APORTACIONS DE DIFERENTS PROFESSORS EN ACTIU RESPECTE A L'ESBORRANY DE LA FUTURA ORDENACIÓ DE L'ESO A CATALUNYA PUBLICADA EL 2 D'ABRIL DE 2007-04-17\nPROPOSTES DEL SINDICAT AMES RESPECTE L'ESBORRANY DE L'ORDENACIÓ DE L'ESO A CATALUNYA PUBLICAT EL 2 D'ABRIL DE 2007\nApartat de Correus, 20.091 08080 Barcelona\nT: 659 002 871 E-mail: ames@telefonica.net\n1.) EN RELACIÓ A L'ORDENACIÓ GENERAL DE L'ESO\n1.1) En relació a l'especialitat del professorat de cada matèria\n1.2) En relació a l'horari de l'ESO i l'autonomia de centre\n1.3) En relació a les avaluacions generals de l'ESO a Catalunya\n1.4) En relació a les proves extraordinàries\n1.5) En relació a l'acció tutorial.\n1.6) En relació al projecte de recerca.\n2.) EN RELACIÓ AL CURRÍCULUM\n2.1) En relació al currículum de Ciències Naturals\n2.2) En relació al currículum d'Educació Visual i Plàstica\n2.3) En relació al currículum de música\n2.4) En relació al currículum d'Educació per a la ciutadania\n2.5) En relació a l'ús de les TIC en els càlculs matemàtics\nAls articles 12.2 i 12.3, que apareixen citats a continuació, es diu que a 1r i 2n d'ESO un mateix professor/a impartirà dos o més matèries, sense especificar cap màxim, i que serà el centre el que definirà aquest agrupament denominat "àmbit".\nEls professors i professores del sindicat AMES considerem que el que més afavoreix l'aprenentatge de l'alumne no és reduir el nombre de professors, sinó disposar de professorat especialitzat en l'ensenyament de cada una de les matèries, professorat més capaç, per tant, per a transmetre entusiasme pel seu estudi, per a realitzar exercicis pràctics i per a introduir innovacions en el seu ensenyament. D'altre banda, segons el Real Decret d'Especialitats 1701 de 1991, a cada matèria li correspon el professorat d'una determinada especialitat i amb això s'assegura la qualitat de l'ensenyament que rep l'alumnat. Per tant, el redactat actual no s'ajusta a la normativa existent.\nProposem doncs substituir l'actual redactat per un altre en el que s'especifiqui que només podran impartir dues o més matèries el professors i professores que disposin de la qualificació d'especialista en elles, tal i com es diu a l'Article 26.3 de la LOE.\nA l'article 12.4, que apareix citat a continuació, es diu que totes les matèries d'un àmbit, s'avaluaran conjuntament amb una sola qualificació i que aquesta s’assignarà a cadascuna de les matèries que el composin. Als professors i professores del sindicat AMES això no ens sembla correcte ja que, un alumne pot anar molt bé d'una matèria i malament d'una altre i, per tant, necessitar treballar molt més aquesta última. D'altre banda, segons l'article 28.1 de la LOE, "l'avaluació serà diferenciada segons les diferents matèries".\nPer últim, també ens sembla desafortunada la proposta que sigui cada centre el que defineixi les matèries que constitueixen un àmbit, ja que hi ha el perill que el centre doni més importància a les conveniències d'organització interna que a la qualitat de l'ensenyament que reben els seus alumnes. És evident que quantes més matèries pugui impartir un mateix professor, menys problemes de plantilla tindrà el centre i, per tant, si és un centre públic o concertat, més diners es pot estalviar l'Administració, però no es tracta d'estalviar en educació sinó d'intentar no continuar fent el ridícul en tots els informes internacionals que ens fan.\nEn conclusió, proposem que es retiri l'actual redactat i que es respecti que a la Secundària cada matèria ha d'estar impartida per un professor/a especialista en ella. D'altre banda, seria lamentable que per aquest punt, aquest Decret pogués ser impugnat i desautoritzat en els tribunals.\nEls articles citats són:\n"Article 12.2 Per afavorir la integració de coneixements i que el nombre de professors i professores que intervenen en un grup d’alumnes de primer i segon curs d’Educació secundària obligatòria sigui el mínim possible, s’agruparan matèries en àmbits de coneixement que seran impartides pel mateix professorat. El centre educatiu definirà els àmbits que crea i els recollirà en el seu Projecte educatiu\n"Article 12.3 El Departament d’Educació desenvoluparà mesures que afavoreixin que el professorat s’encarregui d’un àmbit de coneixement en el que estiguin integrades dues o més matèries.\n"Article 12.4 L’àmbit de coneixement s’avaluarà conjuntament i la seva qualificació s’assignarà a cadascuna de les matèries que el composin."\nAls articles 23.7 i 23.8, que apareixen citats més avall, es diu que els centres podran introduir modificacions innovadores en el horari de l'ESO. En l'Annex 5 s'indica que aquestes modificacions necessiten l'aprovació per part del Consell Escolar del Centre. A l'article 8.5 es diu que els centres podran organitzar programes de reforç per afavorir l’èxit escolar per l’alumnat, a l'Article 13.3 es diu que els centres poden realitzar adaptacions curriculars i a l'article 14 es diu que els centres poden demanar al Departament l'aprovació de programes de diversificació curricular.\nEn base a tot això, els professors i professores del sindicat AMES considerem que seria molt convenient que els centres educatius de Secundària ofereixin, a més de les hores de classe establertes una sèrie d'hores per activitats de reforç, d'estudi personal dirigit, d'ajuda a aprendre com estudiar les matèries que resultin més difícil i, també, per als alumnes que ja van bé, una sèrie d'activitats d'ampliació, tant educatives, com culturals, com esportives. Les hores lectives es podrien concentrar en els matins i les hores dedicades a l'estudi, a la realització de "deures", al reforç i a l'ampliació, es podrien realitzar a les tardes. Per això demanem que en el futur Decret s'especifiqui que els Consells Escolars dels centres podran decidir si desitgen realitzar Jornada Continuada, en la que totes les classes es fan al matí i les activitats complementàries es fan a les tardes, o jornada partida com fins ara.\n"Article 8.5 Els centres podran organitzar programes de reforç per afavorir l’èxit escolar per l’alumnat amb dificultats d’aprenentatge que accedeix a l’educació secundària. Aquests programes tenen com a finalitat assegurar els aprenentatges bàsics que permeti als alumnes poder seguir amb normalitat els ....."\n"Article 13.3. El Departament d’Educació, amb la finalitat de facilitar l’accessibilitat al currículum establirà els procediments adequats, quan sigui necessari realitzar adaptacions curriculars que s’allunyin significativament dels continguts i dels criteris d’avaluació. Aquestes adaptacions es realitzaran tenint present el desenvolupament de les competències bàsiques. Em aquests supòsits, l’avaluació i la promoció de l’alumnat amb adaptacions curriculars es farà d’acord amb els criteris d’avaluació fixats en les mateixes adaptacions."\n"Article 14. ...... Així mateix, el Departament d’Educació podrà autoritzar programes de diversificació curricular que comportin una organització curricular i un horari de permanència en el centre diferent, ja sigui perquè comparteixen l’escolaritat ordinària amb altres activitats externes al centre o perquè els centres organitzen altres activitats que afavoreixen continuar amb èxit els estudis i que requereixen una organització, diferent. En aquestes situacions, l’avaluació i l’obtenció del títol de Graduat en Educació Secundària Obligatòria, s’ajustarà al que estableixi el programa de diversificació curricular."\n"Article 23.7 L’autonomia dels centres podrà comportar dur a terme, dins el marc que estableixi el Departament d’Educació, experiències innovadores, plans de treball, formes organitzatives diferenciades, modificacions de l’horari escolar i relacions específiques amb la comunitat local. En cap cas, però, aquestes mesures no podran comportar aportacions extraordinàries de les famílies."\n"Article 23.8. Per al desenvolupament del currículum establert els centres podran implementar projectes didàctics propis que requereixin una organització horària de les matèries diferent a l’establerta amb caràcter general en l’annex 4, sempre que es mantinguin els mínims d’hores per matèria que s’estableixen a l’annex 5. L’aplicació del projecte requereix la prèvia aprovació pel consell escolar i l’autorització del Departament d’Educació, el silenci administratiu serà positiu. El projecte inclourà la justificació i argumentació del canvi plantejat així com els instruments de seguiment i d’avaluació previstos i el compromís de dur-lo a terme per un període de 4 cursos amb la possibilitat de pròrroga un cop avaluat i ratificat pel centre i el Departament d’Educació."\nEn el sindicat AMES considerem que el Departament d'Educació s'hauria de plantejar l'objectiu de millorar els resultats de Catalunya en les avaluacions internacionals, que periòdicament es fan sobre els coneixements de l'alumnat d'ensenyament secundari obligatori. És lamentable que des del Departament no es realitzi cap prova realment externa (amb vigilància i correcció externa) i que la primera prova realment externa que fan els nostres alumnes sigui una prova establerta per altres països. Si nosaltres féssim proves externes al final de l'ESO, podríem detectar els problemes i intentar posar solucions. Els que ens dediquem a l'ensenyament no podem estar contents amb que els nostres alumnes ocupin el número 23 en una llista de 30 països, quan el nostre país ocupa el número 8 com a potència econòmica.\nLes proves de diagnòstic establertes a 2n d'ESO no serveixen per a millorar el nostre sistema educatiu pels següents tres aspectes:\na) Com no tenen cap valor acadèmic, els alumnes no s'esforcen en preparar-se ni en treure bones notes, és més, si són massa llargues no les acaben i s'ha d'insistir molt per a què ho facin.\nb) Com arriben uns dies abans, moltes vegades són les mateixes que l'any anterior i són vigilades i corregides pel professorat del propi centre, i cap professor vol quedar malament davant dels seus companys, especialment quan els resultats poden influir en la seva continuïtat com a professor del centre, molt sovint no reflecteixen els coneixements reals de l'alumnat, sinó que són més altes.\nc) Com en el cas que no siguin satisfactòries, dos anys desprès, a 4t d'ESO, l'avaluació d'aquests alumnes no es fa des de fora sinó que la fa el propi professor, és possible que aquest doni unes qualificacions més altes de les reals per evitar la crítica sobre que no ha aconseguit la millora d'aquests alumnes.\nPer aconseguir millorar el nostre sistema educatiu els professors i professores del sindicat AMES considerem que podria ser molt útil establir una prova al final de l'ESO, concretament una setmana desprès de finalitzar l'ESO, només per als alumnes que vulguin iniciar el següent any un Batxillerat o un CFGM. Aquesta prova hauria de tenir un cert valor acadèmic, per a què servis d'estímul a l'alumnat. El fet que la LOE no estableixi aquesta prova, no vol dir que no es pugui fer, sinó simplement que el seu resultat no pot influir en poder o no cursar un Batxillerat o un CFGM. Per donar-li valor acadèmic proposem que el resultat d'aquesta prova es faci servir per tenir prioritat en el moment d'aconseguir plaça per fer el Batxillerat o un CFGM en aquells centres que tenen més demandes que places.\nEls pares abans de matricular als seus fills en un centre per cursar l'ESO, haurien de tenir dret a saber les qualificacions que tenen els alumnes de cada centre en aquestes proves.\nEls resultats dels alumnes d'un centre a lo llarg d'un període de com a mínim cinc anys, podrien ser un dels factors fonamentals per, en comparació amb els resultat d'altres centres del mateix barri o d'altres barris del mateix context social, per a valorar els següents aspectes:\nA) La funció directiva del centre, en referència a la seva continuïtat una vegada finalitzat el seu mandat.\nB) La promoció professional del professorat en relació a tots els aspectes propis de la futura carrera docent.\nC) La concessió o no de recursos extraordinaris als centres que els demanin, com els que es contemplen en els Plans de Millora de la Secundària\nD) La renovació o no dels concerts en el cas dels centres concertats.\nApostar per augmentar l'Autonomia del centres i la competència dels Directors sense cap prova externa al final de l'ensenyament obligatori, podria originar centres en els que la qualitat de l'ensenyament impartit fos absolutament insuficient i en els que la continuïtat del professorat dependria més de la seva coincidència amb el Director, que de la seva capacitat i mèrits professionals.\nCreiem que aquest tipus de proves són indispensables si volem millorar el nostre ensenyament Secundari. Serien un gran estímul per als nostres alumnes per estudiar més i augmentaria la il·lusió professional del professorat de Secundària al recuperar d'aquesta forma la seva professió que és la d'ensenyar i, a través de l'ensenyament, també educar.\nContinuar sense cap control extern a l'ensenyament obligatori, l'únic que cursen tots el ciutadans, ens pot portar a ser un país simplement de serveis i això significaria la fi del nostre projecte de futur com a país. Cal recordar que el més important d'un país no és la construcció, el turisme, la indústria o la tecnologia, sinó la preparació dels seus joves.\nA l'article 19.3, que es cita a continuació, es diu que el Departament d'Educació establirà i regularà el procediment de les proves extraordinàries. Considerem convenient que aquestes proves, que són un dret de l'alumne, segons la LOE, es realitzin durant els primer dies del mes de setembre, per tal que l'alumne pugui disposar de prou temps per assolir els coneixement necessaris per a superar-les. A més, si aquests dèficits de l'alumne no són deguts a que necessita més temps que altres alumnes, sinó a què no ha treballat prou durant el curs ordinari, si aquestes proves es fan al setembre, permeten educar a l'alumne en la responsabilitat i en l'adquisició d'hàbits de treball durant l'estiu. D'altre banda, si es fan el mes de setembre, els pares tenen prou arguments per insistir en el fill/filla en la necessitat de dedicar un temps a l'estudi, també durant l'estiu.\n"Article 19.3 Per facilitar a l’alumnat la recuperació de les matèries que han tingut avaluació negativa el Departament d’Educació establirà i regularà el procediment de les proves extraordinàries previstes en l’article 28.4 de la Llei Orgànica d’Educació que en qualsevol cas s’emmarcaran en el procés d’avaluació contínua."\n1.5) En relació a l'acció tutorial\nAls articles 15, 16 i 17 es parla d'una acció tutorial bàsicament dirigida al grup classe. Així a l'article 16.1 es diu que "A cada grup d’alumnes se li assignarà un tutor o tutora que coordinarà l’acció tutorial del grup i es responsabilitzarà de la seva tutoria."\nEls professors i professores del sindicat AMES considerem que a l'ensenyament Secundari és imprescindible una tutoria personal i individualitzada. Molts dels problemes dels alumnes d'aquestes edats, problemes de baix rendiment acadèmic o de convivència, es podrien solucionar amb bastant facilitat si cada tutor dediqués el seu temps de tutoria a parlar periòdicament amb cada alumne en privat, aproximadament un quart d'hora cada tres o quatre setmanes, en funció de les necessitats de cada alumne. Aquesta tasca permetria al tutor poder parlar amb els pares de cada alumne amb molt més coneixement de l'alumne que ara té. Amb aquesta tasca es podrien solucionar millor els problemes del grup/classe, per la qual cosa, bastaria una sessió mensual per fer una reunió de tutoria amb tota la classe. Aquesta acció tutorial implica que durant l'hora de tutoria, el grup ha de tenir classes normals amb altres professors i que, cada aproximadament 15 minuts, vagi sortint un alumne per anar a parlar amb el seu tutor.\n1.6) En relació al projecte de recerca\nAls articles 10.1, 10.2 i 10.3, que es citen a continuació, es diu que tots els alumnes de 4t curs hauran de realitzar un "projecte de recerca" en equip. Entenem que no es demana un "projecte" sinó què és tracta d'un "lapsus" i que en realitat el que es demana és un treball de recerca. En aquest sentit els professors i professores del sindicat AMES considerem que un objectiu sobre una activitat que requereix unes qualitats que no tothom té, com és la capacitat de fer recerca, no es pot assolir a través de la seva imposició obligatòria. Pensem que el més probable és que, al cap de dos o tres anys, davant dels resultats, es generi la frustració del professorat que va creure que, com el Departament ho havia establert, és perquè es podia fer bé, i el passotisme dels que ja van veure que això mai podria funcionar bé.\nNo s'ha de confondre fer recerca amb fer un treball sobre un tema a base de agrupar dades i coneixements. Això sí seria possible, però el seu nom seria "fer un treball de final d'ESO". Volem destacar que no tot el professorat sap fer recerca, que la majoria mai ha fet recerca i que molts professors i professores no tenen idees sobre que aspectes es poden investigar, malgrat l'alumne només tingui 15 anys. Per tant, proposem els següents canvis en els objectius d'aquest apartat:\na) Que no es demani un projecte de recerca sinó un treball de final d'ESO.\nb) Que s'especifiqui que aquest treball sí pot ser un treball de recerca, si així ho vol plantejar l'alumne o grup d'alumnes i sempre que hi hagi un professor que es vulgui fer càrrec del seu seguiment.