El Buda interior. Part 2 • Enric Gil ☯ Qi Gong\n“No conquerim la muntanya, sinó a nosaltres mateixos”\nRegistra't al Buda Interior 2\nNous camins i noves experiències aguaiten al final de cada moviment. Gaudint del plaer de pujar la muntanya, la perspectiva augmenta i la confiança es referma. Cada vegada és veu més lluny i l’horitzó s’eixampla.\nPropera parada: Sons guaridors\nA l’antiga Xina podies trobar metges que demanaven al pacient que “cantés” el so de la lletra “O” durant tota una exhalació i, escoltant amb atenció la manera que el so sortia de la persona, podien saber quin era l’estat de salut d’aquella persona. El so de la nostra veu dona molta informació sobre com ens relacionem amb l’exterior, de l’estat del nostre diafragma, de com respirem i del nostre estat emocional. El so que explorem al Buda Interior és una porta a l’autoconeixement i ens situa en el camí del mindfullness i la salut.\nAprèn a fer servir la vibració sonora com a eina sanadora. Elimina bloquejos, restaura la circulació del Qi, harmonitza els Dantiens i purga emocions estancades mitjançant sons amb diferents freqüències. Sense aparells. Amb la teva veu pots millorar la qualitat de la teva energia.\nRelaxat i elimina l’estrès en la suavitat dels moviments que es van succeint. Els moviments es van enfilant com perles en un collar. Un moviment porta a un altre, el treball d’una cadena muscular porta a un altre, un tipus de respiració porta a un altre i mica en mica en aquesta segona part del Buda Interior anem prenent una consciència general i holística de la nostra persona.\n“Si la muntanya que puges sembla cada vegada més imponent, es que el cim és cada cop més a prop.”\nTrencat les barreres i superant els límits.\nEl Buda Interior és una forma tridimensional, és a dir, et connecta amb l’espai del teu voltant. Això es veu en que no és una “forma” simètrica i ens anem movent per l’espai endavant, endarrere, als costats, amunt i vall. La teva ment pren consciència del terra que aguanta el teu cos, t’arrela i et proporciona una base des d’on construir. Connectes amb l’espai infinit que s’obre damunt del teu cap i per tot arreu. Amb moviments ara circulars, ara verticals… Però quan pensem en quelcom tridimensional també pensem en quelcom que va de dins a fora. El Buda Interior connecta el teu interior amb l’espai que t’envolta creant un diàleg on els límits de la forma del nostre cos es dissolen amb l’espai que ens envolta.\n“Els designis de la vida porten a la inspiració, la imaginació porta a l’acció, la respiració porta al moviment. És el fluir de l’energia des de el Tao fins al món terrenal.”\n10 classes online. Entre 40 i 60 minuts cada video.


SOSTRACCIÓ DE MENORS - LLAURADO ASSESSORS\nEls progenitors divorciats o separats d’origen estranger amb fills menors d’edat poden tenir o obtenir autorització per a viatjar amb ells al seu país d’origen. En la majoria de les ocasions aquest episodi es desenvolupa amb absoluta normalitat, però també ocorre que alguns progenitors aprofiten la circumstància per a sostreure o retenir il·legalment el menor, contravenint al règim de pàtria potestat i custòdia establert judicialment.\nEn aquests casos, tant l’acció penal com la civil poden resultar vàlides i efectives. Amb la primera es persegueix la presumpta comissió d’un delicte, amb la pena a imposar corresponent, si escau. Mitjançant l’acció civil s’executa la tornada dels menors en compliment de l’exercici conjunt de la pàtria potestat establert en una sentència matrimonial o de família, i per a assegurar el compliment del règim d’estades i comunicacions establert a favor de l’altre progenitor. No obstant això, també per la via penal es pot sol·licitar com a mesura cautelar el reintegrament o restitució immediata del menor a Espanya.\nExisteix inclús una tercera via per a certs supòsits en què els fets es refereixen a determinats països amb els quals Espanya té un conveni per a aquest tipus d’assumptes. És el cas, per exemple, del Marroc, estat amb el qual Espanya té signat el Conveni de Madrid de 30-5-1997, que permet formular una sol·licitud al Ministeri de Justícia espanyol, aportant certa documentació.\nAquesta última via, si és possible, també és més ràpida, i és compatible amb les altres dues, que també són compatibles entre si. Aquí la celeritat és molt important, per a evitar que es pugui estimar l’arrelament del menor que permeti denegar-ne la devolució.


AMPA IES SANT VICENT: 9 d'octubre: "El País Valencià és el futur"\n9 d'octubre: "El País Valencià és el futur"\nData: 04/10/2012 15:41\nLa Comissió 9 d'Octubre, de la qual forma part Escola Valenciana, organitza la tradicional manifestació de la diada dels valencians i les valencianes i un espectacle en homenatge a Joan Fuster.\nLa Comissió 9 d'Octubre, plataforma integrada per associacions, sindicats i partits, ha presentat hui el programa d'actes que organitza amb motiu de la celebració de la diada dels valencians i les valencianes, el 9 d'Octubre.\nLa primera convocatòria és la tradicional manifestació del dia 9, convocada enguany sota el lema ‘El País Valencià és el futur', que eixirà de la plaça Sant Agustí de València, a les 18 hores, i que enguany està marcada per un doble context, econòmic i nacional, on es reivindicarà el nostre tret d'identitat més important, el valencià, la nostra llengua.\nA la manifestació es deixarà patent que el futur del poble valencià passa també per l'escola pública i coeducadora, de qualitat i en valencià, que garanteix la igualtat d'oportunitats en l'accés i la formació de les persones. El valencià a l'escola és fonamental perquè el nostre futur, l'alumnat, els xiquets i les xiquetes que duran les regnes d'aquest país, vetllen per ella. Volem un sistema educatiu plurilingüe, sí, però que no margine la nostra llengua, i això és innegociable. Per això es mostrarà l'oposició al recentment aprovat Decret sobre Plurilingüisme.\nEnguany, s'incorpora una novetat a les celebracions de la diada. Després de la manifestació, tindrà lloc un acte d'homenatge a Joan Fuster, a les 21 hores, a la Societat Coral el Micalet, en col•laboració amb la plataforma Castelló per la Llengua i l'Associació d'Actors i Actrius del País Valencià.\nL'homenatge es fa amb motiu del 50è aniversari de "Nosaltres els valencians" i en record del 30é aniversari de l'aplec que, el 25 d'abril de 1982, va reunir a la Plaça de Bous de Castelló desenes de milers de valencianes i valencians en commemoració del 50é aniversari de les Normes de Castelló.\nL'acte combinarà projeccions de l'aplec i del discurs que Fuster hi féu amb un repàs per la vida i les idees de l'assagista de Sueca a través dels seus textos. Serà conduït per Josep Manuel Casany, interpretaran els textos els actors Paco Alegre, Pilar Almeria, Francesc Anyó, Pepa Juan i Albert Iborra i finalitzarà amb l'actuació musical de Miquel Gil.\nLa Comissió entén que era necessari un homenatge a la figura i l'obra del gran assagista, i fa una crida pública a l'Ajuntament de València perquè, com a institució pública que és, en el sentit que hauria de representar el sentiment de tots els valencians, faça ell també un homenatge públic i institucional a Fuster.\nLes entrades de l'acte es podran adquirir a l'edifici Octubre Centre de Cultura Contemporània (OCCC) de València, seu d'ACPV, a 5 euros o bé a 10 per a les persones que vulguen col•laborar econòmicament amb el projecte.\nManifest "El País Valencià és futur" Un any més, ens trobem per celebrar el 9 d'Octubre: Sant Donís, l'entrada del rei Jaume I a València, però també, i des de 1977, la Diada Nacional del País\nÉs un dia festiu i alegre, i també reivindicatiu. Des d'aquella primera\nreivindicació de l'Estatut d'autonomia del 77, el dia 9 d'Octubre és un dia per a\nparlar del nostre futur.\nI només tindrem futur si conservem i ampliem l'autogovern:\n- Com a ciutadania i com a societat que mira al futur, el poble valencià s'oposa\nal desballestament de l'estat de les autonomies que ha iniciat l'Estat espanyol,\n- El Consell valencià, endeutat per un sistema de finançament autonòmic nefast\ni per una política fiscal cada cop més regressiva, es troba paralitzat i sense\nalternatives, i ha demanat un rescat al Govern espanyol a canvi del nostre\nautogovern. Han posat preu a la nostra llibertat i als nostres drets: 4.500 milions\nd'euros, uns diners que no equivalen ni tan sols als 6.000 milions d'euros que\nanualment paguem els valencians en impostos, que se'n van a Madrid i no hi\ntornen. El nom d'aquesta sagnia és espoli fiscal, i amb aquest el PP ens ha\nportat a l'enfonsament de l'estat del benestar i de l'autonomia política del País\nValencià, i a la ruïna econòmica. Han fet la nostra vida pitjor i el nostre futur,\ncom a societat i com a poble, més difícil i incert. Però som un poble que va\nnéixer cridant terra i llibertat, i si ens ho proposem tenim esperança i tindrem el\nfutur que ens donem a nosaltres mateixos.\n- Els pobles lliures necessiten democràcia. No és democràcia la repressió\nd'estudiants que demanen els recursos que necessiten als centres, ni les\nd'expressió, la igualtat i justícia que impliquen els serveis públics i universals,\ncom ara la sanitat, l'educació i els serveis socials. Dividir la societat en pública i\n- El futur del País Valencià, el nostre futur, passa per assegurar-nos les\ninfraestructures que, com és el cas de l'eix mediterrani, potencien la nostra\neconomia; passa per defensar una sanitat pública i de qualitat que no haguem\nde pagar dues vegades, amb els nostres impostos i amb el mal anomenat\ncopagapassa per una Administració pública transparent, que complesca amb el requisit\nlingüístic i no discrimine els valencians pel fet de parlar en català. Quan prop de\n600.000 ciutadanes i ciutadans es troben a l'atur, molts d'ells sense cap tipus\nd'ingressos, i amb un futur incert i sense esperances, cal canviar el model\nproductiu i les relacions econòmiques i socials, no sols per a ser més rics, sinó\n- El futur del poble valencià passa també per l'escola pública i coeducadora, de\nqualitat i en valencià, que garanteix la igualtat d'oportunitats en l'accés i la\nformació de les persones. L'educació és clau de volta del projecte nacional. Per\naixò, les retallades són desinversió econòmica i social. 27 milions d'euros\nde llicenciats no ens ajudaran a construir res. L'elitisme que signifiquen\nl'augment de taxes universitàries i el descens de les beques també ens deixen\nen precari, a tot el poble valencià, per encarar els nous temps. Necessitem tota\nla nostra gent jove, formats amb recursos de tots nosaltres, treballant per al\n- El valencià a l'escola és fonamental perquè el nostre futur, l'alumnat, els\nxiquets i les xiquetes que duran les regnes d'aquest país, vetllen per ella.\n- El nostre País també necessita els seus propis mitjans de comunicació,\npúblics, de qualitat, veraços i en català. Tanmateix, ara s'ha tancat el procés de\nprivatització que va iniciar Zaplana, després d'anys de deteriorament de la\ncontra els drets dels treballadors i les treballadores, i que en realitat ens fa a\ntotes i tots els valencians una mica més pobres i vulnerables al procés\nrecentralitzador. És un pas més en la manca de pluralitat que ja ens va afectar\namb la tallada de les emissions de TV3, i que el passat dia onze va fer un altre\npas enrere amb el rebuig a la proposta d'ILP, que ja s'havia rebutjat amb el\nGovern anterior. Tot això evidencia que el que en realitat ens cal és un espai\ncatalà de comunicacions, amb TV3, ITB i RTVV. En definitiva, s'ha fet un pas\nmés en el desballestament dels serveis públics valencians, com properament\npassarà a FGV, amb el pretext de la crisi i de l'asfíxia financera del Consell.\nVolem fer sentir la nostra veu en aquests temes i en molts altres. La ciutadania\ntenim moltes formes de fer-ho, i podem alçar la nostra veu als carrers i\nmitjançant els òrgans de representació, però només amb el compromís actiu de\ntots i cadascun de nosaltres es farà realitat un demà de llibertat i de benestar\nper al nostre País Valencià.\nSer País Valencià és el contrari a ser una regió d'Espanya. És el nostre model\nde convivència i progrés.\nVisca el País Valencià!ment, que deixe de retrocedir, com passarà amb la Llei de l'avortament i\ncomplisca amb les necessitats assistencials i de prevenció de tota la població;\nIntegrants de la Comissió 9 d'Octubre:\nEscola Valenciana - Federació d'Associacions per la Llengua (FEV)\nPublicat per AMPA IES SANT VICENT a 14:30


