria el normal) què hem de dir, què hem de fer, què hem de pensar. I de l’altra, el partit és excessivament permeable a aquesta influència exterior. Està bé saber què vol la societat; el que ja no és tan normal és que gent que no és militant, que no ho serà mai, i que ni tan sols ens vota ni ens votarà mai, acabi decidint el que hem de fer. I ara, com que des de fora s’ha dit i repetit tant que hem abandonat els nostres ideals republicans i nacionals, cal canviar de logo. Tremolo només de pensar què passarà el dia que un corrent ampli d’opinió digui que la militància d’Esquerra Republicana de Catalunya és covarda perquè no gosa saltar des del capdamunt de les torres de Puig i Cadafalch per demostrar el seu independentisme…\n– I per acabar, una cosa que no he entès mai: com és que ningú no diu res de CDC i UDC, que fa dècades que amaguen les seves sigles sota el logo de CiU? Perquè a banda d’algun Consell Nacional esporàdic, només recordo haver-ne vist les sigles completes quan es parla del “Cas Palau” o del “Cas Turisme”, per exemple. Què passa, que ja no són ni demòcrates ni nacionalistes?\nSiguem seriosos, si us plau…\n« LA BLOCADA MÉS CURTA QUE HE FET MAI.\n20N: BREU APUNT SOBRE UNA DATA MALEÏDA »


VÍCTOR DOMINGO, NOU DELEGAT DE MÚTUACAT A BARCELONA\nL’experiència: valor escollit per gestionar l’àrea de Barcelona\nManresa, 16 d’abril de 2018. Mútuacat ha presentat aquest dilluns el seu nou delegat a Barcelona, Víctor Domingo. Dins l’estratègica d’expansió i consolidació de l’entitat arreu del territori, Mútuacat ha apostat per reforçar la demarcació de la ciutat de Barcelona i la seva àrea metropolitana.\nVíctor Domingo és un reconegut directiu d’assegurances, que ha treballat en companyies com Mútua Madrileña, Agrupación Mútua, Aegon o Catalana Occidente. Actualment, la seva voluntat de canvi i compromís amb el territori, l’han fet unir-se a l’equip de Mútuacat.\nAmb la seva incorporació, es pretén consolidar la mutualitat de salut a la zona de Barcelona, així com també fer-ne créixer el coneixement i difusió entre els mediadors de la capital catalana i de l’àrea metropolitana.\n16 d'Abril de 2018 / actualitat, butlletí


Cerca totes les ofertes d'hotels a South Turpin Hill Entrada:\nRelax Inn Augusta Hotel...Habitacions per nit per només48 EUR Relax Inn Augusta...Habitacions per nit per només Més zones a Augusta (GA)\nSouth Turpin Hill és en dels molts llocs de Augusta (GA) que els viatgers gaudeixen de visitar. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Amb calor i comfort, South Turpin Hill és un lloc per a vacances relaxades després d'una setmana de feina. Quan és hora de reservar l'hotel adequat a South Turpin Hill o a qualsevol lloc a Augusta (GA), Agoda.com ofereix els millors preus. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Digui'ns les seves dates de viatge ideals a South Turpin Hill i us direm els preus ideals disponibles.\nHotels destacats a South Turpin Hill, Augusta (GA)\nÀrea South Turpin Hill\nSituat en el cor de South Turpin Hill, Relax Inn Augusta Hotel és un lloc ideal des d'on descobrir...\nHotels a South Turpin Hill: M-Star Augusta