\nc) Que s'estableixin cursos dirigits al professorat sobre com fer recerca i com dirigir treballs de recerca a nivell de Secundària obligatòria.\nd) Que es publiquin les recerques realitzades en altres centres, per a què serveixin d'orientació. En totes les matèries hi ha llibres de text que serveixen de suport al professorat i, per tant, aquesta activitat nova, amb més raó, requereix de suport.\ne) Que hi hagi unes directius i un barem de referència sobre com valorar els diferents aspectes d'aquest treball. Aquest barem s'ha de forma tal que estimuli la realització de treballs que comporten activitats de recerca.\n"Article 10.1 En el quart curs tot l’alumnat ha de realitzar un projecte de recerca en equip. Aquest projecte ha d’estar constituït per un conjunt d’activitats de descoberta i recerca realitzades per l’alumnat entorn d’un tema escollit i acotat, en part, per ell mateix, sota el guiatge del professorat."\n"Article 10.2 Al llarg del projecte, l'alumne o alumna ha de mostrar capacitat d'autonomia i iniciativa en l'organització del seu treball individual, i també de cooperació i col·laboració en el treball en equip."\n"Article 10.3 El projecte de recerca tindrà la consideració d'una matèria."\n2.1 Ciències de la naturalesa\n2.1.1.) Sobre quan s'ha d'explicar la tectònica de plaques\nA la pàgina 5, línia 16, es diu que a 4t d'ESO "s'introduirà la teoria de la tectònica de plaques", però en canvi, a l'apartat de "Continguts comuns de 2n d'ESO", referits a la "Superfície terrestre", pàgina 15, apareixen dos punts que impliquen conceptes de tectònica de plaques. Són els següents paràgrafs:\n* Identificació de canvis a la superfície de la Terra relacionats amb les manifestacions de l’energia interna del planeta: formació de les serralades, distribució dels vulcanisme i la sismicitat. Identificació i valoració dels riscos volcànics i sísmics i de les mesures per a la seva predicció i prevenció.\n* Descripció dels processos de formació de roques magmàtiques i metamòrfiques. Identificació i relació de les seves propietats amb el seu origen. Explicació dels canvis físics i químics en les roques en el temps i en l’espai en funció de diferents agents.\nIgualment entre els "Criteris d'avaluació de 2n d'ESO, pàgina 17, apareixen dos punts que impliquen conceptes de tectònica de plaques. Són els següents paràgrafs:\n* Relacionar el vulcanisme, la sismicitat, la formació del relleu i la gènesi de les roques metamòrfiques i magmàtiques amb l’energia interna del planeta i utilitzar aquest coneixement per interpretar característiques del relleu o de roques .\n* Proposar hipòtesis i justificar- sobre el possible origen d’una roca trobada en un indret concret tot indicant els possibles canvis soferts en el temps.\nIgualment entre Biologia i Geologia de 3r d'ESO, a l'apartat "L'activitat humana en els subsistemes de la Terra", pàgina 21, apareixen dos punts que impliquen conceptes de tectònica de plaques. Són els següents paràgrafs:\n* Caracterització dels canvis en el relleu terrestre com a resultat de la interacció entre processos deguts a agents externs, a agents interns i a l’activitat humana.\n* Interpretació dels canvis del relleu terrestre a partir de la teoria de la tectònica de plaques i de l’activitat humana. Representació del relleu terrestre i lectura de mapes topogràfics. Orientació a l’espai utilitzant diferents mitjans.\nProposta per solucionar el problema: com no es possible explicar l'origen de les forces geològiques internes sense referir-se a les aportacions de la tectònica de placa, és convenient establir que ja a 2n d'ESO s'han d'introduir els conceptes bàsics de la tectònica de plaques per a referir-se a l'origen de forces geològiques internes, i que aquests ja es tractaran amb més profunditat en 4t d'ESO.\n2.1.2.) Sobre el concepte d'aliment i de nutrients\nEn la nostra opinió hi ha una certa confusió en relació al termes d'aliment i de nutrient. Concretament estan en els següents paràgrafs de les pàgines 15, 16 i 17:\n* Caracterització de la nutrició heteròtrofa com a procés cel·lular d’agafar nutrients i oxigen del medi per obtenir energia i primeres matèries. Caracterització de la respiració com a procés de transferència d’energia a la cèl·lula.\n* Caracterització de la nutrició autòtrofa (fotosíntesi) com a procés cel·lular d’elaboració dels nutrients utilitzant l’energia solar. Justificació del paper de diferents variables a partir de la realització d’experiments senzills.\n* Aportar evidències (experimentals o bé simulades) que provin que un organisme determinat és autòtrof o heteròtrof segons si s’elaboren els aliments o els obtenen ja elaborats del medi.\nEn la nutrició heteròtrofa un aliment és una substància que s'agafa de l'exterior i que conté nutrients, és a dir molècules de les quals s'obté matèria i energia. Per tant, les substàncies que es poden elaborar dintre d'un organisme no són aliments sinó reserves energètiques o substàncies estructurals.\nEn la nutrició autòtrofa els organismes no agafen aliments sinó nutrients. Concretament aquests nutrients són l'aigua, el diòxid de carboni i les sals minerals. Per tant, s'ha de dir que es nodreixen i no que s'alimenten. Al igual que en els aliments de la nutrició heteròtrofa, els nutrients sempre s'agafen de fora. Per tan, les substàncies que es poden elaborar dintre d'un organisme autòtrof no s'han de denominar nutrients sinó reserves energètiques, per exemple el midó, o substàncies estructurals, per exemple cel·lulosa.\nProposta per solucionar el problema: es tractaria d'utilitzar el concepte "matèria orgànica" en lloc del d'aliment. El paràgrafs anteriors quedarien així:\n* Caracterització de la nutrició heteròtrofa com a procés cel·lular d’utilització de matèria orgànica i oxigen del medi per obtenir energia i elaborar les seves estructures. Caracterització de la respiració com a procés de transferència d’energia a la cèl·lula.\n* Caracterització de la nutrició autòtrofa (fotosíntesi) com a procés cel·lular d’utilització de la matèria inorgànica del medi i l’energia solar per elaborar les seves estructures. Justificació del paper de diferents variables a partir de la realització d’experiments senzills.\n* Aportar evidències (experimentals o bé simulades) que provin que un organisme determinat és autòtrof o heteròtrof segons es nodreixi a partir de matèria inorgànica o a partir de la matèria orgànica.\nRespecte a la definició de matèria orgànica podria servir la següent:\nMatèria orgànica es aquella que està constituïda bàsicament per àtoms de carboni i hidrogen. En el medi natural només la produeixen els organismes.\nRespecte aquell mateix tema es podria millorar la línia 12 de la pàgina 23:\nEn lloc de posar: "Explicar els processos de la digestió i absorció dels aliments, respiració, circulació i excreció ........", seria millor posar: "Explicar els processos de la digestió dels aliments, absorció dels nutrients, respiració, circulació i excreció ........",\n2.1.3.) Sobre el concepte de reproducció sexual i de reproducció asexual\nEn la nostra opinió hi ha una certa confusió en relació a aquests conceptes. Concretament estan en la pàgina 16, línia 6, on es diu:\n* Diferenciació entre la reproducció sexual i l’asexual, a nivell individu, fent especial èmfasi en l’aportació de material genètic d’un o dos individus. Anàlisi d’algun cicle biològic representatiu a partir d’identificar evidències de les diferents fases.\nTal i com es pot desprendre del redactat sembla que la reproducció asexual és aquella en la que només intervé un individu i la reproducció sexual és aquella en la que intervenen dos individus. Cal recordar que la partenogènesi, per exemple la de les abelles, dels òvuls sense fecundar (només intervé un individu, la mare) surten nous individus, els abellots. És doncs un exemple de reproducció sexual en el que només intervé un individu. Un altre exemple és la reproducció sexual per meiospores dels fongs, de les falgueres i de les molses, tres grups dels qual s'estudia el seu cicle biològic.\nProposta per solucionar aquest tema: Substituir la frase: "fent especial èmfasi en l’aportació de material genètic d’un o dos individus" per la frase: "fent especial èmfasi en si els descendents són genèticament idèntics o diferents al seu progenitor o progenitors.\n2.1.4.) Sobre el concepte de l'efecte hivernacle\nL'efecte hivernacle no és un problema sinó un efecte físic derivat de tenir atmosfera. És el mateix que passa amb la gravetat, la gravetat no és un problema sinó un efecte de la matèria. El que sí es un problema és l'escalfament del planeta. Per tant hem de lluitar contra l'escalfament excessiu del planeta però no contra l'efecte hivernacle. Cal doncs treure "l'efecte hivernacle" de la llista de problemes i posar en el seu lloc "l'escalfament excessiu del planeta". Això està al final de la, pàgina 21, concretament on es diu:\n* Anàlisi de les causes, processos i conseqüències d’alguns problemes ambientals: com ara: la producció i gestió de residus, la pluja àcida, l’efecte hivernacle, la disminució de la capa d’ozó, l’augment del diòxid de carboni atmosfèric. Argumentació d’algunes de les mesures preventives i correctores per fer front alguna d’aquestes problemàtiques i concreció de propostes d’actuació a l’entorn proper.\n2.1.5.) Sobre la importància del control de la natalitat\nA la pàgina 23, es diu:\n* Explicar el funcionament dels òrgans sexuals, relacionar el cicle menstrual amb l’ovulaciò i el període fèrtil, i valorar la importància dels mètodes per controlar la natalitat. Diferenciar entre mètodes anticonceptius i mètodes de prevenció de les malalties de transmissió sexual.\nAquest redactat es pot millorar si es substitueix "la importància" per "l'eficàcia", donat que del que és tracta és de conèixer l'eficàcia dels mètodes. Per exemple per a les parelles estèrils o para aquelles que volen tenir més fills el seu ús no és important.\n2.1.6 En referència al nou currículum de Física i Química\nConsiderem inadequat que l'únic contingut que es dóna de Física a 3r és l'electricitat (corrent continu) lligada a l'energia elèctrica. Si no escull la Física i Química de 4t aquest serà l'únic contingut que veurà de Física en els dos últims anys i això és molt poca cosa.\nEls continguts de Física i Química a 3r ESO, dintre de la matèria Ciències de la Naturalesa, estan francament desequilibrats en favor de la Química, mentre a 4t d'ESO passa el contrari. Això estaria relativament bé si en tots dos cursos fos obligatòria, però el fet de ser optativa a 4t d'ESO deixa coixa aquesta distribució.\nA 4t d'ESO a Física s'explicita saber l'anàlisi quantitativa del moviment rectilini uniforme, però apareix el del moviment rectilini uniformement accelerat, que fins ara s'havia inclòs com part del currículum de Física i Química. Només es cita l'anàlisi dels moviments produïts per les forces. D'altra banda es dóna la caiguda lliure per la qual cosa sembla que només es vol fer qualitativament.\nA 4t d'ESO es dóna èmfasi a les ones, la qual cos podria estar bé si no hi hagués problemes de temps, però no es dóna res dels conceptes de treball i d'energia que són més fonamental cara a cursos posteriors.\nConsiderem que seria més adient que els continguts de Física i Química de 3r d'ESO, que és una matèria obligatòria, fossin 50% de Física i 50% de Química, i que aquesta mateixa proporció es mantingués a 4t d'ESO.\nEls professors i professores d'Educació Visual i Plàstica del sindicat AMES hem rebut amb sorpresa i indignació el projecte de Decret d’Ordenació de l’Ensenyament Secundari Obligatori fet públic pel Departament d’Educació, molt particularment en allò que afecta l’àrea d’Educació Visual i Plàstica, relegada a un paper irrellevant en el nou currículum.\nEra d’esperar que el Decret elaborat pel nostre govern, superés àmpliament el decret de mínims determinat per la LOE en relació a l’Educació Visual i Plàstica. Malauradament, no ha estat així: ni una hora més. Ens consta que, contràriament al que estableix el Pacte Nacional per a l’Educació, en l’elaboració del Decret no hi ha hagut cap mena de negociació ni de participació d’experts de l’àrea, ni tampoc dels sindicats, al menys del sindicat AMES.\nConsiderem un error que el Departament d'Educació, en ple segle XXI, amb una societat caracteritzada per la comunicació visual i la imatge, només assigni un tristíssim 3,4% del pes horari a l’Educació Visual i Plàstica. Únicament un terç de les hores atorgades a cadascuna de les matèries "importants". Considerem que és un greu error que condemna els nostres alumnes i futurs ciutadans a la deficiència pel que fa a l’adquisició de competències en cultura artística i visual.\nSi no es disposa del temps suficient, no és possible que els alumnes assoleixin els objectius i les competències artístiques, comunicatives, digitals, etc. establertes al Decret, les quals compartim.\nLa optativitat de l’àrea a 4t d’ESO, empitjora encara més la situació. Els alumnes hauran de cursar tres matèries optatives d’entre vuit possibles. Si pensem en la situació d’un centre de tres línies i en tres previsibles agrupaments d’alumnes per interessos: a) obtenir el graduat; b) cursar Cicles Formatius de Grau Mitjà, i c) Batxillerat; és fàcil imaginar que la optativa d’Educació Visual i Plàstica restarà fora de la majoria de blocs de matèries que confegiran els centres en els seus itineraris i, amb tota seguretat, fora de l’itinerari enfocat al Batxillerat, malgrat que una de les modalitats del Batxillerat sigui, precisament, d’Arts.\nResulta totalment contradictori fer per una banda, polítiques de foment del consum cultural a partir esdeveniments relacionats amb les arts plàstiques i la imatge, destinar importants despeses en infrastructures expositives i museístiques, mentre que al mateix temps es fan desaparèixer les bases educatives que permeten que aquestes inversions i esdeveniments siguin gaudits i valorats per la ciutadania més enllà dels professionals i els entesos.\nPer tot això reclamem que a la redacció definitiva del Decret d’Ordenació de l’Ensenyament Secundari Obligatori a Catalunya, s’estableixin per a l’Educació Visual i Plàstica els següents punts:\na) La concreció de continguts suficients i necessaris per tal de garantir una formació digna i de qualitat per als alumnes de secundària, futurs ciutadans i ciutadanes..\nb) Temporització horària superior al decret de mínims del MEC. No inferior a 3 hores setmanals a 2n i 3r d’ESO durant tot el curs, a cadascun d'ambdós nivells.\nc) Garantir a 4t d’ESO, la presència inequívoca de l’optativa d’Educació Visual i Plàstica també en itineraris enfocats als futurs alumnes de Batxillerat.\nEls professors i professores de música del sindicat AMES volem mostrar la nostra angoixa i desacord en relació als pactes curriculars en l'àrea de música, en l'ESO i el Batxillerat. De tots és conegut el dèficit d'aquesta matèria dins del Batxillerat de la modalitat artística.\nLes consideracions d'unificació amb ensenyaments secundaris amb Europa no coincideixen amb la realitat que hem conegut en aquests últims anys. Malgrat la diferències respecte a l'ensenyament de la música en els altres països europeus, sempre se'ns ha valorat molt, se'ns han mostrat admiració i respecte per la nostra feina. Ara, la realitat que es proposa des del Departament d'Educació i des dels sindicats majoritaris en l'educació, és moltes hores dedicades a altres matèries, com les llengües, per assolir les mancances d'aprenentatge en elles, a costa de l'ensenyament de la música i la plàstica. És a dir, es premien els Departaments que no han assolit el nivell desitjat, infravalorant aquells que, com el de les arts musicals, sí hem portat a l'alumnat a nivell europeu.\nNo entenem els acords establerts ja que de sempre s'havia considerat la nostra feina, l'educació musical, com el millor reforç de les matemàtiques i de les llengües, fins i tot amb efectes terapèutics i, en alguns casos, com l'única teràpia disponible, donat que ara els psicopedagogs són orientadors acadèmics. En conclusió demanem un millor reconeixement a l'ESO i el Batxillerat de la importància de l'educació musical dels nostres joves.\n2.4 En relació al currículum d'Educació per a la ciutadania i els drets humans\nEn relació al currículum de la matèria de 3r d'ESO Educació per a la ciutadania i els drets humans, considerem que només s'haurien de mantenir en ella els continguts de Drets Humans, i tots aquells que són acceptats universalment, en totes les cultures. Per tant, caldria eliminar els apartats que responen a posicions de només una part de la societat. D'aquesta forma els continguts d'aquesta matèria es podrien mantenir a lo llarg del temps, independentment del partit polític que guanyi les següents eleccions i podria ser admesos per col·lectius ciutadans que ja han manifestat la seva oposició a que li sigui impartida als seus fills. Mal començament per a una matèria que pretén fomentar la convivència i el respecte a les diferències.\nConsiderem que si realment volem incorporar les TIC a l’aula seria convenient establir les dues següents propostes:\na) Autoritzar l’ús de les calculadores gràfiques a les PAU\nb) Assegurar que la calculadora WIRIS, que resulta molt útil, funcionés tots els dies amb normalitat.\nBarcelona, 20 d'abril de 2007