Albal cancel·la les discomóviles després de la baralla massiva d’anit de fins a 100 participants – RiberaTV\nAlbal cancel·la les discomóviles després de la baralla massiva d’anit de fins a 100 participants\nLes Festes d’Albal no s’han deslliurat de patir una baralla massiva. Anit, de matinada, més de 100 persones es van veure implicades en una multitudinària batussa on va ser necessària la intervenció de fins a 12 patrulles entre Policies Locals d’Albal i la comarca i Guàrdia Civil, que a més van comptar amb la col·laboració de la seguretat privada contractada per l’Ajuntament per a la festa dels Barracons que se celebrava a aqueixa hora prop d’aquests incidents esdevinguts al Parc La Balaguera.\nLa intervenció policial per a dissuadir els fets va provocar una reacció incontrolada dels participants que es van encarar als agents lazándoles pedres, la qual cosa va obligar a demanar reforços. Després dels incidents, quatre persones van resultar ferides i set d’elles han sigut identificades, cap- segons fonts policials- és d’Albal. Els altercats també van provocar danys materials, entre ells, el trencament de la tanca que delimita el Parc La Balaguera amb la CV-33.\nEls precedents que han ocorregut en els festejos de Picanya i Aldaia i per a evitar que tornen a produir-se a Albal, amb danys majors, han motivat al govern de Ramón Marí, en coordinació amb la Policia Local, a ser contundents i prendre dràstiques decisions respecte a les Festes Patronals. Per al primer edil, “la seguretat i integritat de les persones està per damunt de tot”. Aquest matí s’ha reunit amb l’Intendent de la Policia Local, Manuel Ocaña, on han decidit, entre altres accions, la supressió de les dues discomóviles que queden per celebrar i que estaven programades per al cap de setmana gran de les Festes Patronals. Així, Albal cancel·la la discomóvil prevista per a hui i la del dissabte 27 que estava a càrrec de la DJ local, Arantxa Pedraza. Aquesta decisió ja ha sigut traslladada als Festers i Festeres Santa Anna 2019 els qui, com el govern, lamenten els incidents i fan una crida al civisme i contra la violència de qualsevol tipus.\nUna altra de les decisions ha sigut la contractació de més seguretat privada per part del consistori que reforce la vigilància en col·laboració amb la plantilla de la Policia Local. En aquest sentit l’Intendent ha destacat que anit la seua actuació, al costat de les patrulles desplaçades, va ser vital per a la dissolució dels fets.\nAlbal clausura cinc barracons i es replanteja la seua futura ubicació L’equip de govern ha celebrat aquest matí la Junta de Govern setmanal on també s’ha abordat el futur de la Festa dels Barracons. Ateses les crítiques sorgides en les xarxes socials i les peticions veïnals sobre la seua actual ubicació en La Balaguera i les molèsties per sorolls i brutícia que es deriven en la zona, l’alcalde s’ha compromés a estudiar l’assumpte i replantejar-se que tinga altres localitzacions i que siguen itinerants, entre altres mesures, “que milloren la imatge d’aquesta festa”. Amb tot, fonts municipals expliquen que el seu manteniment en el programa de Festes d’Albal es deu al fet que és defensat per bona part de la població, “perquè fa poble”.\nUna altra de les decisions contundents del govern de Marí aquest matí ha sigut la clausura de cinc barracons per incompliment de l’ordenança que va obligar anit als agents locals a intervindre per excés de soroll o per no respectar l’horari de tancament. Cap d’ells pertany a cap col·lectiu local sinó que els seus titulars són gent jove i ja se’ls ha comunicat per part del Departament de Festes municipal.\nAlbal cancel·la les discomóviles després de la baralla massiva d’anit de fins a 100 participants added by Ribera Televisió on 24 Juliol, 2019


L’acte se celebrarà dijous 27 de març a les 20 hores al Teatre Tarragona i tindrà com a fil conductor la commemoració dels dos mil anys de l’estada de Cèsar August a Tarraco. Marc Chornet dirigirà l’espectacle titulat ‘El somni d’August‘ amb guió del grup Nèmesis i a partir de la idea de Mar Toribio. El guió de l’acte ens transporta al somni de l’emperador romà que veu una ciutat que ha prosperat al llarg dels segles i que ara deixa com a llegat viu els projectes de 35 entitats en només un any.\nEl president de la Fundació, Joan Josep Marca; el vicepresident, Pere Jornet, i el membre del patronat, Josep Joaquim Sendra, han estat els encarregats de presentar aquest acte, que vol tenir continuïtat amb pròximes edicions anuals. Hi intervindran Encarnació Ricart, vicerectora de la URV; Magí Sertijol, director del festival Tarraco Viva; Josep Santesmases, en nom del col•lectiu de publicacions de parla catalana; i Lurdes Malgrat, directora de l’Escola de Lletres.\nL’aportació econòmica durant el 2013 supera els 200.000 euros. Les entitats reconegudes pels seus projectes estan ubicades en un àmbit geogràfic que va des del Penedès fins a les Terres de l’Ebre, però la gran majoria realitzen la seva activitat a Tarragona. Des del 2007, l’entitat ha seguit una “evolució sòlida i progressiva”, en paraules de Joan Josep Marca, “de foment i ajut a les activitats culturals del territori”.\nEntrada anteriorXavier Garcia retrata 40 nous “Homenots del Sud”Següent entradaEl somni d’August