«La llegenda Otger Cataló»: el mite darrera la pel·lícula - Ab Origine Magazine\nGobern i Canals, Albert (2017) "«La llegenda Otger Cataló»: el mite darrere la pel·lícula", Ab Origine Magazine, Deformant la història(09 Juliol) [en línia].\nCatalunya, Història Medieval, Otger Cataló, Trastàmara\nFa uns mesos que es fa ressò del nom d’Otger Cataló ja que Joan Frank Charansonnet ha estat promocionant la pel·lícula «Pàtria. La llegenda d’Otger Cataló i els 9 barons de la fama», dirigida per ell mateix i estrenada el 9 de juny proppassat. Tot aquell que hagi vist la pel·lícula pot arribar a la conclusió que el que s’hi explica és la llegenda d’Otger Cataló, però aquells que l’haguessin llegit abans segurament no els va acabar de convèncer. Des d’aquí m’agradaria destacar alguns dels punts que més divergeixen de la llegenda: Mentre que a la pel·lícula és el cavaller Climent de Vallcebre qui explica la llegenda d’Otger Cataló a Pere Tomic (monjo aprenent de bibliotecari a la pel·lícula) per tal de recollir «els orígens de la nostra Pàtria» (concepte forjat durant la Renaixença), en realitat va ser sols el cavaller (per tant noble laic) Pere Tomic, de Bagà, qui el 1438 va escriure «Històries e conquestes dels reys d’Aragó e comtes de Barcelona» amb la finalitat de demostrar a la Casa de Trastàmara (entronitzada a Aragó arran del Compromís de Casp de 1412 i desconeixedora de la història dels territoris de la Corona) que si bé ells eren els monarques legítims d’aquella terra, la noblesa eren senyors per voluntat expressa de l’emperador Carlemany.\nPortada del “Històries e conquestes” de 1534. Font: TOMIC, Pere (1534). «Històries e conquestes dels reis d’Aragó e comtes de Barcelona». Centre d’Estudis Baganesos. Edició facsímil de 1990. Bagà. Índex de Juan Sáez Rico\nCom totes les llegendes, aquesta té més d’una versió, però la que està més acceptada és la següent: «Otger Golant, senyor del castell Cataló de la Gascunya, malferit després que els musulmans haguessin conquerit el Regne dels Visigots, s’havia retirat al nord dels Pirineus, amagat entre les muntanyes amb l’ajut del seu gos gànguil, que li llepava les ferides. Un dia va trobar una ovella blanca, que de tan pura com li va semblar la va confondre amb la seva mare. Aquesta ovella el va alimentar amb la seva llet fins que Otger es va haver refet. Llavors va prendre les seves armes i va tocar el seu corn per cridar els homes que encara li eren fidels, els nou barons de la terra o nou barons de la fama: Guerau d’Alemany, Bernat d’Anglesola, Galceran (o Guerau) de Cervelló, Galceran de Cervera, Bernat Roger d’Erill, Hug de Mataplana, Dapifer de Montcada, Galceran de Pinós i Gispert de Ribelles. Davant de la Mare de Déu del Montgrony van fer el jurament d’alliberar la terra dels musulmans, i van decidir dividir-se per atacar deu ciutats diferents. Tots van tornar-ne victoriosos, sans i estalvis excepte Otger Cataló, que va tornar ferit de Roses. Abans de morir va demanar que el seu escut, el gos gànguil que l’havia cuidat, fos l’escut d’aquella terra. Els nou barons així ho van fer, i van anomenar aquella terra Catalunya». Hem d’entendre aquestes ànsies de conquesta des de l’òptica de l’autor: som a mitjans del segle XV, en ple Antic Règim, ja hi ha hagut els pogrons (assalts a les jueries) i hi ha tensions entre cristians i altres confessions (musulmans i jueus), i també entre cristians vells i cristians nous (encara que a menor escala). Així doncs, Otger Cataló va entrar a la terra que més endavant duria el seu nom per reconvertir-la al cristianisme. No podem esperar, com ens mostren a la pel·lícula, que surtin elements propis de paganisme (fades, màgia, etc.), ja que si bé la llegenda està ambientada al segle VIII, està pensada amb mentalitat del segle XV, quan feia molt de temps que no quedaven pagans. Tampoc no podem parlar de clam popular o de llibertat en termes revolucionaris. Canviar de senyor no vol dir ser més lliure, sinó està sotmès a un altra amo. La llibertat, a l’Antic Règim, era una condició jurídica que diferenciava l’esclau del que no ho era, no implicava absolutament res més. Tothom que hagi vist la pel·lícula es preguntarà on són Romaní, la dona d’Otger, i la fada que ajuda al nostre protagonista. Doncs la resposta és que són una invenció de la indústria del cinema, com també el fet que morin tots els barons excepte un (acabem de veure que l’únic que mor és Otger), que salva la seva esposa, raptada pel rei musulmà (no hi ha cap rapte per part de ningú).\nOtger Cataló i els nou barons de la terra fent el jurament davant la Mare de Déu del Montgrony. Curiosament la caracterització dels personatges a la pel·lícula és molt semblant a aquest dibuix. Font: Geocabanyes\nVers el final de la pel·lícula podem observar que Otger Cataló s’adreça a l’únic baró supervivent i li diu que es busqui un altre nom «com per exemple Arnau o Comte Arnau». Aquí hem de fer un incís. No se sap exactament qui era la figura històrica del Comte Arnau, però sabem que va viure al segle XIII, cinc-cents anys després de les gestes d’Otger Cataló i els nou barons de la fama. Per acabar d’embolicar la troca amb aquestes dues llegendes, Otger es retroba amb Romaní, la seva esposa, que l’esperava a un monestir. S’abracen, es declaren amor etern i el príncep mor. Per més inri podem veure com Otger Cataló es suca els dits a una ferida i pinta quatre barres al vestit de la seva esposa, intentant lligar la pel·lícula amb la llegenda de Guifré el Pilós, que hauríem de situar un segle i mig en el futur. Ja per acabar, veiem Climent de Vallcebre, moribund, relatant el final de la llegenda d’Otger Cataló i els nou barons de la fama. Diu que en honor al príncep Cataló, aquesta terra rebé el nom de Catalunya. Aquest fragment ja s’acosta més a la llegenda, on es diu que va ser l’emperador Carlemany qui va voler que aquella terra fos intitulada Principat, i que rebés el nom de Catalunya en honor al gran príncep Otger Cataló, i que els seus habitants fossin els catalans. En resum, la pel·lícula vol crear un clima d’esoterisme i misticisme amb un seguit d’incongruències, posant sobre la taula elements pagans que són inexistents o bé amb altres exemples com la crema de bruixes que és quelcom propi del final de l’edat mitjana i sobretot d’època moderna. A més d’encadenar tot de llegendes medievals catalanes per tal de crear un discurs nacionalista en clau presentista totalment desafortunat, amb elements propis de la contemporaneïtat com la lluita contra l’ocupant i opressor, la defensa de la llibertat i la força popular.\nOtger Cataló en una pintura de Claudi Lorenzale del segle XIX durant la Renaixença. Font: Viquipèdia\nArgentina i Anglaterra, una rivalitat dins i fora del camp