Obeses @ TNC - 08/10/16 | Per No Dir Res\nObeses @ TNC - 08/10/16\nSembla que comença la mitja part, però en Maiol no marxa; ens fa una demostració descomunal del seu art i s’hi posa bé perquè el seguim a ritme, els llums que reflecteix els bombos també boten al seu darrere. Quan entren tots, en Burdó porta un pastís per a que gaudim fins i tot de la cara de sorpresa del bateria. El monstre de l'armari es fa estrany dalt de l’escenari, però quan resulta que són dos... la cosa es posa encara més interessant. Un quart de tota la gent del teatre és a baix saltant i cantant. Marxen agafadets de la mà, amb la tendríssima Bona nit i les seves mil veus que fan lluir de manera espectacular el Cor d’Obeses. Sembla que comenci un altre solo, Arnau Burdó al piano de cua, i a la primera nota ja sabem que es tracta del Duetto buffo di due gatti. De sobte, apareix en Tordera assegut, estirat, elegantment sobre un divan llarguíssim de color blau elèctric que porten dues hostesses de vermell i que fa esclatar amb aplaudiments a tota la sala. Absolutament genial la posada en escena, amb un Jaume Coll assegut tímidament ben bé a la punta del mateix divan per arrodonir el trio i una caiguda espectacular quan no content amb un dispar, en Burdi recula al teclat per oferir tot un reguitzell de sons de metralleta que fan espernegar en Tordera, evidenciant una sublim bona connexió. Quan sona el primer Rosó, molta gent baixa corrents per entonar fins a dues estrofes a capella i força ben entonades per cert, de la versió més coneguda del grup, popularment parlant. L’ambient es torna intimista, sona Venim del nord, venim del sud, perfecta. Com més avança, més talla la respiració, i amb la boca ben oberta. En Coll es balanceja endavant i enrere al mateix ritme que s’aixeca i s’asseu el cul d’en Burdó. Tot plegat agafa una força que al final de la cançó el ritme cardíac ja està totalment desmarxat. Enllaç extraordinari amb Ens hem alçat, on “la victòria és nostra avui” pren un sentit que fa somriure a qui canta; molt especial el final on tothom, també tot el cor, fa un mar de mans alçades.\nToca espai per als agraïments, on Arnau Tordera I (de Primer) no se’n descuida ni un, i lliga perfectament l’inici i el final de la gira llegendària amb la frase “un petit pas per obeses, un gran pas per la humanitat”, ben aclamada per tothom i que em fa fixar en un Jaume Coll que aplaudeix d’una manera digna d’un príncep. El mateix que a L'Ària du l'Hermafrodite comença amb un greu i tothom queda perplex. La seva interpretació de marxar de l’escenari és sublim i ens fan partícips, un cop més, del bon humor i el bon fer que es respira. Mammi ens fa saltar i cantar a cor què vols, i amb El monstre de l'armari acabem de perdre la veu entonant tota la cançó a capella a mans del públic.