La Comissió de Govern aprova la convocatòria de 1.239 places al 2021 destinades a millorar la prestació de serveis, modernitzar-los i reforçar el lideratge dels serveis públics de la ciutat\nLa convocatòria de 259 places de Guàrdia Urbana permet assolir l’objectiu d’arribar a 3.500 agents de la Guàrdia Urbana, la xifra més elevada de la història, i dona compliment a un dels acords de Govern més destacats del mandat\nLa nova convocatòria manté la quota del 40% de dones en les noves incorporacions, pionera a tot l’Estat, i incorpora com a mèrit el coneixement del xinès, l’àrab o l’urdú, a banda de mantenir el coneixement de l’anglès com en les anteriors convocatòries\nEl paquet d’oposicions aprovat per la Comisisó de Govern té un fort accent social, per incorporar a la plantilla municipal fins a 266 professionals estables de les branques de Treball Social, Educació Social, infermeria de Serveis d’Extinció i Prevenció d’Incendis, Pedagogia i Psicologia\nL’Ajuntament de Barcelona convoca aquest 2021 el segon paquet d’oposicions més gran del mandat, amb 1.239 noves places d’ocupació pública, només superat per la convocatòria de 2019, quan va ser de 1.417 places. El bloc més nombrós de l’oferta és el de les 259 noves places de Guàrdia Urbana, que permet assolir l’objectiu d’arribar a 3.500 agents en el cos, la xifra més elevada de la història, i dona compliment a un dels acords de Govern més destacats del mandat.\nA més, s’aprova un destacat nombre de places en especialitats socials. Així, s’aproven 266 per estabilitzar la plantilla actualment interina en aquests col·lectius, entre els quals, Treball Social, Educació Social, Infermeria del Servei d’Extinció i Prevenció d’Incendis, Psicologia i Pedagogia. També es convoquen 27 places d’ajudants de serveis auxiliars destinades a persones amb discapacitat intel·lectual. Per últim, es convoquen 5 places de Bombers que se sumen a les ja esmentades 12 places d’infermeria de Bombers. Està previst que els processos comencin al març de 2021 amb la inscripció de les persones candidates. La informació sobre els processos d’oposicions es podrà consultar a partir de la primera setmana de març al web www.barcelona.cat/oposicions2021.\nDeclaracions de Jaume Collboni, Primer Tinent de l’Ajuntament de Barcelona\nLes oposicions de Guàrdia Urbana incorporen mèrits relacionats amb la interculturalitat\nLa convocatòria de 259 places de Guàrdia Urbana permetrà arribar a una plantilla de la Guàrdia Urbana de 3.500 agents, el màxim històric del cos, donant així compliment a un dels acords de Govern més destacats del mandat.\nEs continuen incorporant novetats per tal que el cos sigui cada cop més un reflex de la societat barcelonina. Després que en els darrers anys, la convocatòria de places de la Guàrdia Urbana hagi inclòs mesures per fomentar la incorporació de més dones a la Guàrdia Urbana i hagi previst com a mèrit el coneixement de la llengua anglesa, en aquesta convocatòria, per primera vegada, es considerarà també com a mèrit el coneixement del xinès, l’àrab i l’urdú, tres dels idiomes més presents com a llengües maternes entre els barcelonins i barcelonines.\nLa inclusió de la diversitat com a actiu al cos, contribueix a actualitzar i normalitzar aquesta diversitat cultural i religiosa inherent a una ciutat com Barcelona, tot generant un retorn a la ciutadania positiu en una sociegat poliglota i amb molts registres culturals com la barcelonina.\nA banda, per primera vegada podran postergar la prova física no només les dones que estiguin embarassades en el moment de l’examen, sinó també aquelles que acreditin estar en situació de postpart de fins a les 16 setmanes posteriors al naixement del fill o filla. En aquest cas el tribunal assenyalarà una nova data per a la realització de la prova que haurà de ser anterior a la publicació de la llista de persones aspirants proposades per a realitzar la fase de formació selectiva. Aquesta flexibilització s’aplicarà tant a Guàrdia Urbana com a Bombers.\nLes novetats d’enguany se sumen a les mesures ja contemplades en la darrera convocatòria d’agents de Guàrdia Urbana per tal d’introduir la quota del 40% de dones a la plantilla del cos amb l’objectiu de pal·liar el fort desequilibri que hi ha actualment en el cos.\nL’increment d’efectius de la Guàrdia Urbana i les novetats de les darreres convocatòries són fonamentals per continuar el seu apropament a la ciutadania i al conjunt dels 73 barris, augmentar les tasques de prevenció que el cos ja duu a terme i introduir-hi de noves en diferents àmbits.\nDeclaracions d’Albert Batlle, Cinquè Tinent de l’Ajuntament de Barcelona\nDistribució de la convocatòria 2021\nL’Ajuntament ha treballat en l’anàlisi de les necessitats de recursos humans de l’estructura del consistori per tal de reduir la temporalitat dels professionals de les àrees relacionades amb serveis socials, a més de les previsions de baixes, jubilacions, i de les necessitats d’estabilitzar laboralment la plantilla de l’Ajuntament.\nEn base a aquesta anàlisi, aquest 2021 s’aprova una convocatòria adreçada a reforçar tècnicament els equips, reforçar l’estructura territorial de l’Ajuntament, restituir vacants rellevants que es generen i millorar el repartiment de les càrregues de treball. Les bases que regulen aquestes convocatòries introdueixen, doncs, millores derivades de l’experiència dels processos anteriors i d’aportacions de la representació sindical.


Gent del Ter reclama que es replantegi la variant i s'aprofitin vies existents - Diari de Girona\nGent del Ter reclama que es replantegi la variant i s'aprofitin vies existents\nEl grup ecologista Gent del Ter ha presentat al·legacions al projecte de millora de la variant de Torroella de Montgrí i ha demanat que es replantegi totalment per tal d'evitar grans inversions, de manera que s'adeqüi a la conjuntura econòmica actual aprofitant les vies ja existents. Entre els arguments que manifesta Gent del Ter en la seva al·legació, exposa que si es fa la variant l'activitat econòmica de Torroella se'n veurà afectada negativament.\nD'altres raones per oposar-se al projecte de variant de Torroella dissenyat per la Generalitat són que Gent del Ter no troba justificable la construcció d'una carretera elevada i un pont nou; que la despesa econòmica és innecessària i desproporcionada si es té en compte el volum de trànsit real i el fet que existeix una altra via a Parlavà que es podria potenciar. Aquesta opció, apunta el col·lectiu, permetria evitar expropiacions.\nQuant al projecte, Gent del Ter proposa que la carretera d'Ullà es pot aixecar entre 0,5 i un metre tenint en compte els drenatges i passos de fauna, i recordant que aquesta zona afectada és molt propera al Parc Natural i s'han de respectar els connectors biològics. I afegeix que es podria millorar la connexió entre Ullà i Torroella de Montgrí.


Empreses i Emprenedors - Ajuntament de Subirats\nGràcies al conveni de col·laboració amb l’Ajuntament de Sant Sadurní d’Anoia, les persones emprenedores i les empreses de Subirats poden accedir als nombrosos serveis que ofereix el centre Nexes.\nL’objectiu de Nexes és impulsar i donar suport a la iniciativa emprenedora i al teixit empresarial creant sinergies i enfortint el teixit productiu del nostre entorn.\nS’ofereixen serveis per a la creació, la consolidació i el creixement de noves empreses i de les ja existents per fomentar la competitivitat.\nNexes dona cobertura territorial als municipis de la demarcació estratègica del Penedès Nord, que inclou els municipis de Mediona, Sant Quintí de Mediona, Sant Pere de Riudebitlles, Torrelavit, El Pla del Penedès, Gelida, Sant Llorenç d’Hortons i Subirats.\nPla de viabilitat per a pimes (18.02.2021)\nAjuts per a persones afectades per un ERTO (15.02.2021)\nNou pla d’ajuts directes (09.02.2021)\nSOC – Portal de feina de la Generalitat de Catalunya\nFederació d’Empresarial del Gran Penedès\nEscola d’enologia i viticultura Mercè Rossell i Domènech