L’Ajuntament congela els impostos i només puja un 3% el d’escombraries per l’increment de l – Comarques de Ponent\nL’Ajuntament congela els impostos i només puja un 3% el d’escombraries per l’increment de l\nadmin Posted On octubre 23, 2012\nL’Ajuntament de Mollerussa preveu congelar els impostos i únicament farà una puja del 3% en el referent a les escombraries perquè al tractar-se d’una concessió, l’empresa repercutirà al consistori aquest percentatge d’increment de l’IVA. Així ho ha explicat l’alcalde de Mollerussa, Marc Solsona, el qual ha dit que ‘som conscients de la situació econòmica actual i, a més, vam adquirir el compromís de repercutir el menys possible a la ciutadania la situació fiscal del consistori’. En aquest sentit, ha afegit que ni tan sols s’aplicarà la pujada del 3,5% de l’IPC tal i com hauria estat previsible. Solsona ha explicat també que els propietaris de locals de menys de 50 metres quadrats que no tenen activitat comercial tot i ser classificats com susceptibles de tenir-ne veuran reduïda en un 25% la taxa d’escombraries. L’alcalde ha justificat aquesta decisió per tal d’evitar ‘certs desequilibris i racionalitzar l’escalat que actualment feia que paguessin el mateix els propietaris de locals de més de 1.000 metres quadrats que els que en tenien 14 de metres’. La modificació de les ordenances fiscals serà un dels punts que es portarà a l’aprovació del Ple extraordinari que se celebrarà el proper dijous, en el qual també es vol aprovar el conveni de col·laboració entre la Generalitat de Catalunya i l’Ajuntament per a la gestió de l’Oficina Jove, que es troba ubicada al local contigu a l’actual estació d’autobusos. En aquest cas, el consistori acceptarà una subvenció de 15.000 per tal de posar en funcionament aquesta oficina, cosa que serà una realitat abans que acabi l’any, ha dit Solsona. Precisament, l’acceptació d’aquesta subvenció està inclosa en la modificació del pressupost que està previst aprovar i que suma un total de 30.000 euros.


La UE treu les Seychelles, Anguilla i Dominica de la llista de paradisos fiscals\nEls ministres de Finances rebaixen a nou les jurisdiccions no cooperatives en matèria fiscal\n05.10.2021 - 12:47\nActualització: 05.10.2021 - 14:47\nEls ministres de Finances de la Unió Europea han decidit de treure les Seychelles, Anguilla i Dominica de la llista de paradisos fiscals. En ple debat pels ‘Pandora Papers’, la investigació que ha revelat l’evasió fiscal de personalitat d’arreu del món, els titulars de Finances han aprovat de reduir a nou les jurisdiccions no cooperatives en matèria fiscal. Ara, en la llista de paradisos fiscals de la Unió Europea hi ha Samoa Nord-americana, Fiji, Guam, Palau, Panamà, Samoa, Trinitat i Tobago, les Illes Verges dels EUA i Vanuatu.\nLes Seychelles, Anguilla i Dominica eren a la llista de paradisos fiscals perquè no complien els estàndards de l’OCDE en matèria d’intercanvi fiscal. Ara el fòrum global de l’organisme té les tres jurisdiccions sota “revisió suplementària”, cosa que, argumenta el Consell, els ha fet sortir de la llista europea de paradisos fiscals.\nAra, els tres estats formen part de la llista que inclou les jurisdiccions que “no compleixen completament els estàndards fiscals internacionals, però s’han compromès a implementar principis de bona governança fiscal”. En aquesta llista també hi ha Costa Rica, Hong Kong, Malàisia, Macedònia del Nord, Catar i l’Uruguai. Després d’aquesta actualització, n’han sortit Austràlia, les Maldives i Eswatini.


Arriba el judici del periodista de TV3 que va invocar la clàusula de consciència - La Valira\nAquest dimecres, a la Ciutat de la Justícia de Barcelona, se celebra el judici per aclarir si el periodista de TV3 Santiago Torres té dret a extingir el seu contracte amb la televisió pública catalana i rebre una indemnització després d’haver invocat la clàusula de consciència. Segons Torres, quan va ser apartat de les seves funcions, va patir “un procés d’assetjament laboral” i va ser “denigrat com a professional”. A més, considera que en la cadena hi ha hagut un canvi “substancial” de la “línia ideològica”, unes acusacions que TV3 nega.\nTorres, que ha treballat durant 30 anys en el programa 30 Minuts, assenyala en la demanda laboral que el seu trasllat al canal 3/24 suposa “una ruptura patent amb l’orientació professional” que ha mantingut durant la seva trajectòria, i remarca “la progressiva centralització del control de la informació, que es tradueix en una menor autonomia dels professionals”, contribuint així al “biaix” de l’orientació informativa. El periodista ha estat el primer de TV3 en al·legar la clàusula de consciència reconeguda en la Constitució, segons la qual els professionals de la informació poden demanar la rescissió dels seus contractes quan considerin que l’empresa en què treballen ha patit un canvi substancial en la línia ideològica, o quan no puguin seguir exercint la seva tasca amb normalitat a causa del trasllat a un altre mitjà del mateix grup.\nTorres ha denunciat la “voluntat” dels seus superiors d’apartar-lo “progressivament” de la seva tasca informativa “exercida de manera independent”, però TV3 nega aquestes acusacions i les d’assetjament laboral, i assegura que en la cadena “es treballa amb total llibertat d’expressió”.