Mètode – Palao Bernabeu Abogados\nLa nostra filosofia de treball es basa en tres principis fonamentals: honestedat, minuciositat i eficàcia.\nEl nostre despatx, PALAO BERNABEU ADVOCATS, part d’aquests principis essencials per oferir solucions pràctiques, dissenyades a mida, que minimitzin els riscos i augmentin les possibilitats d’èxit de cada cas.\nOferim un servei jurídic honest. Considerem que el respecte a aquest valor essencial és la base de l'exercici de l'advocacia. La nostra forma de treballar consisteix a identificar les necessitats reals del client i proporcionar solucions íntegres al cas que es presenta.\nProcurem un servei jurídic minuciós. Basat en la cura dels detalls, que poden ser determinants per assolir l'èxit. No creiem en fórmules comuns aplicades a casos similars. Cada cas és únic, i així ho tractem.\nPrestem un servei eficaç. Som conscients de la rapidesa que exigeix el mercat i el risc que comporta no respectar el ritme que imposa. Entenem que l'agilitat, procurant l'excel•lència del servei, és un valor fonamental per assolir el millor objectiu.


Onada de robatoris a Castellvell del Camp\nEl veïnat de Castellvell del Camp està atemorit per l'onada de robatoris\nEn menys de dos mesos han robat a set domicilis i en alguns d'ells amb la presència dels propietaris a l'interior\ndijous, 4 de juliol 2019 - 11:09h\nFins a set robatoris s'han produit al municipi de Castellvell del Camp en pocs dies | Cedida\nEl veïnat del municipi de Castellvell del Camp, a la comarca del Baix Camp estan farts dels constants robatoris a domicilis. En els darrers mesos s'han produït fins a set casos de robatoris a domicilis i un intent, fins i tot els lladres entraven quan hi havia persones dins. Les famílies asseguren que cada cop és més gran la sensació d'inseguretat al poble i que ja no poden més.\nSet robatoris a domicilis en menys de dos mesos\nEl 'modus operandi' del robatori acostuma a ser el mateix cada vegada, entren als domicilis per les finestres o portes obertes forçant les persianes, a una casa fins i tot van forçar la porta del garatge. Una veïna afectada, Lorena Garriga ha fet una crida a la ciutadania de Castellvell del Camp perquè si han patit un robatori en els últims mesos, es posin en contacte amb ella per recollir dades i facilitar que aquesta tensa situació al poble desaparegui.\nEntren a robar amb els propietaris dins\nBàsicament els presumptes autors del robatori s'emporten joies, diners, mòbils, consoles i el cas més greu es va produir en un domicili on es van emportar tres motos, afirma Lorena. Les persones que entren als habitatges per robar ho fan en diferents moments del dia, ja sigui al migdia, al vespre o a la nit.\nGarriga explica a aquest mitjà que en tres ocasions els lladres han entrat al domicili mentre els propietaris es trobaven a dins i en una ocasió, els mateixos propietaris han vist als lladres mentre fugien.\nEl veïnat està atemorit per l'onada de robatoris\nUna situació que comença a ser insostenible i que té atemorida a la població de Castellvell del Camp. Lorena Garriga afirma que tots els casos han estat denunciats als Mossos d'Esquadra els quals intenten investigar qui pot estar darrere dels robatoris. No obstant això, des de l'Ajuntament demanen reforçar la seguretat al municipi davant els fets així com la col·laboració de la ciutadania per trobar als presumptes autors dels robatoris.


Celebracions | | Pàgina 2\nAquesta entrada s'ha publicat en Celebracions i s'ha etiquetat amb El nou LOGO del Blog VOLTAR i VOLTAR el 3 de novembre de 2017 per Miquel Gascon.\nBenvinguda la República Catalana – 27 d’octubre de 2017\nBenvinguda la República Catalana !!!\nUn dia que hem esperat amb il·lusió durant dècades i que per fi hem pogut viure !!!\nParlament de Catalunya :\nAssumim el mandat del poble de Catalunya expressat en el referèndum d’autodeterminació de l’1 d’octubre i declarem que Catalunya es converteix en un Estat independent en forma de república.\nAquesta entrada s'ha publicat en Celebracions i s'ha etiquetat amb Benvinguda la República Catalana el 27 d'octubre de 2017 per Miquel Gascon.\n– TEMPS DE FLORS 2017 (🐌🐌🐌🐌) – Girona – 15.05.2017\nTEMPS DE FLORS 2017 – Girona\nEn l’edició de Temps de Flors de l’any passat, vàrem patir força el gran èxit de la convocatòria, per la riuada de gent i les enormes cues per accedir als principals punts d’aquesta mostra, que en alguns moments va arribar a ser inacceptable; però llavors encara no estàvem els dos jubilats i ens veiem en obligats a visitar Girona durant el cap de setmana.\nEnguany vàrem escollir aquest dilluns passat i vàrem estar tot el dia passejant per la ciutat, fins a l’esgotament… i fins i tot ens vàrem quedar a dormir, perquè els dos dies següents, dimarts i dimecres vam aprofitar per pernoctar a Llafranc i tornar a passejar per diverses localitats de la Costa Brava; uns dies extraordinaris amb un clima de ple estiu, cels blaus, sol i temperatures de fins a 25 graus.…. i a més a més sense gaire turisme perquè el període vacacional encara no ha començat per la majoria de gent.\nLa veritat però, és que vàrem trobar més gent de la que pensàvem a la mostra de Temps de Flors d’aquest any, malgrat ser dia laborable, sobretot degut a una gran quantitat d’autocars de francesos que omplien la ciutat…. però res a veure amb un cap de setmana… i el millor vindria després de dinar, amb molta més tranquil·litat, fins a arribar a les 8 del vespre quan ja no es feia ni un minut de cua en cap dels punts importants.\nPerò crec que no calen més paraules i el millor és que veieu unes quantes imatges de com vàrem poder viure la jornada de Temps de Flors 2017, que enguany arriba a la 62a edició.\nAquesta entrada s'ha publicat en Celebracions, Rutes culturals i s'ha etiquetat amb GIRONA, TEMPS DE FLORS 2017 el 18 de maig de 2017 per Miquel Gascon.\n– Passejada per SANT PONÇ 2016 – 11/05/2016\nEncara que sembli mentida, fora del TEATRE, també hi ha vida !!!\nÉs un enorme plaer poder passejar pel Raval de Barcelona, en la diada de Sant Ponç i a més a més poder-ho fer en hores on encara les aglomeracions no han aparegut i permeten gaudir del tot d’aquest esdeveniment com a mi m’agrada. Avantatges de ser per fi un jubilat i disposar de tot el temps per fer el que et bé realment de gust.\nAquesta entrada s'ha publicat en CATALUNYA, Celebracions i s'ha etiquetat amb SANT PONÇ 2016 el 12 de maig de 2016 per Miquel Gascon.


BOOK NENS • Galería de Recuerdos\nAquí entren tots els nens i nenes des dels 14 mesos fins als 12 anys!\nEls primers anys de vida dels nens són increïbles, cada moment i etapa és única i especial, van canviant tant quina ni ens adonem, en galeria de records volem capturar cada record que compartiu amb nosaltres, no importa el moment, no importa l’edat, no importa l’ocasió, perquè quan passi el temps i miris aquestes fotografies revisquis aquests màgics records.\nPer a nosaltres és important que ens enviïs algunes imatges de referència que hagis trobat en internet o la nostra pàgina de Pinterest (https://www.pinterest.com/gdrfotografia/) per conèixer el vostre gust i definir la sessió, pensar que no tenim límit i no ens falten ganes, per la qual cosa podem intentar buscar aquesta imatge tan divertida que tant us agradi.\nNo existeix el dia perfecte, solament buscar un dia on els nens estiguin descansats i us vingui de gust passar una bona estona davant de la càmera.\nOn vulgueu, si el temps ens acompanya es pot fer en exterior, si voleu imatges més de la llar i us ve de gust podeu fer-la en una lloc més privat com a vostra casa i si voleu una mica de varietat de decorats també podeu fer-les en estudi.\nPer als nens de 2 anys a 5, els exteriors també ens donen moltíssim joc un parc, una platja… Ells són uns remolins i treure’ls a l’aire lliure fan que s’expressin millor, que siguin més ells mateixos, amb els seus somriures i expressions.\nGens i tot, la qual cosa vulguis. Nosaltres solament necessitem la vostra presència, però si us porteu dues o tres mudes de recanvi podem fer diverses combinacions i diversos looks, per exemple combinades amb texans que sempre llueixen bé o samarretes blanques, blava marí, grisos… que mai passen de moda.\nSolament inclou un nen, si té algun germanet/a són 10€ més i si té dos són 15€ de més en total.


Breathing Line de Vasco Mourão a imaginCafè\nDel 4 al 30 de setembre l'artista Vasco Mourão presenta la sèrie Breathing Line a l'espai més mil·lenial de la ciutat\nL'espai d'imaginCafè sempre destaca per la seva filosofia multidisciplinari i per acollir una àmplia programació d'activitats: concerts, tallers, sessions d'informació, ... I ara és el moment que l'art pinti les parets del cafè. Seran les obres de Vasco Mourão, un artista, il·lustrador i exarquitecte portuguès resident a Barcelona que es mou entre les belles arts i la il·lustració. La seva obra 'Breathing Line' és una autèntica història d'amor entre l'artista, Tòquio i un pinzell japonès per a cal·ligrafia. Després d’un viatge a la capital japonesa, Mourão va quedar corprès per la sensibilitat, fluïdesa i expressivitat del pinzell japonès i va decidir desenvolupar aquesta línia de treball, molt diferent del que acostuma a fer. Cada peça és un registre d’un ritme i un temps diferent, que vol reflectir mitjançant una línia contínua la seva respiració mentre dibuixa a gran escala. Voleu veure-la en primícia? El dia 4 a les 19 h es farà la inauguració, no hi falteu!\nPart de les seves obres formen part de diverses col·leccions privades i institucionals i ha treballat per a marques com Apple i publicacions com The New Yorker, The Washington Post o El País.


LANDS OF GRACCUS: EL SILENCI PAORÓS D'ORIOL JUNQUERAS\nEL SILENCI PAORÓS D'ORIOL JUNQUERAS\nUn dels enigmes de la política catalana és el silenci paorós de qui és, encara que no ho sembli, el número 2 de la política catalana. Dic de la política, que no del govern, és clar.\nEm refereixo, naturalment, a l'Oriol Junqueras.\nl seu silenci és atronador, incomprensible, significatiu. I per damunt de tot, condemnable. És possible que hagi optat per la vella estratègia d'esperar que el President Mas, s'acabi coent en el seu propi suc, conscient que serà ell qui se'l menjarà.\nSerà un exemple de política de baix nivell, de poca volada, de regidor de poble -o de ciutat- que allò que més desitja és ser batlle, perquè a l'actual el considera un malparit, i això està per damunt de tot i de tothom. I que no hi ha tsunami que canviï aquest fet.\nÉs possible. Fins i tot és probable.\nPerò jo penso que no ha de ser així.\nPenso que s'hauria d'aprofitar molt més el fet que els dos principals líders del país tenen un objectiu bàsic compartit, com és la llibertat, la Independència de Catalunya.\nPenso que l'objectiu number one de Junqueras ha de ser el d'aconseguir la Independència de Catalunya el més aviat possible. Oficialment per proporcionar el més gran benestar de la societat catalana, per tenir els instruments que totes les nacions tenen ... i bla, bla, bla. En la pràctica, per esdevenir el primer President de la República de Catalunya. Dono per fet, perquè no el considero un estúpid, que no aspira a ser el "cent no sé quantos" President de la Generalitat. i menys encara el cinquè President de la CAC.\nJunqueras ha de procurar pel benestar físic i polític de Mas. Ha de ser com el ganàpia que protegeix el més menut, amb l'afegit que físicament en té les condicions (eheheh). L'ha d'acotxar quan té malsons, l'ha de pentinar, fer-li la clenxa, o més aviat el tupé. Ha d'evitar que es constipi i que prengui mal, sobretot quan juga amb el seu partit, que s'ha demostrat que és quelcom inestable. Ha de rentar-li la cara, les comissures dels llavis quan queden restes de la darrera papilla...\nI tot això ho ha de fer amb l'objectiu que creixi com cal i que no es desviï del camí correcte.\nTanmateix, en Junqueras opta pel camí contemplatiu tan propi de la seva estimada Àsia. Veu com l'altre les entoma, i en valora el seu coratge, perquè déu n´hi do com se'n surt. Però calla davant la traïció de TV3, que ha optat per la deserció en plena batalla. Si TV3 fos un soldat de la Primera Guerra Mundial, ja hauria estat afusellat per covardia davant de l'enemic.\nJunqueras no mou cap dit, no bada boca... A què espera, en Junqueras?