Samartín d'Ozcos - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nSamartín d'Ozcos (en gallec San Martín de Ozcos i San Martín de Oscos en castellà) és un conceyu asturià localitzat a la comarca de l'Eo-Navia vora al límit amb Galícia. Limita al nord amb el concejo d'Eilao, al sud amb Grandas de Salime, a l'est amb Pezós i a l'oest amb Santalla i Vilanova d'Ozcos. L'extensió total és de 66,28 km². La seva xarxa viària s'articulaal voltant de la comarcal AS-13, que entra per A Veiga en direcció a Pezós.\nEscut de Samartín d'Ozcos\n43° 15′ 55″ N, 6° 57′ 42″ O / 43.2654°N,6.9617°O / 43.2654; -6.9617Coord.: 43° 15′ 55″ N, 6° 57′ 42″ O / 43.2654°N,6.9617°O / 43.2654; -6.9617\nJosé Antonio Martínez Rodil\nDes del punt de vista geològic cal dir que Samartín, presenta unes característiques similars als concejos occidentals. El seu terreny és en la seva major part cambrià i silurià, amb predomini de la pissarra, deformat per l'orogènia herciniana. La consistència de les faixes de pissarra és variable, trencant-se la majoria d'elles en fulles més o menys grans, i convertint-se en material de teulada de cases. Cal destacar també l'existència d'una faixa de quarsita, com la que s'estén des de Piorno fins a Boimouro. Ortogràficament parlant, podem diferenciar dues zones en el concejo. La septentrional, presenta una topografia molt més complicada, amb la presència de grans pendents, sent els cordals de San Isidro i del Eirelo les seves altures més destacades. També presenta aquesta zona, les conques dels rius més importants com el Sotuelo, el Ahio i el Ferreira, formant grans i profundes valls.\nL'altra zona correspon a la zona meridional, i comprèn un relleu molt més suau amb altituds que ronden els 900 metres, com el munti Marón (899 m) i el Sivela (888 m). És una zona fèrtil i de cultiu fàcil, donant-se en ella unes condicions per a la vida humana molt més favorables que en la seva part spetentrional. Els seus rius més importants són el Ahio, el Sotuelo i el Ferreira, desembocant els dos últims en el primer, que al seu torn aboca les seves aigües en el Agüeira en Pezós. Pertanyen tots ells a la conca del ric Navia i discorren per la zona septentrional. De la seva zona més fèrtil cal esmentar al riu Samartín o Candal, també afluent del Agüeira. A part de tots aquests rius, Samartín és terra de nombrosos rierols i rierols que van ser aprofitats temps enrere en molins i ferrerías. El seu clima, àdhuc dintre del general asturià, és molt fred i dur a l'hivern, amb estius frescos i curts. Són freqüents en èpoques hivernals les nevades, arribant-se a produir aquestes de manera copiosa i dificultant seriosament les comunicacions per carretera del concejo. Respecte a la seva vegetació, cal diferenciar de la mateixa manera, la vegetació de muntanya i la de ribera, sent els boscos de castanyer, roures i pineda els de major presència en el concejo. Les seves zones meridionals presenten un terreny molt més fèrtil i cultivable, produint-se cereals com el blat, sègol i blat de moro, a més de bones quantitats de patata.\nLa capital del concejo és Samartín, emplaçada en la part meridional del territori. Està situada a una altitud de 697 metres i en ella s'agrupa el nucli de població més important del concejo amb més de la meitat del total d'habitants. Samartín es troba emmarcat dintre de la comarca dels Oscos, contant tota la zona amb un marcat i característic dialecte molt semblant al gallec.\nLa nota més característica de Samartín d'Ozcos durant bona part del segle xx, és la presència d'alts i baixos de població fins a la dècada dels seixanta que es registra la seva cota més alta amb 2.024 habitants. A partir d'aquesta data el que realment és característic de la seva població, és la pèrdua gradual i constant d'ella, caient a nivells seriosament preocupants que ens mostren una densitat avui dia de 8,4 hab./km². Aquest descens que s'observa, té la seva causa principal en el moviment migratori produït per motius laborals, sobretot de les dones joves, que arriba a alterar l'estructura demogràfica de la zona, on veiem un envelliment de la població i un desequilibri de sexes, sent majoritaris els homes, i que ens mostren una piràmide de població invertida.\nLa població actual es divideix en quatre parròquies que són les de Eilao, Labiaróu, Samartín i Pezós, sent Samartín l'única que supera les 100 persones. També cal ressenyar com es va dir anteriorment, que la major part de la població es localitza en la seva part meridional, que presenta un terreny molt més apte per a la vida. Des del punt de vista econòmic, Samartín d'Ozcos presenta una gran dependència del sector primari generant un 83,10% de les ocupacions locals. La ramaderia és el motor que impulsa la seva economia, sent el bestiar boví el de major presència en el seu territori, clarament orientat cap a la producció de carn. Pel que fa al cultiu i ús del sòl, els cultius tradicionals de cereals, leguminosas i hortalisses són els més destacats, i l'autoconsum és la seva finalitat primordial. El sector secundari de la indústria i la construcció, tot just té repercussió en el concejo, representant a un 3,87% de la població activa, pertanyent la majoria a edificació i obres públiques.\nEncara que avui gairebé no tingui representació, cal destacar la influència de les ferrerías artesanes durant el segle xvii, que utilitzaven el ferro de la zona. Del sector terciari dels serveis cal ressaltar que ha estat l'únic que va en augment, representant en l'actualitat al 13,03% de les ocupacions. Aquest creixement es deu sobretot a l'augment del turisme rural i actiu, habilitant-se en la zona per a tal efecte, diverses cases de llogaret i hostals-restaurants que oferixen els plats típics i tradicionals de la zona dels Oscos.\nLa història del concejo de Samartín d'Ozcos presenta els mateixos trets que els altres de la zona dels Oscos en l'època prehistòrica i l'edat antiga i moderna fins a 1154, presentant una història comuna amb Santalla fins al moment de l'emancipació episcopal en 1584. La primera presència humana en territori de Samartín es remunta al període neolític, com així podem aventurar gràcies a les restes tumulars trobats en Os Pedrousos (Teixeira). Així mateix van aparèixer restes d'antigues explotacions mineres en Arruñada, Piorno, Covas del Resalao, i les valls del Sotuelo i el Ahío. Dintre de l'edificació castrenya cal destacar els trobats a San Isidro i el Pic de la Mina, prop de Bousoño situats ambdós en zones elevades i amb un clar motiu defensiu, trobant-se fosses, muralles i lloses clavades.\nEn relació amb aquesta cultura, es va trobar a Valderreixe una diadema realitzada en or i que és la diadema de Samartín d'Ozcos. L'existència de minerals també va atreure a aquesta zona a gents diverses amb la finalitat d'explotar les seves mines, trobant-se en Tabladas i en la ribera del riu Santalla restes de treballs romans relacionats amb la fosa com els gresols de pedra i els cons d'escòries. Durant l'etapa medieval el concejo de Samartín conjuntament amb Santalla va pertànyer, gràcies a la cessió realitzada pel monarca Alfons VII de Castella en 1154 a l'església d'Oviedo, al gran concejo episcopal de Castropol. Els alcaldes episcopals d'ambdós concejos es presentaven a les juntes castropolenses en el camp de Tablado.\nAquesta situació de dependència de la mitra continua fins a 1584, any en el qual gràcies a la desamortització produïda sota mandat de Felip II, i amb l'autorització del Papa Benedicte XIII, els seus habitants compren el territori organitzant-se com a municipi independent i autònom. Aquesta desamortización va ser realitzada per les despeses originades per les successives guerres en les quals estava present el regne espanyol i que van fer possible, gràcies a l'autorització Papal, la venda dels terrenys obispales a la gent del poble. L'expedient de llibertat va començar en 1583, sent un any més tard quan finalitza, arribant-se a llavors el títol de vila. De les èpoques més actuals, cal destacar la presència en la guerra de la Independència de nombrosos mossos dels Oscos que es van unir a les tropes de Castropol, que es van caracteritzar per la seva especial bravura i lluita pel seu territori. En el segle xx, igual que la resta del Principat i de l'Estat, la guerra Civil assola el territori, vivint-se situacions difícils, encara que avui romanen ja en l'oblit.\n↑ «Expedient amb els topònims oficials de Samartín d'Ozcos». BOPA.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Samartín d'Ozcos\nGuía del Occidente. Samartín d'Ozcos\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Samartín_d%27Ozcos&oldid=25822204»\nDarrera modificació: 27 des 2020 a les 18:35\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 27 des 2020 a les 18:35.


Holiday home Lot Préville Pernes-les-Fontaines França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n-, La Bouchet, Pernes-les-Fontaines, França, 84210 - Veure al mapa\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Holiday home Lot Préville és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Pernes Les Fontaines. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Pernes Les Fontaines. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com aparcament de cotxes.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara piscina privada, balcó/terrassa, aparell de televisió, nevera, forn microones per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent piscina exterior. Holiday home Lot Préville és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Pernes Les Fontaines.


Educació i lleure a Creu Roja Joventut la Noguera en el marc del Dia Universal de la Infància - Balaguer Televisió\nEducació i lleure a Creu Roja Joventut la Noguera en el marc del Dia Universal de la Infància\nEl dret a l’educació, a la salut, a un habitatge o a jugar són alguns dels drets principals que tenen els infants i sovint no es cobreixen.\nEl 20 de novembre se celebra el Dia Universal dels drets dels infants, una data que té com a objectiu recordar a la ciutadania que els nens i nenes són el col·lectiu més vulnerable i el que pateix més les crisis i els problemes del país.\nDes de Creu Roja la Noguera, fa anys que treballen amb els infants a través de diferents projectes d’inclusió social amb l’objectiu de cobrir les mancances educatives, lúdiques i d’habilitats socials que presenten els nens i nenes de la comarca.\nPer tal de realitzar activitats diàriament, tenen dos projectes en marxa, el primer adreçat als més petits és el Projecte esplai, en el qual s’ajuda als nens i nenes a fer els deures que porten de l’escola i després dediquen una hora a l’educació en lleure.\nPer als joves adolescents que no tenen prou recursos econòmics, hi ha el Projecte èxit escolar, on se’ls fa reforç de les matèries que més els costen i d’aquesta manera se’ls ajuda a treure’s el títol de l’ESO.\nPer a fer possible aquestes tasques, darrere hi ha un equip que està format per perfils molt diversos, des de voluntaris de la pròpia entitat fins a ex professors que aporten el seu granet de sorra a nivell educatiu.


Les residències temen rebrots de covid però se senten més preparades per afrontar-los - Regió7\nLes residències temen rebrots de covid però se senten més preparades per afrontar-los\nEl departament de Salut dicta protocols per als centres de gent gran, que en alguns casos ja s'estan aplicant a hores d'ara\nUna visita d'una familiar a una resident en la fase de desescalada a la residència de Santpedor arxiu particular\nA les residències hi ha por davant de nous possibles brots de covid, però es veurien més capaces d'afrontar-los que fa tres mesos. És la sensació que hi ha entre les direccions de centres consultats per aquest diari coincidint, ahir, amb les noves mesures que va anunciar el Govern català per combatre possibles rebrots de cara a la tardor des de les residències. És un pla que pretén dotar-les de mecanismes ràpids de detecció, aïllament i actuació (vegeu el desglossat de la dreta) si es detecta algun cas, i que en bona part les residències ja havien previst.\nDesprés de tres mesos «n'hem après, i la situació no té res a veure amb les primeres setmanes», apunta la directora de la residència municipal Sant Bernat de Sallent, Maria Rosa Igual. I és que aquest centre té en estoc material sanitari «per a tot l'estiu», dues habitacions preparades i reservades per si calen aïllaments, i també prioritza la sectorització mitjançant un treball en unitats de convivència «amb un professional de referència per a cada deu residents, activitats i fins i tot lavabos també per a cada grup... per mirar que comparteixin el mínim», apunta la directora, ara més preocupada pel contacte dels residents amb l'exterior que per la seva preparació interna.\nLa residència l'Onada de Santpedor tampoc no ha estat un centre problemàtic per casos de covid. Tanmateix hi ha por a possibles rebrots, admet la seva directora, Jessi Ragués, si bé també confia que «estaríem més ben preparats» que fa tres mesos. En aquest sentit, és crítica amb la situació de desemparament amb què diu que es van trobar les residències a l'inici de la pandèmia, però valora positivament com s'estan gestionant darrerament i els protocols que s'imposen. «Hem anat seguint que tocava», i per exemple, aquesta residència ja havia previst tres places lliures per a possibles aïllaments.\nRagués celebra la intenció de dotar les residències de més personal com va anunciar ahir la Generalitat, però sobretot destaca que cal mantenir una bona coordinació amb l'assistència primària: «No som un hospital però som com una casa gran, i ens calen més recursos sanitaris». També reclama més testos PCR «com a mínim un cop al mes». Admet que el departament hi està més a sobre, però que encara arriben molt amb comptagotes en cas que no hi hagi simptomatologia, quan «seria una bona manera de detectar possibles asimptomàtics».\nEl director de la residència Sant Víctor d'Artés, Josep Maria Macià, considera que les condicions per afrontar una possible nova onada serien més òptimes, tot i així, apunta que no es pot abaixar la guàrdia, «ja que encara no es coneix prou aquest virus». Macià veu amb bons ulls el pla de contingència impulsat per la Generalitat davant l'amenaça d'una possible segona onada, però considera que «falta saber com es concretarà aquesta injecció de capital en el dia a dia de les residències». Una de les mesures determina que els centres residencials hauran de disposar de places lliures per si cal fer aïllaments. Per norma general, es demanarà entre el 4 i el 5% dels llits buits en les concertades i tres llits en les privades. «Aquest percentatge es podria incrementar, ja que als centres més petits representa una porció molt petita dels llits», apunta. En el seu cas, el centre disposa de set llits lliures per poder gestionar un possible aïllament.\nDes de la residència de la Font dels Capellans de Manresa, Anna Valverde destaca que, a diferència d'uns mesos enrere, el personal del centre se sent més preparat per afrontar una possible segona onada, «ja que tenim protocols definits, equips de protecció individual suficients i disponibilitat de llits per si cal aïllar pacients que donin positiu». Valverde sosté que el centre conserva en estoc una bona part del material, ja que ara com ara encara reben equips de protecció individual per part de la Generalitat.\nEn el cas de la residència Sant Bernabé de Berga, Ester Cardona confia que les mesures anunciades arribin a bon port, tot i així, considera que la Generalitat hauria de treballar per resoldre la precarietat laboral que pateixen els treballadors del sector. Un dels anuncis de la Generalitat és que les residències sumaran 1.800 treballadors i 450 sanitaris prestaran servei als centres des del sistema de salut. «En lloc d'augmentar la ràtio de professionals, seria més adient una millora de les condicions laborals dels treballadors», sosté. «El departament ha de treballar per tal d'aconseguir un model on els cuidadors siguin professionals de primera», reivindica.