Nar - Àcid Ribonucleic - Ifigen - 3 grams\n> Complements Alimentaris>Defenses Baixes>Nar - Àcid Ribonucleic - Ifigen - 3 grams\nFragments d'àcid ribonucleic.\nFragments d'àcid ribonucleic preparats a partir de llevats alimentàries extretes del pa i repartits sota forma liofilitzada.\nIngredients: El NAR està compost de fragments d'àcid ribonucleic preparats a partir de llevats alimentàries extretes del pa i repartits sota forma liofilitzada en sobres que contenen 20 mg de producte.\nUtilització: 1 sobre cada 2 o 3 dies.\nPresentació: 1 sobre de 3 grams de llevat, amb 20 mg de NAR (producte liofilitzat).\nHoloram Radi - Equisalud - 180 càpsules


Apollo 11 | Exposicions | CaixaForum Lleida\n©NASA - Edwin Aldrin caminant sobre la superfície lunar durant l'activitat extravehicular (EVA)\nDel 9 de febrer al 25 de juliol de 2021\nEl 2019 es van complir 50 anys de l’arribada de l’home a la Lluna. Aquesta exposició commemora aquesta gran fita, un dels èxits més impactants de la humanitat. No te la perdis!\nAquell 21 de juliol de 1969, Armstrong va trepitjar la superfície lunar i va obrir la porta a la conquesta de l’espai. Vine a rememorar aquesta odissea i descobreix què ens espera en el futur espacial.\nEnlairament d'un coet Saturn V amb la Missió Apol·lo 11 a bord. Foto: NASA\nVa ser un viatge èpic, històric, inoblidable. Tots els adjectius es van quedar curts quan el 20 de juliol de 1969 el mòdul lunar Eagle de la missió Apollo 11, amb Neil Armstrong i Buzz Aldrin a bord, aterrava damunt la Lluna en un indret anomenat mar de la Tranquil·litat que va resultar ser un pedregar. Això va posar a prova l’extraordinària perícia d’Armstrong com a pilot, que va haver d’aterrar la nau en mode manual. Michael Collins es va quedar esperant al Columbia, el mòdul de comandament.\nUnes hores més tard —des del centre de control els van obligar a descansar—, ja el dia 21, Armstrong primer i Aldrin després van sortir a trepitjar la superfície del satèl·lit. La empremta que això va deixar als ciutadans de la Terra va ser majúscula. L’ésser humà abandonava el bressol per emprendre el primer dels viatges tripulats cap a altres cossos celestes. Molts van pensar que allò era el començament de la colonització espacial, però no va ser així.\nEl 16 de juliol de 1969, a les 13.32 hores, a la base espacial de cap Canaveral, a Florida, el coet Saturn V va impulsar els dos mòduls de la missió Apollo 11, el Columbia i l’Eagle, i els astronautes que van afrontar l’enorme repte que se’ls havia encomanat: allunar, trepitjar la Lluna, fer-hi un seguit de tasques, mesuraments i experiments, recollir-ne mostres i tornar sans i estalvis a la Terra. Després de superar un aterratge molt complicat, Neil Armstrong va aterrar sobre el satèl·lit el dia 20. «Aquí Base de la Tranquil·litat. L’Eagle ha aterrat», va dir a les persones que, des de la Terra, seguien la missió des de tres estacions de seguiment diferents per assegurar-hi una contacte constant. Una era a Fresnedillas de la Oliva, a Madrid. Des d’allà va ser on primer es van sentir les paraules d’Armstrong. Les altres dues eren a Goldstone, Califòrnia, i Honeysuckle Creek, Austràlia.\nJa a la Lluna, Armstrong i Aldrin van voler baixar-hi de seguida, però tenien les constants vitals tan disparades que els van obligar a descansar unes hores. Quan per fi van procedir a sortir a l’exterior, van passar dues hores i mitja fent fotos, instal·lant-hi aparells de televisió i un sismògraf, recollint fins a 22 quilos de pedres lunars i, per descomptat, clavant la bandera dels Estats Units al duríssim terra selenita. Després, van tornar a l’Eagle, on van dormir unes hores abans de procedir a acostar-se al mòdul de comandament Columbia, amb Collins a bord, enganxar-s’hi i iniciar el viatge de tornada a la Terra. Després d’entrar a l’atmosfera terrestre, van amarar a l’oceà Pacífic. Missió complerta! Tot i que semblava que aquella gesta era l’inici d’una nova era espacial, la veritat és que no va ser així. Avui dia, 12 astronautes han repetit la gesta. Tots homes i nord-americans.\nFINALITZADA - Del dijous 8 d'abril al dissabte 24 de juliol de 2021\nFINALITZADA - Dimarts 13 d'abril de 2021\nFINALITZADA - Dimarts 20 d'abril de 2021


LATcinema: VIII BCN Sports Film Festival - Casa Amèrica Catalunya\nProjecció de Dieguito (Argentina, 2016, 7’07’’. Futbol); Procura-se Irenice (Brasil, 2016. 25’. Atletisme); Las nadadoras de Villa Rosa (Argentina, 2016, 15’30”. Natació); Olympic Favela (Brasil, 2016. 18’40”. Olimpisme); El Balón de Oro (Mèxic, 2016, 9’29”. Futbol).\nOrganitzat per la Fundació Barcelona Olímpica, aquest festival es celebra del 8 al 12 de maig de 2017 i té com a un dels principals objectius apropar els valors de l’esport al gran públic.\nAquest esdeveniment forma part d’un circuit mundial que se celebra anualment en 18 ciutats dels 5 continents i que organitza la Fédération Internationale Cinéma et Télévision Sportifs, entitat reconeguda pel Comitè Olímpic Internacional (COI).