Els carrers de Sant Vicenç dels Horts tornaran a endolcir-se amb la V Mostra Internacional de Pastisseria - Sant Vicenç dels Horts\nInici » Notícies » Els carrers de Sant Vicenç dels Horts tornaran a endolcir-se amb la V Mostra Internacional de Pastisseria\nPosted on 18 de gener de 2022 | by Ajuntament Sant Vicenç dels Horts\nLes sessions de cuina en directe són gratuïtes i també es podran seguir pel Canal Youtube de l’Ajuntament\nAquest any s’habiliten 25 metres quadrats més de fira respecte d’altres edicions i es mantindran totes les mesures sanitàries\nSant Vicenç dels Horts tornarà a ser el referent pastisser del món els dies 22, 23 i 24 de gener, quan se celebrarà la V Mostra Internacional de Pastisseria. Després de l’edició online de 2021 a causa de la pandèmia, aquest any la cita gastronòmica, única a Espanya, es recupera en format presencial per continuar donant promoció al sector de l’alta pastisseria entre el públic no professional. L’esdeveniment està organitzat per l’Ajuntament de Sant Vicenç dels Horts i pel mestre vicentí Eugeni Muñoz, i compta amb la col·laboració del Consorci de Turisme del Baix Llobregat.\nLa cita, també coneguda com a Pastry Sense, serà més internacional que mai i reunirà a figures destacades del sector estatal amb d’altres provinents de França, Itàlia, Finlàndia o Xile, sempre que les mesures sanitàries ho permetin. Però més enllà d’aquesta novetat, l’essència de la cinquena edició seguirà essent la mateixa que en els darrers anys amb sessions de cuina en directe per donar a conèixer l’ofici pastisser entre les persones interessades L’Ajuntament de Sant Vicenç dels Horts mobilitzarà els recursos necessaris per fer arribar a tota la ciutadania les diverses activitats que es realitzin. De fet, aquest any s’habilitaran 25 metres quadrats més de fira respecte d’altres edicions. Tot i això, les activitats també es podran tornar seguir a través del canal de YouTube municipal.


Ens ha deixat la pedagoga Marta Mata , mestra de mestres, introductora durant la dictadura franquista de la modernització de mètodes en l’ensenyament, primer en semiclandestinitat, mitjançant la creació d’una xarxa d’escoles privades, moltes d’elles en règim de cooperativa, i després durant la transició mitjançant l’escola d’estiu Rosa Sensat destinada al reciclatge i actualització permanent de mestres. Guardo un gratíssim record d’aquelles jornades dels mesos de juny i juliol de la segona meitat dels setanta, a l’Autònoma, que aplegava multitud de mestres ansiosos per nodrir la seva preparació davant els canvis que es produïen al país, mestres encara i sobretot autodefinits per la seva vocació de servei als nois i noies, amb pocs recursos i amb il-lusió i dedicació per donar i per vendre. Aquell sentit vocacional després he vist que s’ha anat substituint per un sentit més professional, segurament necesssari però progressivament contradictori amb la convicció que des de l’escola es\nMaragall ve de l’olimp, és amic dels déus de roma i com ells anhela el cim i cenyir-se la corona. Vol el ceptre a la primera, mes fracassa el seu intent davant la força trempera del pujol impenitent. Ho assoleix a la segona picant l’ullet a l’esquerra, però la dreta no perdona i li declara la guerra. Amb l’eufòria del moment porta els amics al tinell i allí signa el document que el farà anar de clatell. Se li escapen els carods que fugen a perpinyà i el tres per cent dels pebrots ho acaba d’emmaranyar. Té molts rocs a la sabata i l’il-lustre conseller, amb cap però sense corbata, no li arregla el galliner. Cada debat es fa etern i entre el carmel i els bracons la bona obra de govern va a empentes i rodolons. Per sortir de l’embolic pren nou aire i noves vistes i es disposa a fer anar el pic per terrenys nacionalistes. I s’enfila amunt, amunt, i el partit l’hi perd la pista, i quan és al capdamunt es troba el mas fent el pispa. Els prohoms del tripartit l’han lligat de m\n- Perquè l’Estatut que es presenta a referèndum és el resultat d’un procés de negociació sobre la proposta sortida del Parlament de Catalunya. Per molts canvis que s’hagin introduït, la iniciativa ha sortit del Parlament català i ha seguit els tràmits previstos legalment. Era il-lús pensar que s’acceptaria directament el text proposat pel Parlament perquè així ho va prometre el President Zapatero en un meeting electoral (encara que immediatament va matisar la condició que s’havia d’ajustar a la Constitució). Tothom sabia que això era impossible tant des del punt de vista polític com des del punt de vista jurídic, social, econòmic i històric. - Perquè els canvis introduïts respecten la columna vertebral de la proposta : sentit del prèambul amb el reconeixement del fet nacional expressat pel Parlament; relació de drets que compromet l’Administració; Consell de Justícia i preeminència del Tribunal Superior de Catalunya; tipologia de competències que en garantitza l’aplicació i marc\nEl Titol VI relatiu al finançament (articles 201 a 221) de l'Estatut ha passat per canvis importants respecte del contingut de la proposta del Parlament. Aquests canvis són els següents : - En el terreny dels principis , les relacions d’ordre tributari i financer entre la G. i l’Estat no es regulen només per l’Estatut , com deia la proposta, sinó per la Constitució, per l’Estatut i per la Llei Orgànica de Finançament de les CCAA (article 201), matisant-se en la nova Disposició Adicional 12ª que s’han d’interpretar harmònicament les normes d’aquesta última i les de l’Estatut. De manera que ja no és d’aplicació preferent l’Estatut en cas de conflicte normatiu, però sí que es precisa que el finançament de la G. no ha de comportar efecte s discriminatoris envers Catalunya respecte a les altres CCAA, havent-se de respectar els criteris de solidaritat. La nova Disposició Adicional 4ª concreta que la Comissió Mixta d’Afers Econòmics i Fiscals Estat-Generalitat ha d’avaluar el compl\nPocs canvis significatius s’introdueixen en el Títol V (articles 174 a 200) del text de l’Estatut sotmès a referèndum respecte de la proposta del Parlament en el que es refereix a la relació amb l’Estat, les altres CCAA , la UE, i a l’acció exterior de la Generalitat, de manera que es manté l'òrgan vertebrador de la bilateralitat , la Comissió Bilateral Generalitat-Estat . Els canvis resultants són els següents: - En la designació dels membres del T. Constitucional i del Consell General del Poder Judicial ( article 180 ), de la participació en els processos de designació desapareixen les propostes que havia de formular el Parlament. - En la designació de representants en els organismes econòmics i socials, des del Banc d’Espanya fins al Consell de Rádio i TV ( article 182 ), l’expressió "designa representants en els òrgans de direcció" es converteix en " designa o participa en els processos per a designar els membres dels òrgans de direcció". Respecte\nAcabo amb l’anàlisi de les modificacions més rellevants que experimenta el text de l’Estatut respecte de la proposta del 30 de setembre que va sortir del Parlament de Catalunya, en matèria de competències: - En Jocs i espectacles , desapareix l’apartat 2 de l’article 141 ( “La Generalitat participa en els rendiments dels jocs i les apostes d’àmbit territorial estatal”) - En medi ambient, espais naturals i meteorologia , desapareix de les submatèries de la competència compartida la relativa a la intervenció en els procediments d’avaluació ambiental en obres instal-lacions i activitats i dels plans i programes que afectin el territori . La proposada competència exclusiva en meteorología passa a ser el reconeixement que correspon a la Generalitat l’establiment d’un servei meteorològic propi . Desapareix la participació en les entitats internacionals en aquesta materia. - En mercats de valors , desapareixen les submatèries de la competència compartida relatives a règim d’incompati\nEn matèria de competències ( Títol IV, articles 110 a 173 ) el text de l’Estatut que se sotmet a referèndum presenta modificacions respecte de la proposta del Parlament del 30 de setembre. Quant a la seva tipologia , innovadora tècnica jurídica utilitzada per delimitar les facultats de la Generalitat i de l’Estat en cadascuna de les matèries , es pot dir que es manté la part substancial de la proposta, amb aquests retocs: - En les competències exclusives , la potestat legislativa, com la reglamentària i la funció executiva, que correspon a la Generalitat, passa de ser "íntegra i excloent" a ser només "íntegra" . - En les competències compartides es reconeix a la Generalitat la potestat legislativa, aíxí com la potestat reglamentària i la funció executiva, però no la integritat que la proposta contenia respecte de les dues últimes. - En les competències executives es reconeix la potestat reglamentària i la funció executiva, però no la integritat d’a


malgratcomunicacio.cat - Portal multimèdia de l'Ajuntament de Malgrat de Mar - Nova gimcana per a la festa de la castanyada d'enguany\n24-10-2013 / 10:58:45\n24-10-2013 / 11:07:20\nEls nens i nenes que vulguin participar ho poden fer en grups de 10 com a màxim, i hauran d'anar acompanyats d'un adult. Per participar-hi cal fer una inscripció prèvia, que es pot formalitzar dilluns i dimarts de la setmana vinent de 12 h a 13 h i de 17 h a 18 h a la plaça de l'Església. Els nens i nenes hauran de realitzar diferents proves durant la gimcana fins a esbrinar qui és el personatge de la castanyera d'enguany. Després, tindrà lloc la celebració de la Castanyada. La festa de la Castanyada està organitzada pel Centre Lúdic i Educatiu Tastaolletes i compta amb la col·laboració de l'Ajuntament de Malgrat de Mar, Malgrat Turisme i l'Associació de Comerciants Malgrat Centre.\ncastanyada tradicions gimcana