Sol·licitud de reproducció i ús públic de documentació de l'Arxiu Municipal de Girona\ndiumenge 24 d'octubre 2021, 02:16:13\nUs trobeu a: Seu electrònica » Tràmits i serveis » Registre electrònic » Catàleg de tràmits. Tots els tràmits de la A a la Z » Sol·licitud de reproducció i ús públic de documentació de l'Arxiu Municipal de Girona\nSol·licitud de reproducció i comunicació pública en qualsevol mitjà de qualsevol tipus de document administratiu del fons documental de l'Ajuntament de Girona, amb independència de la seva data i suport, o de documents d'altres fonts dels quals l'Ajuntament no en detingui els drets d'explotació.\nEl pagament de la taxa és anterior al lliurament de la documentació.\nL'aplicació de taxes o preus públics depèn tant de la finalitat de la reproducció com del fet de si es posseeixen o existeixen drets de tercers sobre la documentació a reproduir.\nLa reproducció de documentació està subjecte al compliment de la normativa específica del servei, d'acord amb les limitacions derivades del seu estat de conservació, l'existència de drets de propietat intel·lectual o de dades de caràcter personal.\nÉs aconsellable contacta prèviament amb l'Arxiu Municipal de Girona a través de:\n- l'Arxiu Administratiu de l'Ajuntament\n- l'Arxiu Històric de la Ciutat\n- RDL 1/1996, de 12 d'abril, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de Propietat Intel·lectual.\n- Llei 17/1982, de 15 de maig, de protecció civil del dret a l'honor, a la intimitat personal i familiar i a la pròpia imatge.\n- Llei 10/2001, de 13 de juliol, d'arxius i documents de Catalunya.\n- Reglament de l'Arxiu Municipal de Girona, aprovat pel ple en data 12 de febrer de 1993.\nTaxes i preus públics Arxiu Municipal de Girona


cursos:escola_inclusiva:dco1:modul_2:practica_4 [Formació del professorat]\nDCO1- Coeducació per a una educació no sexista\nPràctica 4. Els sabers femenins a l'educació\n[…] la mujer tiene destino propio, […] sus primeros deberes naturales son para consigo misma, no relativos y dependientes de la entidad moral de la familia que en su día podrá constituir o no constituir; […] su felicidad y dignidad personal tienen que ser el fin esencial de la cultura. Emilia Pardo Bazán\nAbans de començar aquest tema, hem de reflexionar una mica. Per exemple, coneixeu alguna dona que hagi estat important en les ciències o en les matemàtiques, o en la música, la literatura o l'art …? Quin és el seu nom?\nLa presència de les dones en els llibres d’història, en els museus, en els llibres de text "oficials" és força minoritària. Fins fa pocs anys, les dones no apareixen, o ho fan poques vegades, en el que s’ha anomenat espai públic per contraposar-lo a l’espai domèstic i privat. Aquestes concepcions discriminatòries vers les dones s’han produït en tots els àmbits de la societat i s’han fonamentat en l'estructura patriarcal. Això vol dir que durant segles i segles s'ha menyspreat el saber i el fer de les dones i s’han premiat els coneixements i les accions dels homes.\nAquest tipus de societat injusta, que ha dominat al llarg de tota la història, ha col·locat en franca discriminació tot allò considerat femení. Aquest fet ha estat molt perjudicial per a les dones, en primer lloc, perquè han estat discriminades i separades de determinat afers i sabers, però també ha estat perjudicial per als homes, ja que ha negat sensibilitats només reconegudes com a femenines, com són ara els sentiments i la cura de les persones i ha obligat a definir una masculinitat marcada amb papers masclistes que no tots els homes volen assumir.\nLa nostra societat sovint ha definit i ha establert molt clarament què forma part de la cultura del saber de la humanitat, però ha deixat de banda la vida i el sabers de les dones. Si apartem una mica la mirada d'aquest sabers oficials i ens desplacem a la recerca dels sabers de les dones, ens podem preguntar: com s'han assolit?, com els han transmès?, per quines vies?, quina ha estat la seva contribució al desenvolupament de la humanitat? Aleshores ens adonem que ha estat un saber paral•lel, conegut i que és necessari visibilitzar sense més dilacions.\nPer altra banda, l'accés a determinats llocs laborals importants ha estat reservat només per a homes i, tot i la presència de moltes dones en llocs de responsabilitat, encara continua sent una situació minoritària. Sembla una contradició ja que avui en dia moltes coses han canviat: s'han concedit drets legals d’igualtat entre homes i dones, i s'ha començat un camí més just per a uns i altres. Tanmateix les lleis i la realitat no sempre van unides, perquè el que cal és un canvi en la vida i en la mentalitat del conjunt de les persones, dones i homes.\nPer això, l'escola, té un valor transformador i fonamental per fer possible el canvi, la coeducació no és solament la igualtat legal, sinó un treball més ampli, que incorpori la mirada i els sabers de les dones i que cal promoure en els centres escolars i des de la comunitat educativa.\nMireu aquestes imatges de dones conegudes i contesteu les preguntes.\nEscolliu, entre les imatges presentades, dues que conegueu. Per què les coneixeu? Les heu estudiat? A la universitat, en llibres de text, per propi interès?\nEscolliu entre les imatges presentades dues que no conegueu. Busqueu què van fer, per què són importants? Que us ha sorprès d'elles ?\nEscolliu dues dones que siguin importants per a vosaltres i hagin estat capdavanteres d'algun saber i que no estiguin entre les imatges vistes més amunt. Justifique per què les heu triat.\nMòdul 4 , Pràctica 1. Com portem els sabers femenins a les aules?\nMireu la llista de dones pintores del segle XX:\n* Lola Anglada, Louse Bourgeois, Romaine Brooks, Judy Chicago, Sonia Delaunay, Alexandra Exter, Audrey Flack, Natalia Gontxarova, Barbara Hepworth, Eva Hesse, Jenny Holzer, alexis Hunter, Frida Fahlo; Mery Kelly, Lee Krasner, barbara Kruger, Marie Laurencin, Maruja Mallo, Marisol, Anna Mendieta, Tina Modotti, Paula Modersohn-Becker, Gabriele Münter, Alice Neel, Louise Nevelson, Georgia O'keeffe, Liubov Popova, paula Rego, Germaine Richier, Bridget Riley, Faith Ringgold, Olga Rozanova, Olga Sacharoff, Kay Sage, Nikkide Saint Phalle, Àngeles Santos, Miriam Schapiro, Cindy Sherman, Vieira da Silva, Monica Sjoo, Sylvia Sleigh, Susana Solano, Nancy Spero, Varvara Stepanova, Sophia Taueber-Arp, Dorothea Tanning, Rosemarie Trockel, Remedios Varo…\nQuines coneixeu ? Quines heu treballat amb l'alumnat? Quines us agradaria treballar?\nSi no sou docents, quins referents femenins tenen els vostres fills/ les vostres filles? Quins referents femenins us agradaria que coneixèssin?\nVegeu Germanes de Shakespeare. Hi trobareu una experiència de literatura.\nDes de la vostra matèria, sigui literatura, història, filosofia, matemàtiques, ciències, art, música o qualsevol altra, ¿us podríeu fer un plantejament similar? Aquesta experiència correspon a una matèria optativa, però la idea central és de visibilitzar les dones, la seva vida i la seva obra, la seva manera d’entendre el món, fins i tot, fer una revisió del cànon que ens imposa uns models de perfecció o qualitat.\nSi no sou docents, quin tipus d’activitats podrieu fer amb els vostres fills i/ò les vostres filles per a visibilitzar les dones, la seva vida i la seva obra, la seva manera d’entendre el món, fins i tot, fer una revisió del cànon que ens imposa uns models de perfecció o qualitat.\nMireu a la pàgina web de Coeducació i Igualtat de gènere de l'XTEC, Les dones i les filosofies l'exposició realitzada per Conxa Llinàs, Anna Masó i M. José Sánchez, propietat de la Diputació de Barcelona. Oficina Tècnica del Pla d’Igualtat de dones filòsofes, on hi ha recollides vint-i-quatre filòsofes de diferents èpoques:\n2. Caterina d'Alexandria (Alexandria, 289-307)\n3. Hipàtia d'Alexandria (Alexandria, 370-415)\n8. Teresa d'Àvila (Àvila, 1515-Alba de Tormes, 1582)\n9. Marie de Gounay (París, 1566-1645)\n13. Flora Tristán (París, 1803-Bordeus, 1844)\n22. Simone de Bauvoir (París, 1908-1986)\nBusqueu tres que us siguin conegudes i escriviu els trets més importants de la seva obra.\nDe les imatges presentades a la pràctica 1 d’aquest mòdul i amb l’ajut d’aquest web digueu quines són les dones que van destacar pel seu treball científic.\nA la web del projecte “Wikidones” trobareu itineraris per a treballar diferents àmbits amb perspectiva de gènere, ja sigui a l’aula o a casa.\nUna proposta interessant i distreta és veure la pel·lícula Hipàtia i reflexionar a la llum del que esteu treballant en aquest mòdul.\nTambé pot resultar molt pràctic que feu una anàlisi del llibre de text que utilitzeu a l'aula o que utilitzin els teus fills i/ò les teves filles. Segur que ara hi trobareu a faltar moltes coses.\nGraella per l'anàlisi de llibres de text\nSabers femenins a l'època moderna és un llibre que recull les aportacions de diferents dones en la ciència, l'art, l'escriptura i el pensament.\nAutoreflexió i redescripció\nAquesta activitat és molt interessant per anar construint el procés d'aprenentge. Recordeu d'omplir les caselles corresponents al mòdul 2 del full de continuïtat. És molt important de fer una bona reflexió sobre el punt de partida, és a dir, en iniciar el mòdul; anotar el que anem aprenent amb les pràctiques i que podem incorporar al Projecte final.\nFull de continuïtat