Inversions productives — Portal de la Ciutat d'Esplugues de Llobregat\nMalgrat el reguitzell de missatges apocalíptics que el “gobierno en funciones” del PP envia a tort i a dret des del palau de “La Moncloa” respecte l’economia catalana, la realitat és que les empreses del País exporten cada vegada més i hi ha un clima positiu i esperançat. I són sabedores de les incerteses presents: la pròpia paraula “empresa” indica el component d’aventura que té tot projecte d’economia productiva.\nDes de l’equip de govern d’Esplugues copsem aquesta embranzida sense autocomplaença però amb la il·lusió i l’esperança que comporta veure que es mantenen i creen llocs de treball a la ciutat majoritàriament des del sector privat. Per exemple, Renault, després de complir 50 anys a la ciutat, ha fet una remodelació modèlica de les seves instal·lacions. A la Plana, LABCO creix i es consolida internacionalment, ara re-anomenada SYNLAB. També a l’avinguda dels Països Catalans, Nestlé consolida una nova unitat internacional de digitalització del negoci. L’edifici IMAGINA del polígon del Gall també recupera activitat amb l’arribada de nous serveis de COBEGA.\nI és amb l’objectiu i compromís triple de donar suport a l’economia productiva, de donar fermesa a la inversió social que fem des del govern i tanmateix fer-ho de manera transparent, que s’ha aprovat al darrer ple municipal el Pla d’Acció Municipal per aquest mandat. Amb un ampli suport dels grups de l’oposició perquè hem recollit molts dels seus suggeriments de millora. I també, nogensmenys, després d’haver donat a tothom l’oportunitat de dir la seva, tot repartint 20.000 enquestes a les llars d’Esplugues en un dels lliuraments d’aquesta revista municipal.\nFinalment, explicar-vos que al darrer Ple també es va votar, d’acord amb els motius previstos legal i contractualment, amb gran suport dels grups de l’oposició, de recuperar la concessió que l’ajuntament havia atorgat a un privat per a l’explotació de l’edifici de la Baronda. L’ajuntament passa ara, així doncs, a decidir sobre el seu ús immediat.\nEncontraréis la versión en castellano de este artículo en la pàgina / The English version may be found at the address:\nAlbert Comellas (CDC) El Pont d'Esplugues - Març 2016