(DOGV núm. 3342 de 01.10.1998) Ref. Base de dades 2200/1998\nData d'entrada en vigor: 27.10.1998\nNotes: Regula les festes taurines tradicionals (Bous al Carrer) que se celebren en el territori de la Comunitat Valeciana, la seua autoritzaicó, celebració, desplegament i règim sancionador.\nOrdre de 22 de juny de 1989, de la Conselleria d'Administració Pública, per la qual es regula la celebració dels bous en carrer.\nTemàtics: toro, espectacles, sanció administrativa, costums i tradicions , bou\nEn virtut d'allò que s'ha disposat en l'article 31.30 de la Llei Orgànica 5/1982, d'1 de juliol, per la qual s'aprova l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, la Generalitat Valenciana té competència exclusiva en matèria d'espectacles.\nD'acord amb la dita competència exclusiva va ser dictada l'Ordre de 22 de juny de 1989, de la Conselleria d'Administració Pública, per la qual van ser regulats en l'àmbit de la Comunitat Valenciana els festejos taurins tradicionals, denominats Bous al Carrer.\nDes de l'entrada en vigor de la citada ordre fins a l'actualitat, el marc normatiu en la matèria ha tingut grans variacions. D'una banda, la Llei de la Generalitat Valenciana 2/1991, de 18 de febrer, d'Espectacles, Establiments Públics i Activitats Recreatives, regula en l'article 12 la competència de l'administració autonòmica per a autoritzar els festejos taurins tradicionals que comprenen els tancaments de bous braus, la solta de bous per a foment i recreació de l'afició i el toreig de vaquetes en places públiques. D'altra banda, la Llei Estatal 10/1991, de 4 d'abril, sobre Potestats Administratives en matèria d'Espectacles Taurins, desenvolupada reglamentàriament pel Reial Decret 176/1992, de 28 de febrer, el qual va aprovar el Reglament d'Espectacles Taurins i que va ser objecte de modificació pel Reial Decret 145/1996, de 2 de febrer, el qual regula en l'àmbit estatal els festejos taurins tradicionals en l'article 91.\nLa Comunitat Valenciana presenta unes peculiaritats en la celebració dels festejos taurins tradicionals que ocasiona la necessitat de comptar amb una normativa pròpia sobre la matèria.\nA la Comunitat Valenciana se celebren a l'any un gran nombre de festejos taurins tradicionals, Bous al Carrer, i la normativa en vigor està en alguns dels seus aspectes obsoleta i necessitada d'una nova redacció que l'adapte a la realitat actual i a les peticions que són formulades pel sector, per això s'ha considerat convenient introduir majors exigències que eviten en la mesura del possible el nombre d'accidents que es produeixen en ocasions durant la celebració dels festejos taurins, així com les mesures sanitàries que pal·lien les conseqüències d'aquests.\nDe l'anteriorment assenyalat es desprén la necessitat de disposar d'una regulació de la matèria, atés que el reglament estatal en l'article 91 no preveu les particularitats d'aquesta Comunitat.\nLa Comunitat Valenciana, des de l'entrada en vigor de la Llei de Potestats Administratives en matèria taurina i del reglament de desplegament, ha constatat la necessitat d'elaborar un reglament taurí propi, treball ardu pels interessos que poden resultar afectats, atés que ens trobem davant d'una matèria com és la festa nacional, que ha de constar en alguns dels seus aspectes amb una reglamentació comuna en tot l'estat espanyol, per això s'han celebrat i se celebren a la seu del Ministeri de l'Interior reunions periòdiques de la Comissió Consultiva Nacional d'Assumptes Taurins, per a aconseguir una festa nacional en què es troben d'acord tots els sectors afectats; no obstant això, com ja s'ha assenyalat des d'aquesta Comunitat s'observa la necessitat imperiosa de comptar amb una normativa pròpia en matèria de festejos taurins tradicionals, que preveja els propis costums i particularitats.\nPer tant, a proposta del conseller de Presidència, oïts els representants dels sectors afectats, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu, i prèvia deliberació del Govern Valencià en la reunió del dia 22 de setembre de 1998,\n1. El present decret té per objecte la regulació dels festejos taurins tradicionals que se celebren al territori de la Comunitat Valenciana.\n2. Són festejos taurins tradicionals Bous al Carrer els que no comporten el toreig de l'animal i poden celebrar-se fora de les places de bous, totalment o en part, i que incloguen dins d'aquests aquells festejos taurins que, amb caràcter tradicional, se celebren en la Comunitat Valenciana, ja siga en la seua modalitat de correguda de bous braus, la solta de bous per al foment o recreació de l'afició, els bous de vila, el bou embolat, el bou en corda, la solta de vaquetes en places públiques o qualsevol altre festa taurina que no supose el toreig del bou.\nArticle 2. Autorització de festejos taurins tradicionals\n1. És preceptiu obtenir l'autorització expressa de l'administració de la Generalitat Valenciana per a la celebració d'aquests festejos, de conformitat amb allò que s'ha establit en l'article 12.2.a de la Llei 2/1991, de 18 de febrer, d'Espectacles, Establiments Públics i Activitats Recreatives.\n2. A aquests efectes, l'organitzador o promotor sol·licitarà l'autorització del departament competent de la Conselleria de Presidència, i farà constar les dades personals, els dies, les hores i l'itinerari dels bous, al menys amb 10 dies d'antelació i haurà d'adjuntar a la sol·licitud la següent documentació:\na) Informe favorable de l'alcaldia, en què es faça constar el caràcter tradicional d'aquestes festes a la localitat.\nb) Autorització o llicència de l'ajuntament, en el supòsit d'utilització de la via pública, o de l'ocupació d'aquesta, o de terrenys privats, mitjançant les instal·lacions necessàries per al desenvolupament dels bous.\nc) Informe o dictamen sobre seguretat i resistència dels cadafals o instal·lacions utilitzades per a delimitar i protegir el recinte on discorrerà la festa, expedit pel tècnic municipal, o si hi manca, per tècnic competent, visat en aquest cas pel corresponent col·legi professional, en què es faça constar que els materials a emprar reuneixen les degudes condicions de solidesa i seguretat i que el tècnic responsable s'encarregarà de la supervisió i direcció del muntatge de les instal·lacions, de forma que aquestes reunisquen les degudes condicions de seguretat.\nd) Certificat mèdic oficial en què es faça constar que el professional que el subscriu serà el cap del servei medicoquirúrgic, que comptarà amb un ajudant que serà un ATS o DUI i amb l'existència d'un servei medicoquirúrgic habilitat a l'efecte, que podrà ser permanent o temporal, i en aquest últim cas fix o mòbil.\nEl cap del servei medicoquirúrgic serà el responsable de comprovar l'existència del material medicoquirúrgic mínim establit en els annexos II i III del Decret 44/1993, de 22 de març, del Govern Valencià, pel qual es regula el transport sanitari terrestre en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, a què caldrà afegir:\n- Fèrules d'immobilització de membres.\n- Tubs de Guedel xiquet i adult.\n- Ressuscitador manual de baló amb màscares de xiquet i adult.\n- Bala d'oxigen, amb humidificador, manòmetre i joc de màscara d'aplicació.\n- Esfignomanòmetre, fonendoscopi.\n- Llençols i draps de camp estèrils.\n- Pinces de dissecció amb dents i sense.\n- Pinces hemostàtiques de mosquit corbes (6 unitats).\n- Pinces hemostàtiques corbes de Krile (6 unitats).\n- Profilaxi antitetànica (gammaglobulina i vacunes).\nTot el mobiliari, aparatatge i material que es designa, haurà d'estar en disposició de ser revisat i utilitzat des d'una hora abans de l'inici dels bous.\nDins del recinte on se celebren els bous, estarà convenientment senyalitzat de forma visible el lloc on estiga ubicat el servei medicoquirúrgic perquè, en cas de contratemps, puga ser auxiliat el ferit, al més aviat possible.\ne) Declaració jurada de l'organitzador dels bous relativa a la presencia des d'una hora abans de l'inici dels bous i durant el temps de la seua celebració, d'almenys una unitat d'evacuació degudament equipada (ambulància), que s'ubicarà el més pròxim possible al servei medicoquirúrgic i estarà a total disposició del cap del servei mèdic per a ser utilitzada en qualsevol moment de la festa.\nCorrespon a l'organitzador dotar els serveis medicoquirúrgics de les condicions i mitjans necessaris, d'acord amb l'anteriorment citat.\nAixí mateix, correspon a l'organitzador concertar un centre hospitalari, que serà fixat d'acord amb el cap del servei medicoquirúrgic, tenint en compte la proximitat i la dotació dels serveis especialitzats adequats i a què, si s'escau, seran traslladats els possibles ferits en les degudes condicions.\nf) Declaració subscrita pel ramader contractat, que haurà de ser titular de ramaderia inscrita en el llibre genealògic de la raça bovina de toreig, en què es faça constar que els bous que intervinguen en la festa tradicional pertanyen al dit ramader, que estan degudament inscrits en el llibre genealògic i que tenen el preceptiu certificat de naixement.\ng) Pòlissa d'assegurances d'accidents i de responsabilitat civil per a la cobertura dels sinistres ocorreguts durant la celebració de la festa, la qual haurà d'incloure com a mínim les següents cobertures:\nDespeses d'estada hospitalària i de curació: s'haurà d'incloure una cobertura, com a mínim de fins a 1.000.000 de pessetes, per participant que resulte lesionat en els bous.\nMort: indemnització de fins a 10.000.000 de pessetes, per persona.\nInvalidesa permanent i total: indemnització de fins a 10.000.000 de pessetes, per persona.\nDefensa criminals i fiances\nh) Declaració subscrita per persona amb amplis coneixements en l'organització i desenvolupament de les festes taurines tradicionals que garantisca el normal desenvolupament d'aquest, assistit d'un nombre no inferior a 10 col·laboradors voluntaris capacitats i amb experiència per a impedir o limitar els accidents, així com per a arbitrar les mesures de seguretat tendents al rescat i auxili immediat dels participants, i tenir cura que els bous no siguen maltractats.\ni) En la sol·licitud d'autorització es farà constar el compromís exprés que els bous no seran torejats, ni seran maltractats pels participants d'aquests espectacles, i serà de responsabilitat de l'organitzador de la festa l'adopció de mesures preventives, per tal d'evitar qualsevol tipus de maltractaments.\n3. En el supòsit que la festa taurina tradicional es realitze, exclusivament, en una plaça de bous, permanent, provisional o portàtil, a més a més de l'anteriorment assenyalat, s'haurà d'aportar contracte subscrit amb un professional taurí inscrit en la secció I o II o en la condició de banderiller de la categoria primera de la secció V, del Registre de Professionals Taurins establit en l'article 2 del Reial Decret 145/1996, de 2 de febrer, pel qual es modifica i dóna nova redacció al Reglament d'Espectacles Taurins, que auxilie els que prenguen part en els bous.\nEls col·laboradors voluntaris i, si s'escau, el professional taurí, portaran un braçalet d'identificació i estaran presents al recinte durant el desenvolupament de la festa; retiraran del recinte els menors, així com els qui evidencien falta de condicions físiques per a intervenir en la festa taurina tradicional, per minusvalideses físiques, psíquiques, embriaguesa o intoxicació per drogues; tractaran d'evitar contratemps i assistiran les possibles víctimes.\n4. En el supòsit que després de finalitzar la festa es donara mort al bou, s'haurà d'acompanyar:\na) Certificat de l'autoritat sanitària veterinària en què es faça constar que el lloc de carnissada dels bous reuneix les condicions higienicosanitàries i requisits necessaris per a dur a terme el reconeixement i la inspecció veterinària post mortem.\nb) Contracte subscrit amb veterinari, visat pel Col·legi Oficial de Veterinaris, en què es faça constar que es trobarà present en matar els bous. Serà responsabilitat del dit professional la realització de les actuacions preceptives segons la normativa vigent, i el veterinari oficial procedirà, en el lloc de destinació, a la identificació individual de carns i despulles per a la seua posterior inspecció i segellat sanitari.\nc) Declaració en què s'especifique la destinació de les carns, indicant la raó social, domicili i localitat de l'establiment de destinació.\n5. Sol·licitada l'autorització amb la documentació assenyalada en el present article i dins del termini fixat en l'apartat 2, l'òrgan competent de la Conselleria de Presidència haurà de resoldre el que pertoque, i notificar a la persona interessada, a l'ajuntament i a la subdelegació del Govern a la província, la qual de conformitat amb allò que s'ha disposat en l'article 2 i la disposició addicional primera de la Llei 10/ 1991, de 4 d'abril, de Potestats Administratives en matèria d'Espectacles Taurins, podrà suspendre o prohibir els festejos taurins tradicionals per raó de possibles alteracions de l'ordre públic o de la seguretat ciutadana.\nArticle 3. Característiques de les banyes dels bous en els festejos taurins tradicionals\nA fi de millorar la seguretat de les persones que hi intervenen, els bous hauran de tenir les banyes clarament despuntades i romes, de forma que oferisquen menys perill. Correspon al ramader l'adopció de les mesures mencionades.\nArticle 4. Característiques del recorregut de la festa taurina tradicional\nEn aquelles poblacions on és costum de fer bous, en la modalitat d'entrada o eixida dels bous, aquests aniran agrupats des d'un punt de partida fins a arribar al punt final, on es pretenga tancar-los. Durant el trajecte prefixat, no es podran desviar els bous del seu recorregut, i serà responsabilitat dels organitzadors o promotors de la festa que el recorregut s'efectue sense cap pertorbació provocada pels participants.\nArticle 5. Sacrifici dels bous\nEn el supòsit que després de finalitzar la festa es matara el bou, açò es realitzarà sense la presència del públic i es procedirà a l'atordiment del bou, abans del sacrifici, així com a la carnissada dels bou en un escorxador pròxim autoritzat o bé en un local habilitat a l'efecte, ubicat al municipi on se celebre la festa taurina tradicional.\nArticle 6. Finalització de la festa taurina\nEs donarà per conclosa la solta dels bous quan hi haja evidents mostres d'esgotament d'aquests, o es detecte la presència de lesions que minven les seues facultats físiques requerides per al normal desenvolupament de la festa.\nCorrespon als organitzadors o promotors la decisió de donar per acabada la festa taurina tradicional.\nLes subdelegacions del Govern a les províncies podran suspendre o prohibir la festa per raons de possibles alteracions de l'ordre públic o de seguretat ciutadana.\nArticle 7. Condicions de celebració de la festa\n1. La festa taurina tradicional començarà a l'hora determinada en la resolució d'autorització.\n2. S'haurà de respectar la integritat física dels animals, es prohibirà la crueltat i el maltractament dels bous, l'ús de pals, garrots, agullons, llançament d'objectes i coets utilitzats contra aquestes, així com qualsevol altra pràctica que supose tortura per als animals.\nEn el cas de bous salvatges als voltants del caixó o corral des d'on eixiran, s'escamparà sobre l'asfalt una capa de terra o semblant, per tal d'evitar possibles lesions d'aquests.\nArticle 8. Prohibicions de participació\n1. En la festa taurina tradicional no es permetrà la participació de menors de 16 anys que, únicament, podran acudir com a espectadors.\n2. No es permetrà la participació de persones que mostren falta de condicions físiques per a intervenir en la festa taurina tradicional.\n3. Els organitzadors de la festa taurina tradicional podran sol·licitar l'auxili dels agents de l'autoritat quan es produïsca resistència al compliment d'aquestes disposicions.\nArticle 9. Corrals\nEls organitzadors de la festa habilitaran, com a mínim, dos corrals dotats d'entrepits, comunicats entre si per una porta interior, per tal de garantir la necessària mobilitat i condicions de seguretat durant el treball.\nLes infraccions comeses a allò que s'ha disposat en el present decret, se sancionaran de conformitat amb el que s'ha disposat en la Llei 2/1991, de 18 de febrer, de la Generalitat Valenciana, d'Espectacles, Establiments Públics i Activitats Recreatives, i serà aplicable supletòriament allò que s'ha disposat en la Llei 10/1991, de 4 d'abril, de Potestats Administratives en matèria d'espectacles taurins.\nEl que s'ha disposat en l'article 2.2, lletra f del present decret serà exigible transcorreguts 12 mesos des de la seua entrada en vigor.\nEl que s'ha disposat en l'article 2.4, lletres a i c, del present decret serà exigible transcorregut tres mesos des de la seua entrada en vigor.\nEl present decret deroga allò que s'ha disposat en l'Ordre de 22 de juny de 1989, de la Conselleria d'Administració Pública, per la qual es regula la celebració dels bous al carrer.\nS'autoritza el conseller de Presidència a dictar totes les disposicions que resulten necessàries per al desplegament i l'aplicació d'allò que s'ha disposat en aquest decret, així com per a revisar i actualitzar els capitals mínims assegurats, tenint en compte la variació dels índexs de preus al consum.\nEl present decret entrarà en vigor als 20 dies de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.\nValència, 22 de setembre de 1998