Park Hotel Cassano Cassano D'Adda Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 3 allotjaments a Cassano D'Adda.\nStr.Provinciale 104, Cassano d'Adda, Cassano D'Adda, Itàlia, 20063 - Veure al mapa\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Park Hotel Cassano és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Cassano D'Adda. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Park Hotel Cassano, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes són només algunes de les comoditats que fan que Park Hotel Cassano sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nL'ambient de Park Hotel Cassano es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, escriptori, mini bar, telèfon són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Centre esportiu, sauna, spa, massatge, jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Cassano D'Adda, el Park Hotel Cassano és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nTots els tipus de viatgers (72) Parelles (14) Viatgers en solitari (47) Famílies amb infants petits (3) Famílies amb infants grans (2) Grups (6)\nAllotjaments a Cassano D'Adda


El European Film Challenge, que enguany celebra la seva 4ª edició a Espanya, és una iniciativa de la indústria cinematogràfica europea per a acostar el cinema europeu al públic jove.\nAl llarg de l'any es proposen tres desafiaments en els quals es convida als usuaris que es registren en la seva plataforma a visionar 10 pel·lícules europees en 10 setmanes. Aquests visionats donen punts, però ha de demostrar-se pujant una foto que provi que aquestes pel·lícules s'han vist i, molt important, que ha estat en una plataforma legal o en una sala de cinema. El participant que més punts aconsegueixi s'emportarà un viatge a un festival de cinema internacional.\nPRIMER DESAFIAMENT 2021: CANNES\nFins al pròxim 3 de juny, els usuaris podran participar en aquest repte i acumular punts veient pel·lícules europees i pujant les seves fotos a la web https://europeanfilmchallenge.eu/es/.\nLa primera pel·lícula European Film Challenge sumarà 40 punts.\nSEGON DESAFIAMENT 2021: SANT SEBASTIÀ\nAquest desafiament arribarà al juliol i es proposa trobar al jove més cinèfil del país i convertir-lo en crític del millor cinema europeu durant un any.\nEl guanyador també assistirà al Festival de Sant Sebastià acreditat com a membre de EFC (viatge i allotjament inclosos). I com a novetat, aquests premis s'implementaran amb la celebració de l'esdeveniment Films&Friends, una preestrena (d'una pel·lícula europea) exclusiu per al guanyador i els seus convidats.\nTERCER DESAFIAMENT 2021: FESTIVAL DE BERLÍN\nAquest desafiament tindrà lloc a partir d'octubre.\nEls tres desafiaments comparteixen alguns beneficis anuals comuns: els guanyadors rebran un equip d'enregistrament per valor de 300€ que els permetrà crear continguts; 15 entrades de cinema per a pel·lícules europees; una subscripció anual a Filmin Plus que inclou 25 vals per a pel·lícules diamant; accés a passades de premsa, entrevistes, premieres i altres esdeveniments de promoció.


La zona per a vianants de Callaueta s'estrenarà amb festa\nLes obres, que van començar el 18 de gener, estan a punt de finalitzar\nMarsol i Astrié, ahir a Callaueta.\nLes obres de transformació del carrer Callaueta en un espai per a vianants, que van començar el 18 de gener, estan a punt d’acabar. La zona compta amb prop de 700 negocis, fet que suposa gairebé una cinquena part del teixit empresarial de la parròquia.\nHo van constatar els cònsols major i menor, Conxita Marsol i David Astrié, ahir al migdia quan van desplaçar-se a la zona per avaluar l’estat dels treballs. Tot i que es pot passejar per part del carrer, s’inaugurarà les pròximes setmanes oficialment amb una gran festa organitzada per l’ens comunal i l’Associació de Comerciants de Riberaygua i travesseres. La inauguració es farà en cap de setmana amb actuacions, animacions i promocions.\nLa conversió en zona per a vianants del carrer Callaueta és una de les accions destacades que es duen a terme a la zona comercial de Riberaygua i travesseres per integrar el barri (Prada Ramon) a l’eix central, en el marc del pla integral de reactivació d’una de les zones més importants i cèntriques de la parròquia, que compta amb prop de 700 negocis, xifra que suposa gairebé una cinquena part del teixit empresarial d’Andorra la Vella.\nEl nou Callaueta, que elimina el pas dels vehicles i l’estacionament al carrer per fomentar el passeig com ja s’ha fet en altres punts de la parròquia, com en el cas del carrer Sant Esteve a Prada Ramon, contribuirà a dinamitzar la zona comercial ja que compta amb diversos establiments de restauració que oferiran servei de terrassa.\nAquestes millores urbanístiques han suposat una inversió d’uns 400.000 euros.\nala soroll soroll i mes soroll\nla marsola haurie de fers ho mirar\nyupi que be va dir..yupi que be, ara hi haurà menys moviment per la zona (ja que han tret totes les places de parquing)...mare de deu quins invents per acabar amb els petits comerços...\nDoncs jo crec que als petits comerços els afavoreix més aviat\n#1 yupi que be\nyupi que be, ara hi haurà menys moviment per la zona (ja que han tret totes les places de parquing)...mare de deu quins invents per acabar amb els petits comerços...


febre glandular: nens i adolescents\nSobre la febre glandular\nLa febre glandular o la mononucleosi infecciosa són causades per Virus Epstein-Barr.\nEl virus Epstein-Barr es propaga de persona a persona a través de la saliva. És per això que a vegades la febre glandular s’anomena “malaltia del petó”.\nSímptomes de febre glandular\nEl virus Epstein-Barr sol infectar a les persones 30-50 dies abans que apareguin cap símptoma.\nEls nens petits amb virus Epstein-Barr poden tenir molt pocs o cap símptoma evident. Només el 50% dels nens més grans presenten símptomes.\nQuan hi ha símptomes de febre glandular, es produeixen gradualment i podrien incloure:\nsensació general d’estar malament i cansat\nmal de gola, que sol durar una o dues setmanes\nglàndules limfàtiques tendres i inflamades, principalment al coll (i sovint a les aixelles i l’engonal)\ndolor d’estómac, causat per un fetge i una melsa augmentats\nerupció vermella i tacada al tronc del vostre fill.\nFebre glandular els símptomes poden durar setmanes o fins i tot mesos, especialment el cansament o la falta general d’energia.\nComplicacions amb febre glandular són rares. Aquestes complicacions inclouen infecció hepàtica (o hepatitis), meningitis i pneumònia.\nMés del 90% dels adults han estat infectats amb virus Epstein-Barr. Aquests adults tindran anticossos del virus, per la qual cosa no solen tenir un segon episodi de malaltia causat per aquest virus. Això vol dir que, si el seu fill ha tingut febre glandular, és poc probable que torni a obtenir-lo.\nEl vostre fill ha de veure un metge sobre la febre glandular?\nté mal de gola que no millora al cap de cinc dies\nes queixa d’un cansament extrem que no millora després d’un dia o dos de descans\nté glàndules inflades que romanen inflades i / o doloroses durant més de pocs dies\nté dolor d’estómac que dura més de pocs dies.\nHauríeu de veure el vostre metge de capçalera, anar a l’hospital o trucar a una ambulància si el vostre fill té un mal d’estómac en qualsevol moment.\nConsulteu també el metge de capçalera si us preocupa o teniu cap altra pregunta.\nProves de febre glandular\nEl vostre metge pot decidir confirmar la febre glandular fent un examen de sang al vostre fill.\nTractament per a la febre glandular\nHi ha cap tractament específic, cura o vacuna per febre glandular.\nEls antibiòtics només funcionen per a infeccions causades per bacteris. Això vol dir que els antibiòtics no funcionen per a la febre glandular, ja que és causada per un virus.\nTu pots tractar els símptomes de febre glandular. Això inclou controlar el dolor i el malestar amb el paracetamol en dosis recomanades, i assegurar-se que el vostre fill descansi molt, beu molts líquids i menja bé.\nSi el metge troba que la melsa del seu fill s’amplia, el seu fill hauria d’evitar l’esport de contacte durant almenys tres mesos. Els esports de contacte augmenten el risc de trencar o esquinçar la melsa.\nNo proporcioneu aspirina al vostre fill. Pot provocar un trastorn rar, però potencialment fatal, conegut com a síndrome de Reye.\nPrevenció de la febre glandular\nSi el fill té febre glandular, animeu-lo a no compartir envasos per beure o raspalls de dents amb altres persones. També hauria d’evitar fer un petó a la gent. És important tenir-ne una bona higiene personal, especialment el rentat de mans.\nNo cal mantenir el vostre fill a casa per controlar la propagació de la febre glandular.