kevin o 'leary (mr. meravellós) valor net. quant és mr. meravellós valor net. - empresari | Setembre 2021\nKevin O 'Leary (Mr. Wonderful) Net Digne. Quant val el senyor Wonderful Net Worth. - Setembre 2021\nNascut en els calorosos dies d'estiu del 9 de juliol de 1954, Kevin O 'Leary o Terence Thomas Kevin O'Leary també són coneguts amb el famós nom de Shark Tank. Kevin O 'Leary, el famós empresari canadenc, autor, estrella de reality show, inversor de capital risc i col·laborador de CNBC i BNN va néixer a Mont-real, Quebec, Canadà. Va exercir diversos papers en un camp diferent. Coneix Kevin O 'Leary Net Worth el 2019.\nSegons les fonts, Kevin O 'Leary és el cofundador de l'O' Leary Funds i Softkey Software Product, que és una empresa que ven programari realitzat amb finalitats educatives per a adolescents i nens de diferents famílies. Va ser criat i educat per la seva mare industrial i el seu padrastre. La seva mare era una empresària d’èxit. Va obtenir el seu títol de MBA a la Universitat d'Occident d'Ontario l'any 1980, després que es va incorporar a la televisió d'esdeveniments especials. D'acord amb les fonts, el valor net de Mr. Wonderful el 1999 va ser de 4 milions de dòlars.\nQui és Kevin O 'Leary? La seva informació professional.\nValor net de Kevin O 'Leary el 2019\nThomas Kevin O'Leary va ser un popular empresari canadenc que va néixer al segle XIX l'any 1954, a Mont-real, Quebec. Va ser crescut per dos membres d’èxit de la seva família, el seu padrastre que era venedor i la seva mare gegant de negocis que regentava una botiga favorita, anomenada Kiddie Togs.\nKevin O 'Leary era prou jove quan els seus pares es van divorciar; al cap d'un temps el seu pare també va morir. La seva mare ha lluitat molt després de la mort del seu pare, ja que ha de criar el seu fill i, mentrestant, ha de dirigir el negoci. Kevin O 'Leary va heretar les idees de negoci de la seva mare i va aprendre sobre la inversió. El lema de la seva mare es va estalviar un terç dels seus ingressos, gastar els interessos i no tocar el principal. Després de la seva mare, va iniciar una empresa de gestió de fons mutuos i la va nomenar com a fons O'Leary. Amb el temps, el patrimoni net de Kevin O 'Leary també va anar augmentant.\nSegons els informes, quan Kevin O 'Leary seguia un MBA, va iniciar el seu primer pas cap a la seva carrera unint una empresa anomenada Nabisco com a intern. Al cap d’uns anys, va obtenir la promoció com a Assistent Brand Manager a la mateixa empresa. Més tard en una entrevista, va explicar la seva experiència i va dir que Nabisco Company li havia ensenyat moltes coses.\nDesprés de MBA va començar a buscar feina, de manera que va començar la seva carrera amb els seus dos amics de MBA com a productor de TV. Al cap d'un temps, tots ells van fundar una empresa de radiodifusió esportiva, SET o Special Event Television. Van treballar de forma independent i van emetre alguns esdeveniments esportius com "The Original Six" i "Hockey Legend".\nDesprés van començar a emetre alguns programes de televisió i documentals de futbol de baix pressupost. Kevin tenia uns desitjos més significatius, de manera que va vendre tota la seva part de participació a un amic seu i va iniciar el seu negoci independent amb aquests diners.\nDurant els anys vuitanta, els ordinadors es van anar popularitzant entre el públic. Aprofitant aquesta oportunitat, Kevin O 'Leary va iniciar la seva pròpia empresa de programari anomenada Softkey l'any 1986. La seva empresa va ser la primera empresa canadenca que va aplicar el pla de béns de consum a la indústria del programari informàtic. Aquesta empresa ha augmentat el valor net de Kevin O 'Leary.\nEl valor net de Kevin O 'Leary va ser de 400 milions de dòlars fins al 2018. Si confià en les fonts, va vendre la seva empresa de programari Softkey a Mattel Inc. l'any 1999 per un import de 4 mil milions de dòlars. Poc després, Kevin va rebre 5 milions de dòlars i va ser acomiadat de Mattel.\nEl 2018, el fundament mutu de Covin O 'Leary va ser cofundador anomenat com a fons Kevin O' Leary. També ha escrit el seu llibre que va obtenir un èxit enorme i que va guanyar molta fama i diners. A més, també va guanyar la quantitat adequada de diners de la televisió. El 2009, va ser contractat com a potencial inversor a "Shark Tank", i es va pagar 30.000 dòlars per episodi.\nDeixant el valor net de Kevin O 'Leary, està tenint moltes cases de luxe, casa rural i residència en diferents països. Té alguna casa rural al llac Joseph a Muskoka, Ontario, Canadà i algunes residències a Toronto, Ginebra, Suïssa. També posseeix un gran condomini al carrer Marlborough.\nPel que fa als informes, Kevin O 'Leary té una llista massiva de cotxes, alguns dels cotxes que posseeixen són Audi A3 (26.500 dòlars), BMW Sèrie 4 (47.000 dòlars), Ford Kuga (36.000 dòlars), Ford Mondeo (27.000 dòlars) ), Honda CR-V (40.800.000 dòlars) i també altres cotxes amb un preu superior als 15.000 dòlars. Aquesta llista indica que és un autèntic amant del cotxe. Segons les cases i els cotxes que posseeix, es pot dir que té un patrimoni net considerable fins a la data.\nNom Terence Thomas Kevin O'Leary, Mr. Wonderful.\nProfessió Home de negocis, autor, estrella del reality show\nData de naixement 9 de juliol de 1994


Andbank estén per quatre anys més l’acord de patrocini amb el COA\nde Dona Secret\t el 21 des. 2021\nDes del 2004, Andbank és sponsor oficial del Comitè Olímpic Andorrà (COA), una relació que s’estendrà, al menys, fins al 2025. Així ho ha anunciat Josep Maria Cabanes, sotsdirector general de Banca País de l’entitat financera, en una roda de premsa celebrada aquest 21 de desembre.\n“Des de fa molts anys, la política d’Andbank venia molt enfocada a donar suport a l’esport nacional, sobretot de base”, explicava Cabanes durant la seva intervenció, en la qual ha refermat l’estreta col·laboració que tenen el COA i Andbank, un relació que ha permès “aportar grans èxits a l’esport del país, deixant la nostra bandera ben alta”.\nEl sotsdirector general de Banca País d’Andbank ha indicat que un dels factors determinants per renovar l’acord de patrocini ha estat que Jaume Martí, president del Comitè Olímpic Andorrà, s’envoltés “de gent amb experiència i coneixedora del país”, com Jordi Cerqueda Sierra, vicepresident primer del COA, i Xavier Espot Miró, vocal, tots dos presents a l’acte d’atenció a premsa.\nMartí ha explicat que el suport d’Andbank serà cabdal per organitzar els Jocs dels Petits Estats d’Europa (JPEE), el 2025, després que l’edició del 2021 es cancel·lés a causa de la pandèmia de la Covid-19. “Ja en tenim molta feina feta”, ha precisat el president del COA, assenyalant que l’organisme compta amb la Fundació del JPEE i, a principis de 2022, crearà el comitè d’organització. “Els Jocs dels Petits Estats d’Europa són el projecte més gran que tenim fins al 2025”, ha dit.\nDe cara als Jocs Olímpics d’Hivern Pequí 2022, Martí ha informat que hi ha sis esportistes classificats a la cita, però que serà la Federació Andorrana d’Esquí la que decideixi el line-up final de competidors que hi participaran. El president del COA, finalment, ha informat que l’organisme va demanar sis beques al Comitè Olímpic Internacional, que serien per a Nahuel Carabaña i Pol Moya, d’atletisme; Mònica Dòria, en piragüisme; Nàdia Tudó i Tomàs Lomero, en natació, i Vicky Jiménez, en tennis. “Tots són possibles candidats a classificar als Jocs Olímpics de París 2024”, ha sentenciat.\nAndbankCOAComitè Olímpic AndorràJaume MartíJosep Maria CabanesPatrocini\nMetabolisme lent, saps com reconèixer-ho?