Derrota d'Espanya al Consell d'Europa - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 21 de Juny de 2021. 20:25h.\nDemana l'indult pels presos, la retirada de les euroordres i la reforma dels delictes de rebel·lió i sedició\nEl Consell d'Europa demana que s'indulti o s'alliberi els presos independentistes i es retirin les euroordres. La resolució aprovada per l'assemblea, amb 70 vots a favor i 28 en contra, també emplaça les autoritats espanyoles a reformar els delictes de rebel·lió i sedició.\nLa votació es produeix el mateix dia en què el president de Govern espanyol, Pedro Sánchez, ha anunciat en una conferència al Gran Teatre del Liceu que aquest dimarts el Consell de Ministres aprovarà els indults als líders independentistes empresonats per l'1-O.\nDurant el debat, el ple va rebutjar esmenes presentades pels socialistes i populars espanyols que defensaven que l'informe no cridés a derogar les euroordres. El ple tampoc ha acceptat la petició de la representant d'ERC, Laura Castel, que ha demanat incloure el terme "amnistia".\nPuigdemont diu que Sánchez vol "neutralitzar" el procés


Crònica Mini femení: Bàsquet Vilafant 24 - 74 Unió Vedruna A\ndiumenge, d’octubre 23, 2016\nHan jugat: Alícia, Laia, Núria, Mar, Helena, Ruth, Emma, Ona, Queralt, Berta i Aina.\nParcials: 2-7, 2-12, 5-6, 4-7, 5-12, 2-20, 2-6, 2-13\nAquest cap de setmana jugàvem amb Unió Vedruna A, un molt bon equip que ens ha donat una lliçó de bàsquet.\nHem tornat a repetir errors, que hem de corregir urgentment: hem tornat a tenir part de les jugadores que han fet el seu "partit" oblidant que som cinc companyes a pista, i que totes podem aportar alguna cosa. Aquesta ha estat la tònica de tots els quarts; ens pensem que el que importa són els números, el RESULTAT, i no entenem que estem aquí per aprendre i que dels números no se'n recordarà ningú. El que realment importa és el treball i l'esforç que posem als entrenaments i als partits i que siguem conscients que TOTES ens fem millor jugadores gràcies a les nostres companyes i rivals.\nL'altre punt important és que escoltem els entrenadors i intentem posar en pràctica el que us demanem. Avui ens hem ofegat en la sortida de pilota, només hi ha hagut una jugadora que ha fet el que us demanàvem i ha aconseguit desmarcar-se un munt de vegades per rebre. Seguim sense anar a buscar la passada o fem passes bombejats que un equip com el Vedruna no ha perdonat i que s'ha traduït amb un munt de bàsquet fàcils per les de Girona. Ens costa deixar anar la pilota, sigui perquè no veiem o no volem fer el passe, o perquè les companyes no es desmarquen. En defensa, encara hi ha jugadores que perden la seva i això ha suposat forces bàsquet fàcils pel rival. Com us diem des del primer dia d'entrenament hem de voler la pilota, sempre, i avui hem tingut un equip davant que l'ha volgut molt més que nosaltres.\nA destacar avui l'esforç de bona part l'equip (tot i que no sempre en traiem profit), jugadores que normalment no pugen la pilota que ho han fet amb seguretat, sense amagar-se, i el bon comportament d'algunes animant alguna companya a la banqueta.\nTenim molta feina per fer i això s'ha de fer als entrenaments, ens veiem dimarts per continuar treballant!\n2016-2017 mini femení resultats


Cicle formatiu de grau superior: EDUCACIÓ INFANTIL\nEl curs 2004-2005 es va iniciar el cicle formatiu de grau superior d'Educació Infantil. Aquest cicle pertany a la família professional de Serveis Socioculturals i a la Comunitat, proporciona el títol de Tècnic/a Superior en Educació Infantill i s'organitza a base de:\nPERFIL PROFESSIONAL: Proporciona els coneixements necessaris per a programar, intervenir educativament i avaluar programes d'atenció a la infància, aplicant els mètodes d'ensenyament-aprenenntatge que afavoreixin el desenvolupament autònom dels infants de zero a sis anys, organitzant els recursos adequats.\nSORTIDES PROFESSIONALS: Educador infantil, Animador infantil.\nÀMBIT PROFESSIONAL: Dins del sector de l'assistència social: en institucions i/o programes específics de treball. Dins del sector de l'educació no formal: activitats recreatives, de lleure, lúdiques, d'altres, o desenvolupament de programes específics. Dins del sector de la docència, en l'etapa d'educació infantil (llars d'infants).\nEl joc i la seva metodologia\nIntervenció amb famílies i atenció a menors en risc


Assemblea de veïns del Centre Històric de Lleida\nPublicado por plataformaigua en 23:34 Cap comentari:\nQuan arribarà l'hora del Centre Històric de Lleida?\nPublicado por plataformaigua en 23:32 Cap comentari:\nProblemes de convivència al Centre Històric\nPublicado por plataformaigua en 23:31 Cap comentari:\nLa Plataforma del Pla de l'Aigua es reactiva per culpa de l'incivisme i la prostitució\nLA PLATAFORMA DEL PLA DE L’AIGUA DEMANARÀ UNA REUNIÓ AMB RESPONSABLES POLICIALS DE LA GUÀRDIA URBANA I ELS MOSSOS D’ESQUADRA\nL’ INCREMENT D’AMENACES I AGRESSIONS A VEÏNS DEL CENTRE HISTÒRIC PER PART DE PROSTITUTES I CLIENTS DE LES MATEIXES OBLIGA A LA PLATAFORMA A REACTIVAR-SE A PETICIÓ DELS VEÏNS\nDavant de la inacció política per part de la Paeria de Lleida enfront els greus ordre públic i convivència que generen les prostitutes del Centre Històric i els seus clients als veïns del barri, aquests han demanat als responsables de l’associació veïnal que tornin a ser interlocutors davant de les institucions públiques de Lleida.\nAquest estiu s’ha produït un retrocés en les mesures policials que -després d’anys de reinvindicació- s’han havien pactat amb els veïns. Aquesta situació ha generat un greus problemes de convivència al Centre de Lleida produïts per la proliferació de nous prostíbuls i bars il·legals als carrers: Sant Martí, El Parc, Blocs del Pla, la Palma, Caldereries, Sant Andreu, Gairoles, Companyia i Cavallers.\nPer aquest motiu els dirigents veïnals demanaran els propers dies reunir-se amb els responsables dels Mossos d’Esquadra i Guàrdia Urbana per estudiar quines mesures es poden implementar per a reconduir la situació.\nPlataforma per a la Dignificació del Pla de l’Aigua de Lleida\nPublicado por Miquel Sabaté en 11:01 Cap comentari:\nLa Plataforma participa a l'Obert Centre Històric amb la visita guiada: Lleida 1707-1714\nPublicado por plataformaigua en 11:13 Cap comentari:\nEl solar/abocador de la plaça del Dipòsit es dignificarà finalment\nUna de les reivindicacions més antigues de la Plataforma del Pla de l'Aigua sembla ser que s'assolirà. La Paeria té la intenció d'iniciar les obres d'un pàrquing de zona blava que ha de donar servei als veïns, als ciutadans i turistes de la ciutat de Lleida i al futur Outlet del Mercat del Pla.\nPublicado por plataformaigua en 10:18 Cap comentari:\nLa Plataforma dona suport al projecte d'outlet del Mercat del Pla\nDiari La Mañana, 2 d'agost de 2013\nDiari Segre, 2 d'agost de 2013\nPublicado por plataformaigua en 13:05 Cap comentari:\nDonem una oportunitat al Mercat del Pla...\nLa Plataforma per a la Dignificació del Pla de l’Aigua rep amb els braços oberts la proposta Jamstores S.L. per dinamitzar un dels edificis més emblemàtics de la ciutat de Lleida: el Mercat del Pla.\nDes de la seva creació, ara fa quatre anys, l’estratègia de la Plataforma va ser la de posar en el centre d’atenció de tota la ciutadania de Lleida la trista realitat del Centre Històric. El nostre moviment assembleari va nàixer amb la voluntat de regenerar un barri al que la ciutat de Lleida havia donat l’esquena , per aquest motiu, el tres primers anys l’actitud de la Plataforma va ser bel·ligerant amb el govern de la ciutat davant de la inacció política envers a problemes com la inseguretat, la prostitució al carrer, el bars il·legals o l’estat d’abandó dels nombrosos solars abandonats del barri. Cal dir però que les nostres reivindicacions sempre han anat acompanyades de propostes alternatives per a la solució dels problemes denunciats pels veïns, moltes de les quals han acabat essent assumides per la Paeria.\nEls veïns, comerciants i hostalers del barri sabíem que sols no ho aconseguiríem i per això vam cercar la col·laboració de les principals entitats cíviques i culturals de la ciutat: Ateneu Popular de Ponent, Amics de la Seu Vella, Òmnium Cultural o la Fecoll, entre d’altres... les quals -des del primer moment- es van implicar en la resolució de la problemàtica, empenyent a la govern municipal a implicar-se activament en la resolució del problema.\nLa Plataforma també ha mantingut contactes amb professors universitaris, empresaris, periodistes, advocats, educadors, etc., que ens han assessorat a l’hora de portar a terme diferents accions que ens permetessin activar la solució de la problemàtica. Aquest seria el cas del Mercat del Pla, que havia quedat exclòs de manera sorprenent del Pla de Barris impulsat per la Generalitat de Catalunya i l’Ajuntament de Lleida i que hem reivindicat com una peça fonamental per a la dinamització del Centre Històric per diverses raons que expliquem a continuació.\nEl Mercat del Pla com a element dinamitzador del comerç de la ciutat i de l’entorn, afavorint la creació de noves botigues i la instal·lació de negocis de restauració adreçats als ciutadans de Lleida i al turisme. Aquest valuós equipament es troba en un lloc estratègic, al bell mig de l’eix carrer Major/Cavallers/Zona alta/ per una banda, l’eix Seu Vella/carrer Tallada/Sant Llorenç/ Museu de Lleida/ Rambla d’Aragó, i finalment l’eix carrer Sant Martí/La Panera/Orfeó/Sant Martí Vell/Zona Alta.\nUna iniciativa que ha de ajudar a impulsar altres reivindicacions com la millora de la mobilitat al barri, l’establiment de noves places d’aparcament i sobretot la creació de una línea de bus que comuniqui el Carrer Major amb la Plaça Ricard Vinyes, pel bell mig del Centre Històric amb només tres parades estratègiques durant el seu recorregut, Mercat del Pla, Seu Vella i la Panera. Amb dues opcions per a la seva sortida/arribada, el carrer Cavallers o el carrer la Palma. Aquest línea hauria de ser dotada de dos minibusos elèctrics que permetessin un freqüència atractiva per als usuaris i que faria accessibles i visibles aquests equipaments de la ciutat.\nSom conscients que la nova proposta ha generat la desaprovació d’algunes persones i entitats de la ciutat, però la Plataforma considera que l’estat de degradació de molts dels immobles del barri obliga replantejar-nos una regeneració urbanística i social perquè els veïns puguin assolir la normalitat en el seu dia a dia. Aquesta transformació hauria de estar basada en la conservació del edificis amb interès històrics que es poden salvar, i en una política urbanística de “foc nou” que permeti una concentració parcel·laria sobre la que construir edificis de vivendes amb 2, 3 i 4 habitacions, projectades amb criteris de bioconstrucció i destinades economies mitjanes i altes que permetin un equilibri socioeconòmic del barri.\nEn definitiva, cal un pla estratègic que impulsi la creació d’un barri nou al centre de las ciutat fonamentat en els monuments i edificis històrics que li aporten la seva identitat, però amb el valor afegit d’un projecte diferenciat a la resta, un barri ecològic, sostenible que esdevingui el l’entorn adequat per a un monument que es mereix ser Patrimoni de la Humanitat. El barri ha de renàixer de les seves cendres i nosaltres farem tot el que estigui de la nostra ma perquè així sigui.\nPlataforma per la Dignificació del Pla de l’Aigua\nPublicado por plataformaigua en 18:53 Cap comentari:\nObjectiu de la Plataforma\nLa plataforma es constitueix com un moviment assembleari de veïns que neix amb la voluntat d’aportar idees des de la ciutadania i col•laborar -de forma activa i decidida- en la regeneració d’una de les zones més emblemàtiques de la ciutat de Lleida, i que per tant, discrepa de com s’està gestionant la reforma del centre històric.\nBloc del Pla de Barris del Centre Històric\nEn aquest bloc hi podeu consultar el projecte d'intervenció integral.\nLinks d'interès per a la ciutadania\nBloc de la Plataforma Raval per viure\nWeb de la Paeria de Lleida\nGrup Facebook de la Plataforma\nWeb Ajuntament de Lleida\nOficina Municipal d'Atenció Ciutadana de Lleida\nEl Raval i el Pla de l'Aigua.\nQuan arribarà l'hora del Centre Històric de Lleida...