Kiko Hernández torna a tenir un problema | GTRES\nKiko Hernández intenta millorar la seva imatge pública, però no ho aconsegueix\nper Daniel H. Marín 22/12/2021 10:35h\nKiko Hernández, tertulià i presentador de Telecinco, és una de les cares més perseguides de la premsa rosa. Fa molt de temps que treballa als mitjans de comunicació, però sempre ha estat molt curós amb la seva vida privada. El problema és que últimament s'ha relaxat bastant i ha comès errors que el situen al punt de mira.\nEl madrileny va deixar temporalment la feina a la petita pantalla perquè havia de resoldre un assumpte de vital importància. Havia arribat el moment: volia ser pare i necessitava estar tranquil per a poder complir el seu gran somni. Per sort, tot va sortir com ell volia i actualment viu envoltat d'una família meravellosa a la qual satisfà amb tota mena de capricis.\nKiko va presentar les seves filles a la portada d'una revista molt coneguda | cedida\nKiko estava tan emocionat que va cometre un error que va generar molta polèmica: aparèixer en una portada de revista amb les seves dues filles, Abril i Jimena. Les nenes estan en boca de tothom perquè els enemics d'Hernández ho volen saber tot d'elles. Consideren que ha estat ell qui ha exposat les nenes, ja que ha permès que es publiquin certes fotografies.\nEl col·laborador va començar a treballar als mitjans de comunicació després de participar al mític concurs 'Gran Hermano'. De seguida va demostrar que tenia un gran talent per al món de l'espectacle, per això va aconseguir l'èxit tan ràpidament. Ara, però, tot i que han passat més de dues dècades des que va debutar, segueix cometent errors de principiant.\nEl polemista té un exèrcit de detractors disposat a fer qualsevol cosa per a esborrar-li el somriure. Recentment han descobert que el seu punt feble són les seves filles, i aprofiten qualsevol ocasió per a parlar d'elles a les xarxes socials. No obstant això, Hernández no té por i es nega a deixar de compartir certs moments amb els seus fans.\nKiko Hernández comparteix un secret: «Desagraït»\nKiko té una relació molt delicada amb els espectadors de Telecinco, ja que no aconsegueix trobar el seu lloc entre l'audiència. Els seus enemics fan servir les xarxes socials per a treure a la llum els pitjors moments que ha viscut a la petita pantalla. I l'han acusat de ser un «manipulador» i un «desagraït».\nEl col·laborador està intentant millorar la seva imatge pública, per això publica moments íntims amb la seva família. Vol demostrar que la seva faceta de personatge controvertit no és més que una disfressa, però no aconsegueix convèncer els espectadors. Fa poc ha publicat una fotografia que deixa clar que és molt bon pare i que passa molt de temps amb les seves filles, Abril i Jimena.\nEl nou look de Kiko Hernández ha generat polèmica | Instagram\nKiko ha visitat el Pare Noel i ha volgut fer partícips d'aquest moment els seus seguidors, per això ha compartit una foto a les xarxes socials. Els seus enemics, però, l'han criticat ferotgement perquè, segons ells, anava molt mal vestit. «No pots anar així», li ha dit un internauta fent referència al xandall tan cridaner que portava.\nKiko Hernández fracassa a 'Sálvame'\nEl madrileny ha intentat per tots els mitjans deixar clar que el comportament que té a Telecinco és una simple estratègia televisiva. No obstant això, el públic de 'Sálvame' no oblida certes coses que ha fet. El més greu és que això afecta la seva família de manera directa, ja que els espectadors li recorden que ell també té alguns secrets.\nAbril i Jimena estan en boca de tots els enemics d'Hernández. I també hi ha una part del públic que entén que elles no tenen res a veure amb els conflictes del seu pare. De moment, Hernández continuarà parlant de les nenes i compartint tot el que li sembli oportú.\nAnar a portada Última hora Televisió Última hora Feina Última hora Família Última hora Instagram\n'Sálvame' troba coses prohibides d'una famosa al descampat: informes mèdics i contracte


¿Una nena amb una disfressa d'astronauta? ¿Un nen preparant les seves delícies de fantasia en una cuina de joguina perfectament equipada? Fins fa molt poc temps això era pràcticament impensable, perquè la gran majoria de joguines estaven fortament marcades per patrons socials i rols de gènere. No era estrany (i malauradament encara no és) trobar joguines "per a nenes" relacionades amb la cura de la família, la salut, l'educació o tasques domèstiques com ara les manualitats, la compra o la cuina, en contraposició amb joguines "per a nens" centrades més habitualment en l'automoció, la construcció, l'esport o l'enginy, entre altres àmbits. És una situació que continua present i que s'accentua particularment en una època de tant consum com és el Nadal.\nHa començat el canvi\nPer sort, sembla que aquestes diferències es van diluint progressivament. Tant és així que des de Tiendeo.com, experts en catàlegs digitals, han pogut constatar que 9 de cada 10 dels principals catàlegs digitals de joguines comencen a ser inclusius pel que fa al gènere. La majoria dels catàlegs tenen una oferta més variada i integren en les imatges i fotografies cada vegada més nens i nenes, indistintament, en diferents contextos i utilitzant diferents joguines. Sembla que aquesta creixent necessitat de la societat per oferir als infants la possibilitat de triar deixant de banda els estereotips està sent escoltada per les marques i comerços i s'està produint lentament un canvi de paradigma que és ja visible. Així mateix, per tipus de catàleg, observem que els que pertanyen a minoristes específics del sector de la joguina són els que tenen més inventiva i integració, mentre que els publicats per supermercats i grans magatzems continuen sent més tradicionals.\nEls colors continuen sent l'assignatura pendent\nTot i aquests passos, el sector de la joguina continua estant molt estereotipat. Un clar exemple d'això és el monopoli de colors rosa vs. blau, que segueix encara molt present tant en el disseny dels catàlegs com en el de les joguines. La bona notícia és que cada vegada van predominant nous formats i plantejaments, com les joguines solidàries que permeten conscienciar i recaptar fons per a projectes socials. O els casos de Playmobil i Lego: el primer, incorporant una princesa cega, una texana en cadira de rodes i un dels personatges amb audiòfons, i el segon creant una ciutat adaptada, la Lego City, amb la presència també de la cadira de rodes. Per la seva banda, marques emblemàtiques del sector com la tan popularitzada Barbie representa ara en una nova col·lecció diferents personatges segons diferents realitats (i fins i tot discapacitats físiques) i maneres d'entendre què és la bellesa.\nLes joguines són un pilar molt important en l'educació constructiva i la canalla n'extreu valors en un entorn en què "tothom és benvingut", com diu Mattel del seu Creatable World, un nou concepte de ninots que venen equipats amb tota mena de perruques i accessoris perquè siguin els nens i les nenes els que experimentin i facin volar la imaginació. Es comencen a trencar tabús a favor de la conscienciació, sí, però encara queda molta feina per fer.


Kristen Wiig - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n22 agost 1973 (47 anys)\nComedianta, actriu de cinema, productora de cinema, actriu de veu, guionista i actriu de televisió\nHayes Hargrove (en) (2005–2009)\nKristen Wiig (Canandaigua, (Nova York), 22 d'agost de 1973) és una actriu de cinema estatunidenca. Tot i ser coneguda pel seu pas per Saturday Night Live, com a protagonista de ficció hom la va veure com Cynthia Morehouse en The Spolls of Babylon, Delores DeWinter en la minisèrie The Spolls Before Dying. Nominada a l'Oscar al millor guió per Bridesmaids el 2012, i al Globus d'Or a la millor actriu per aquesta mateixa pel·lícula.\nEntre 2005 i 2009 va estar casada amb l'actor Hayes Hargrove. A data de 2016, tenia una relació amb l'actor, productor i guionista i director Avi Rothman. Li diuen The Brown Cow, (la vaca marró), segons els seus amics més propers, pel seu amor al xocolata. És vegetariana. Quan va arribar a Los Angeles treballà en moltes coses, una de elles com a cambrera en el restaurant per a executius d'Universal Studios. Explica que de jove, amb els seus amics, solia llençar testos amb plantes als porxos dels seus veïns. En les festes comença a parlar i parlar, i llavors s'adona que tothom la mira i diu (oblidat) i es posa a menjar ràpidament.\nMalgrat que sempre restà interessada en la comèdia, la seva vida professional semblava apuntar en altra direcció després de graduar-se en la universitat de Belles Arts i aconseguir una feina en una clínica de cirurgia plàstica a Nova York. Dos dies abans de començar, se n'anà a Los Angeles on s'uní al grup de còmics The Groundlings, on passà tres anys fins a aconseguir una feina remunerada com a actriu, el 2003, amb el film Melvin Goes to Diner i The Joe Schmo Show en cinema i televisió.\nEmbolic compromès (Knocked Up) (2007)\nDewey Cox: Una vida difícil (Walk Hard: The Dewey Cox Story) (2007)\nNoies sense frens (Whip It!) (2009)\nThe Spolls of Babylon (2014)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Kristen Wiig\nRevista de cinema ACCIóN del mes d'octubre de 2016. (ISSN: 2172-0517)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Kristen_Wiig&oldid=25679143»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 14 des 2020 a les 02:19.


Joan Pagès, portaveu de la Taula de Treball d’Enoturisme de Pimecava - Gastroteca.cat\nInici>Notícies >La veu del sector >Joan Pagès, portaveu de la Taula de Treball d’Enoturisme de Pimecava\nCreiem que l’enoturisme ha de ser prioritari –nosaltres ho vam tenir clar quan ens hi vam iniciar fa quatre anys– i que deixi de ser un mer complement del celler per convertir-se en una important font d’ingressos, tant pel productor com per tot de sectors que també se’n beneficiaran.\nPer enoturisme s’entén un seguit ampli d’activitats, de la visita a les vinyes en bicicleta BTT o en cotxe de cavalls fins al taller de tast però ben organitzat; un dia ofereixes un tast vertical, és a dir, un mateix cava però de diferents veremes, i l’endemà proposes un joc a veure qui endevina els cupatges perquè, encara que el cava es fa amb les varietals macabeu, xarel·lo i parellada, en variar els percentatges canvia el gust i a la gent li agrada aprendre a notar-ho. El futur està en passar a l’acció. Res d’esperar que els clients vinguin. Cal contactar amb agències, tour operadors, recollir amb taxi qui t’arriba a l’aeroport o bé omplir un autocar de turistes de Barcelona que, un cop vist el Museu del Barça i la Sagrada Família, potser els agradarà fer una escapada fora del medi urbà. Has de resoldre la logística: hospedatge, restaurants. Possibilitats n’hi ha moltes.