Setmana de la Mobilitat Sostenible | Des de la Mediterrània\nPàgina d'inici › Ciència i Tecnologia › Setmana de la Mobilitat Sostenible\nPosted on 23/09/2010 by jardinatural\nDes del 2001 se celebra a Catalunya la Setmana de la Mobilitat Sostenible, la present edició també Segura. Aquest any és celebra del 22 al 29 de setembre, uns 140 municipis catalans organitzen activitats com són pedalades, caminades, foment del transport públic, entre altres, amb l’objectiu de conscienciar la ciutadania sobre la necessitat d’evitar l’ús del cotxe per a trajectes curts a favor de l’ús de transport més sostenibles. Així contribuir a reduir la contaminació atmosfèrica i el CO2 a l’atmosfera, que provoca l’efecte hivernacle i el canvi climàtic.\nEl lema de la setmana ‘Mou-te amb el cap per viure millor’, proposa un canvi d’hàbits de mobilitat per millorar la nostra salut. Les activitats organitzades promouen hàbits: més saludables perquè propicien l’activitat física i més segurs perquè eviten la congestió del trànsit i accidents. Agafar el transport públic col•lectiu per anar a la feina, moure’s en bicicleta per la ciutat o caminar per anar de compres en comptes d’agafar el cotxe pot jugar un paper molt important en la salut.\nI, el més important de tot, ens permet reflexionar sobre l’ús del transport a motor amb petroli i ens convida a ser conscients sobre els impactes de la contaminació en els sistemes respiratori i cardiovascular.\n-Pedalades contra el canvi climàtic\n-Amb bici a l’institut\n-Cursa per la mobilitat\n-Mostres de vehicles elèctrics\n‹ Un cas de barra\nLes agressions imperialistes com a flagell de déu (o de la natura) ›


JO, QUÈ VULL SER?\nHome Historial de notícies de l'Institut JO, QUÈ VULL SER?\ndimecres, 5 de febrer de 2020 10:20\tMireia Pujantell\nDilluns dia 27 de gener als alumnes de 1r ESO ens van venir a fer una xerrada anomenada: JO, QUÈ VULL SER?\nJoan Cardona, Ares Navarro i Ivet Oliva en representació dels alumnes de 1r d’ESO\nTots nosaltres ens pensàvem que ens explicarien com volíem ser de grans, què i com ho voldríem fer.\nQui ens va guiar durant gairebé dues hores va ser Daniel Gabarró, transformador de consciències, que va començar per explicar-nos una mica què era el gènere.\nVam fer una activitat per tal de veure quins límits teníem depenent de si érem nens o nenes. Va ser una reflexió interessant, perquè vam poder veure que no tenim gaire llibertat: si ens vestim diferent ens critiquen, si ets nen i jugues amb nines et critiquen, si ets nena i jugues a futbol et critiquen… Això ens va ajudar a entendre millor les persones i va ser com una tutoria grupal molt necessària.\nAquest entrenador de la ment ens va explicar la diferència entre les paraules amor i enamorar-se. Enamorar-se vol dir que una persona t’atregui sexualment; en canvi, estimar, és voler el millor per a una persona, cuidar-la… I ens va dir que això era essencial per a la vida, i estimar una persona no vol dir caure-li bé.\nTambé ens va fer reflexionar que equivocar-se serveix per a aprendre, que tenim moltes oportunitats per a equivocar-nos, per tant, per a aprendre, i quan se’ns acabin els errors ja no ens equivocarem més o poques vegades més.\nDarrera actualització de dimecres, 5 de febrer de 2020 15:39