Més de 350 pancartes rebutgen el projecte de fer quatre carrils a Jacint Verdaguer\nEls veïns afectats les exhibeixen en finestres i balcons de la zona\nLa Plataforma pel Parc de les Vies, integrada per veïns de les barriades properes a les vies del tren d'Inca, prosseguí ahir la seva campanya per aconseguir que el carrer Jacint Verdaguer es converteixi en un parc. L'Ajuntament de Palma vol construir en aquesta via un gran bulevard amb dos carrils per a cada sentit aprofitant el soterrament de les vies del tren.\nLa plataforma, que arreplega ciutadans de Son Fortesa, Son Oliva, Son Costa, Els Hostalets, el Capitol i Marquès de Fontsanta, ja ha venut 350 pancartes que es poden veure penjades als balcons i a les finestres de les sis barriades afectades pel projecte. Així mateix, ha editat prop de 15.000 fullets informatius que repartirà entre els domicilis i en els actes informatius que es convoquin.\nSota el lema «El parc de les vies és una alternativa possible i tenim temps per aconseguir-lo», representants del col·lectiu veïnal instal·laren ahir una taula informativa per recollir signatures en contra del projecte que promou l'equip de Catalina Cirer i informar-ne els ciutadans de les característiques. La taula, que s'instal·la cada dissabte al parc de la Fertilitzadora, s'ha convertit en un punt de trobada. El col·lectiu es considera enganat pel PP, ja que el programa de les eleccions de maig de 2003 incloïa la promesa de fer un parc i una zona verda de passeig. Malgrat això, la tranquil·litat d'aquests barris es veu amenaçada pel renou i la contaminació que es derivaran del projecte viari.


Ben certes incerteses\nUna frontera infranquejable de la democràcia és el compliment de la llei\nEl comportament humà sempre sorprèn. Sembla sovint estrany i imprevisible, de vegades misteriós. Sol però reduir-se a pautes determinades. De cara a desentrellar-ne part dels motius que ens impulsen a fer el que fem, resulta útil ser ben conscients que som simples animals. Amb un òrgan hiperatrofiat, el cervell, que ens ha permès el desenvolupament d’una realitat complexa que anomenem ment. Però sense deixar de ser uns mamífers sotmesos bàsicament a impulsos i condicionants bioquímics desenvolupats en un entorn social. Per aquest motiu, entre d’altres, resulten enriquidors els estudis sobre el comportament d’altres espècies socials més o menys properes a la nostra.\nVal la pena destacar el treball realitzat per De Waal sobre la colònia de ximpanzés del zoo d’Arnhem. El dirigent de la manada de simis era un tal Luit, que tenia sempre al costat un altre mascle més madur, Yeroen. El lideratge del grup és una cosa important. Permet assegurar-se el respecte de tots, disposar de les femelles més desitjables i accedir a la part més suculenta i abundant de la manduca disponible. El cas és que al cap d’un temps, Yeroen i Nikkie, un mascle jove i ambiciós, varen matar Luit. El nou cap de la manada va ser Nikkie, però Yeroen va seguir essent el segon del grup. Una posició discreta però influent.\nResulta sorprenent que, dos anys més tard, Nikkie va aparèixer, ofegat, en el fossar que aïlla el territori del grup. Un nou mascle ambiciós, més jove, en va prendre el relleu, Dandy. El ‘segon’ del grup va seguir essent (sorprenent?) Yeroen.\nAquesta seqüència de magnicidis entorn del poder d’un grup ens sona familiar, per la senzilla raó que tots coneixem nombrosos casos que, de manera potser no tan dràstica, segueixen la mateixa lògica. I tampoc no ens serà difícil recordar més d’un Yeroen que, instal·lat en la penombra, gaudeix de les dolçors del poder sense exposar-se massa a cap dels seus riscos.\nEstà clar que les societats humanes són molt més complexes que les petites bandes de primats. I també molt més ampli l’espectre de nivells en què resulta possible l’exercici d’un cert grau de lideratge. Però res d’això no altera un cert patró comú. La subtilesa i complexitat augmentada no oculta una notable similitud de fons.\nSi ens situem al cim de l’escala de domini humà, la Història ha registrat infinitat de lluites més o menys truculentes entre persones i grups rivals en competència pel poder, amb el resultat de guerres i sang a dojo.\nEl magnicidi més conegut de la història és sens dubte l’assassinat de Juli Cèsar. El més salvatge i sagnant ja és més difícil de triar. Però no pas perquè manquin casos, sinó pel fet, ai!, que els exemples sobren, i la disputa pel top de la salvatgia i crueltat té legions d’aspirants. Per citar-ne un, més per la seva transcendència literària i artística, no pas per la seva brutalitat (bestial, però no el pitjor), podem recordar el cas del comte Ugolino della Gherardesca, a qui el seu enemic, l’arquebisbe de Pisa, va tancar en una torre solitària junt amb els seus fills i nét. Va llençar la clau de la garjola al riu Arno i no va permetre que es donés menjar als reclusos. La terrible mort d’Ugolino inspirà Dante per escriure alguns dels versos més patètics de la seva Divina Comèdia: «pare, tu que ens vas donar la carn, / treu-nos-la i salva’t».\nLa tremenda càrrega emotiva del passatge dantesc va nodrir de combustible per a la inspiració de romàntics i derivats. William Blake, Jean-Baptiste Carpeaux i Auguste Rodin entre d’altres han interpretat el tema, competint en dramatisme i càrrega simbòlica en el tractament de la fi d’Ugolino.\nUn dels millors guanys que la societat humana ha aconseguit al llarg de la història ha estat el d’implantar un sistema que permeti la substitució de persones i grups del cim del poder sense el recurs a l’enfrontament violent, la sang, la mort i la venjança cruel. Que el Juego de tronos civilitzat hagi esdevingut una pugna pacífica i amb regles acceptades és quelcom que, ben pensat, ens ajuda a mantenir l’optimisme en les capacitats i possibilitats de la nostra espècie. Aquest és la principal virtut de la Democràcia. Un sistema carregat de defectes però perfectible des de dins i molt superior a qualsevol de les seves alternatives.\nPerò la democràcia exigeix algunes regles que marquen fronteres rotundament infranquejables. Una d’elles, per exemple, el sotmetiment absolut a la llei. Una llei, si es considera injusta o defectuosa, pot ser criticada amb la vista posada en la seva derogació o reforma, però mai desobeïda. Una altra, potser menor però important, la consciència que és imperatiu facilitar la governació. La situació actual no és gaire generosa en ambdues qüestions. Per una banda, algunes aliances aparenten no ser capaces d’anar més enllà de la liquidació del seu contrincant comú. Aconseguit això, és de témer que aviat derivin en pugnes sordes entre ‘socis’ disposats al que calgui per obtenir una major porció de botí.\nEl 24 de maig ha donat cabuda a multitud de propostes innovadores, legitimades pel sufragi. En moltes d’elles, l’entusiasme i una genuïna aspiració reformista es van veient enterbolides per determinades declaracions i postures atemptatòries d’algun dels requisits imprescindibles per a una democràcia autèntica. Esperem que les relliscades obeeixin més a la disbauxa ressacosa de l’èxit que no pas a una actitud permanent allà on retinguin poder real. En qualsevol cas inquieten. No hem arribat fins aquí per a caure en mans de nous Yeroens i Ugolinos. Per molt que siguin només en versió soft, guai, interactiva, on line i tuitera. Millor una tablet que la daga de Brutus, si. Compte, però, amb certes coses. Si us plau.


Laura Fa defensa Pablo Hásel i es mulla sobre les eleccions catalanes Laura Fa defensa Pablo Hásel i es mulla sobre les eleccions catalanes – El Món\nLaura Fa defensa Pablo Hásel i es mulla sobre les eleccions catalanes\nLa col·laboradora de 'Sálvame' diu què pensa sobre l'empresonament del raper sense por a les crítiques\nLaura Fa es pronuncia públicament sobre l'empresonament de Pablo Hásel - Telecinco\nRedacció 17/02/2021 3:11 pm\nLaura Fa ha hagut de suportar atacs catalanòfobs a Sálvame en diverses ocasions. De caràcter fort i sense pèls a la llengua, la barcelonina no dubta en denunciar-ho públicament sempre que això passa. Avui és notícia per una crítica que ha deixat en el seu perfil d’Instagram, on s’ha pronunciat sobre les eleccions catalanes del passat diumenge i sobre l’empresonament de Pablo Hásel.\nHa compartit un dibuix viral que mostra el raper a la banqueta dels acusats mentre deia que era allà per dir la veritat. A més a més, ha catalogat de “p… vergonya” el seu empresonament.\nPer una altra banda, la periodista també ha volgut mullar-se sobre el seu paper en una mesa durant les eleccions catalanes: “Tot i la mandra que em feia, vaig decidir aprofitar el dia i treure algunes lliçons: la por ens paralitza, anticipar no serveix de res, la democràcia és més valuosa del que demostrem, divertir-se és cosa nostra i la gent de la neteja no està ni prou valorada ni prou ben pagada. Mil gràcies a tots pels vostres missatges!”.\n“La selfie amb l’EPI és un reflex del que va suposar la franja horària de 19 a 20 h. No va venir ningú, no vam passar por, no vam estar en perill. El vot per correu va ser de rècord, augmentant en un 277%. Res més a afegir. Ara que els polítics no la caguin, que són especialistes en que tot el que fem ho destrossin i no acabi servint de res!”, afegia. Clara i contundent, malgrat les crítiques que això li pugui generar.