País de Paraules. Hui: 'marjal' - Nosaltres La Veu\nPaís de Paraules. Hui: 'marjal'\nDilluns, 15 de juny de 2020 - 00:00h\nMarjal de Pego i d'Oliva. /WIKIPEDIA\nSovint hem comentat la importància que la gent faça servir les paraules que formen l’inventari lèxic de la nostra llengua perquè ocupen el lloc que els correspon i, sobretot, que usen aquelles que s’han vist arraconades per la mateixa evolució de la societat usuària de la llengua en qüestió. En el nostre cas, el canvi social ha anat acompanyat d’altres factors que ni ara ni ací comentaré.\nHui, però, és important que pugem a l’escenari de «País de paraules» un mot evocador, representatiu d’un escenari immens i que cada any ens regala unes imatges arreu del territori absolutament meravelloses: «marjal». I ho considere important perquè seria una gran pèrdua que aquest «aiguamoll situat a la vora de la mar, generalment cultivat i dotat de canals de drenatge», tal com defineix el Diccionari Normatiu Valencià (DNV), desapareguera del nostre paisatge perquè és un autèntic regal per a la vista veure eixes infinites superfícies inundades d’aigua, de vida. I, quan u mira el que han fet amb l’Albufera de València... Uf!, m’entra un no sé què...\nHe de confessar sense cap tipus de rubor que em sent una miqueta agosarat per endinsar-me en aquesta, podríem dir, aventura lèxica perquè el cas de hui implica molt més que analitzar un mot i ubicar-ne l’ús. Efectivament, parlar de marjal és obrir un autèntic ventall de mots que fan referència tant a la fauna i la flora d’aquests autèntics vivers que ens ofereix la natura, com a l’enorme repertori d’eines o tècniques de conreu que s’han fet servir al llarg de la història per a treballar-les. Promet ficar-m’hi algun dia.\nAnem primer a la part lingüística. Marjal prové de la veu àrab marj, que vol dir ‘prat’, amb la qual cosa ja podem entendre la idoneïtat de la definició per l’analogia visual que suposa ambdues coses. L’origen àrab no hauria de sorprendre ningú, ja que bona part del camp lèxic de l’agricultura prové de quan a les nostres contrades, els nostres avantpassats (els àrabs) començaren a adonar-se que habitaven una terra extraordinàriament fèrtil i implantaren tot un sistema tan summament efectiu que encara hui hi roman com a llegat insubstituïble. Després arribà el rei Jaume I, i aquesta mania invasora que sembla que tenen els reis, i va ‘conquerir’ el que passaria a ser una part de la corona catalano-aragonesa. Però, és clar, la terra es conquesta però la llengua no, i per això el tresor que ens regalaren els àrabs el guardem amb tanta cura. No em vull desviar però. Precisament ja en documentem l’ús de marjal en les cròniques de Jaume I (bé, ell les dictava, diuen que, ai els reis!), com documenta el Diccionari Català Valencià Balear (DCVB). Com tothom podrà imaginar, el mot apareix en moltíssimes obres de la nostra literatura, així, el podem trobar en el Curial e Güelfa (que ara diuen que ja han trobat l’autor, encara que també hi ha qui diu que no) o també al Tramvia groc del mestre Joan Francesc Mira, o el famós Gràcies per la propina de Ferran Torrent. Però a mi m’ha agradat especialment trobar-lo en un llibre que recull documents jurídics: Vint processos criminals d'Albalat de la Ribera (1611-1666), de Rafael Fresquet i Vicent Josep Escartí, perquè mira, m’he enganxat, com si fóra una sèrie, a un cas d’agressió on els testimonis apunten que: «li tirà la machinetada i arribà a ell, dit testimoni, i li donà altra machinetada i li pegà en les espatles, de la qual machinetada està algun tanto nafrat, i procurant de fugir per la marjal, anant camp a través, fuigué fins a l’hato de Bertomeu Diego de Sueca y allí se salvà d’ells... », no em direu que no enganxa la història?\nL'arròs comença a cercar el sol a la marjal d'Albalat de la Ribera. Foto: Juli Jordà\nPrecisament a la zona d’Albalat de la Ribera i a tota la Ribera Baixa, les marjals, cada primavera, emmirallen el nostre cel mentre empenten l’horitzó cap a un racó infinit de la mirada. I és que, estic completament segur que tothom que conega l’Albufera de València, i les marjals que s’han creat al seu entorn, ha deixat anar la vista mentre cerca un límit en aquell immens mirall que no acaba d’arribar mai.\nLa marjal de què parlem, a més, és també un dels principals motors econòmics de la comarca, i m’atrevisc a dir (hui estic que me n’isc) que de tot el País Valencià: el cultiu de l’arròs. En aquestes immenses extensions completament inundades, comencen a mostrar-se poc després d’escampar la llavor els primers testimonis que l’arròs s’ha arrelat a la terra i cerca amb fruïció el sol intens que a l’estiu el secarà i deixarà pas a la sega i, com sempre, a la preparació perquè un altre any renasca la vida de la terra.\nA més de la marjal de l’Albufera de València, també podem trobar la de Pego-Oliva, Peníscola, Almenara o Elx, per destacar-ne les més importants (que em perdonen la resta). Precisament de la d’Almenara m’arriba un testimoni que explica com fa no massa temps encara s’hi plantava arròs. Ara, però, la gent acostuma a plantar vitualla per a autoabastiment aprofitant la baixada de l’aigua que deixa una terra extremadament fèrtil. A més, i una miqueta molest diria jo, matisa que no és només d’Almenara la marjal, ja que també els municipis de Quartell, Sagunt i la Llosa tenen el seu racó de marjal que senten com a seua. Finalment, mostra cert desencís perquè actualment és l’home qui decideix quan ha de baixar l’aigua i quan no (mitjançant maquinària), mentre que abans era la mateixa natura qui posava les condicions. Coses de la civilització...\nCrec que hui cal que em disculpe per la poca aportació lingüística que he transmés amb el mot marjal. Però crec honestament que es tractava de mostrar que a cada paraula que es perd l’acompanya un tros immens de la nostra història, de la nostra cultura, de la nostra terra... I per això cal que posem de la nostra part per fer-ne ús, per cuidar-la, per acaronar-la, perquè només així ens podrà regalar imatges com aquestes marjals nostres que cada any fan que cel i terra raonen a cau d’orella...