tens un racó dalt del món: Dues plantetes especials\nEm sembla que haurem de crear el "Club de les persones felices malgrat tot".\nPer pertànyer-hi, només caldrà saber valorar algunes de les moltes coses bones que tenim a l’abast i saber-les gaudir.\n22 de desembre de 2009, a les 9:15\nNosaltres hem tingut la sort de conèixer-te, Tibau.\n22 de desembre de 2009, a les 9:41\ndoncs a gaudir d'akesta sort, k no sol ser equitativa!! :)\n22 de desembre de 2009, a les 11:23\nAquest any a tu ja et va tocr la loteria amb el petito!!\n22 de desembre de 2009, a les 21:03


Notícies - La Taula de Discapacitats reclama l'eliminació de les barreres arquitectòniques a les botigues\nLa Taula de Discapacitats reclama l'eliminació de les barreres arquitectòniques a les botigues\nel 3/jul/07 Anna Gonzalez Societat PDF\nLa Taula per a Persones amb Discapacitat denuncia l'existència de barreres arquitectòniques a les botigues de la ciutat. L'entitat espera que l'Ajuntament enceti el més aviat possible la campanya 'Posa-li ciment' que va anunciar fa set mesos per convertir els esglaons dels comerços en rampes.\nEncara existeixen molts comerços a la ciutat que no estan habilitats per a persones amb mobilitat reduïda i que, per tant, suposen una barrera arquitectònica.\nLa membre de la Taula per a Persones amb Discapacitat, Pepa Llunell, lamenta la manca de sensibilitat d'alguns botiguers.\nTenim molts problemes amb les botigues. La majoria de les noves no tenen rampa. Els botiguers haurien de tenir la consciència d'obrir la casa per a tothom.\nAquesta situació afecta especialment aquells establiments que tenen petits esglaons i que suposen un gran impediment per a les persones amb mobilitat reduïda.\nEl setembre passat, l'Ajuntament va anunciar la posada en marxa de la campanya 'Posa-li ciment' per tal de convertir els esglaons en petites rampes. Set mesos després, la Taula per a Persones amb Discapacitat denuncia que la campanya no s'ha materialitzat. Ho explica Pepa Llunell.\nVam acordar amb l'Ajuntament fer rampes amb ciment a les botigues que tenen petits esglaons. Però això és un nyap.\nL'Ajuntament va començar a preparar la campanya 'Posa-li ciment' durant la Setmana del Discapacitat, celebrada al novembre. Ara, la Taula per a persones amb Discapacitat i el consistori han acordat tirar-la endavant.


pregADVENT - Librería Calamo\npregADVENT. 24 pregàries i activitats per esperar Jesús amb alegria!\nEl que trobareu a continuació són textos i dibuixos que han estat pregats a casa de l'autor i també utilitzats en formacions per a mestres i catequistes.\nCada pregària té la mateixa estructura: títol, dia, dibuix, relat, pregària i proposta d'activitat.\nEncara que es tracta de pregàries adreçades a nens i nenes de primària (fins als 10 anys), poden servir per a moltes edats, i en qualsevol cas, són pregàries per compartir a casa en família, a classe, amb els companys o la catequesi amb tot el grup, i sempre amb l'acompanyament dels familiars, mestres o catequistes.\nFernàndez Sola, Juanjo


Junqueras contradiu Santi Vidal: "Els dubtes generats per les seves afirmacions han fet mal al Govern"\n"No, no i no", ha respost a totes les preguntes directes que li ha fet l'oposició sobre dades fiscals, llistes de jutges, unitats especials dels Mossos i acords amb estats estrangers\n9 min. Barcelona 15/02/2017 13:20\n651x366 El vicepresident del Govern, Oriol Junqueras, a la comissió d'afers institucionals del Parlament, on ha comparegut per parlar del cas Vidal / ACN El vicepresident del Govern, Oriol Junqueras, a la comissió d'afers institucionals del Parlament, on ha comparegut per parlar del cas Vidal / ACN\nEl vicepresident de la Generalitat, Oriol Junqueras, ha negat aquest dimecres que el Govern hagi obtingut dades fiscals dels catalans de forma il·legal. No és la primera vegada que l'executiu nega les declaracions de l'exsenador d' ERC Santi Vidal, però sí la primera ocasió en què un conseller es pronuncia sobre el tema en una compareixença específica sobre el cas Vidal. Davant la comissió d'Afers Institucionals, Junqueras ha reconegut que els dubtes generats per les afirmacions de l'exjutge "han fet mal al Govern i també als treballadors de l'Agència Tributària de Catalunya [ATC]".\nL'oposició ha lamentat la "manca de contundència" de les paraules del vicepresident, un fet que ha molestat Junts pel Sí. El seu portaveu adjunt, Roger Torrent, ha lamentat que els grups no estiguin disposats a escoltar les explicacions del Govern. "Digui el que digui Junqueras els entra per una orella i els surt per l'altra", ha opinat. "Ho hem des del minut zero. Les afirmacions de Vidal en cap cas s'ajusten a la realitat. I ell va assumir l'error i va dimitir del seu càrrec", ha afegit.\nEn el torn de rèplica, Junqueras ha volgut respondre amb més contundència: "Han espiat els ciutadans? No. Han obtingut dades fiscals de forma il·legal? No. Tenen una unitat dels Mossos de contraespionatge? No. Animaran els funcionaris a incomplir la llei? No. Han fet llistes de jutges entre bons i dolents? No, i no les farem mai. Les persones no independentistes hauran de marxar? No. Tenen un pacte amb 11 estats perquè reconeguin la independència? No." "Crec que ha quedat prou clar", ha conclòs.\n"Quines dades té l'ATC? Les que li són pròpies per gestionar els impostos propis i cedits", ha subratllat Junqueras. El vicepresident ha explicat que totes les dades fiscals han estat obtingudes de forma legal i ha assenyalat que si la Generalitat té accés a dades que van més enllà dels impostos que gestiona és perquè es creuen les dades amb altres fonts d'informació, fins i tot amb el ministeri d'Hisenda. "Per exemple, el cens únic compartit, un cens de contribuents que gestiona l'administració de l'Estat amb la col·laboració de totes les comunitats autònomes on tenim les dades censals amb transcendència tributària", ha apuntat. Per demostrar que tot s'ha obtingut legalment, l'agència de protecció de dades està elaborant des del 30 de gener una auditoria de l'ATC.\nL'oposició critica el vicepresident\nJunqueras només ha citat Vidal una vegada i ha decidit centrar la resta de la compareixença en explicar les bases de dades fiscals que té la Generalitat i com seran gestionades pel nou sistema informàtic, l'e-SPRIU, que començarà a funcionar a partir de l'1 de juliol per gestionar els impostos "de manera més eficient", especialment els tributs massius i periòdics.\nLa manca de referència a l'exjutge i exsenador no ha agradat als partits de l'oposició. Fernando de Páramo ( C's) ha criticat que Junqueras hagi convertit la compareixença en una "classe d'informàtica" i ha acusat el vicepresident i la resta de l'independentisme de voler "esborrar" Vidal com si no hagués estat una peça "clau" del procés sobiranista. De Páramo ha preguntat una a una sobre totes les afirmacions que Vidal anava fent en les seves conferències: "Han fet una llista de jutges en funció de la seva ideologia? Han espiat fiscalment els catalans? Tenen un acord amb un estat estranger per finançar la independència? Els Mossos tenen una unitat de contraespionatge?". Junqueras ha respost amb un 'no' a totes les preguntes.\n"El que ens ha de quedar clar és que el senyor Vidal és un mentider, oi?", li ha repreguntat el diputat del partit taronja. " No em crec les seves paraules, perquè si el senyor Vidal fos un mentider ja ho haurien denunciat. Si és un mentider, entenc que aquesta mateixa tarda s'hi querellaran per calúmnies", ha indicat.\nDes del PSC i CSQP, Alícia Romero i Joan Coscubiela han preguntat a Junqueras per què el Govern no s'ha querellat contra Vidal si neguen les seves afirmacions. "Vidal va mentir sí o no?", li ha reiterat la diputada socialista. Per la seva banda, el portaveu parlamentari dels 'comuns' li ha plantejat el "dilema" de l'executiu: "Estan atrapats. O li expliquen a la gent que el que explica Vidal és cert, almenys parcialment -estarien reconeixent delictes-, o li expliquen que les declaracions de Vidal formen part d'una estafa política". Coscubiela ha reconegut, però, que "per primera vegada" Junqueras ha negat aquest dimecres les afirmacions de Vidal.\nEl portaveu del PP, Alejandro Fernández, ha afirmat que Junqueras no té "dignitat democràtica" perquè, en la seva opinió, ha esquivat el cas Vidal tant en la compareixença d'aquest dimecres com en totes les oportunitats que ha tingut per desmentir l'exsenador des del passat 27 de gener. "Finalment, després de les cinc oportunitats que ha tingut les últimes setmanes i de més de tres quartes parts d'aquesta compareixença, de la seva boca ha sortit quelcom semblant a un desmentiment", ha celebrat. " En tot cas, com li va passar a Nixon, crec que aquest cas serà el seu Watergate personal", ha afegit.\nSegons Fernández, el cas Vidal és "molt greu". Junqueras ha manllevat l'expressió per aplicar-la a "les gravacions de la Camarga, les converses entre el ministre de l'Interior i el director de l'Oficina Antifrau i l'operació Catalunya". "La diferència entre uns i altres és que nosaltres no hem fet res del que se'ns atribueix, que Vidal va dimitir en 12 hores, que hem demanat una auditoria i que hem vingut a comparèixer al Parlament", ha afegit.\nCom Junqueras, la CUP també s'ha referit breument a Santi Vidal per reiterar que les declaracions van ser "errònies". " Per nosaltres, cas tancat", ha explicat el diputat Carles Riera, que ha recordat que van demanar la dimissió del jutge quan van conèixer les seves afirmacions i ha celebrat la celeritat amb què ERC el va fer dimitir. Més enllà dels motius que han fet comparèixer Junqueras, Riera li ha demanat al vicepresident que es comprometi amb la unilateralitat, "l'única via possible". " Que la unilateralitat té riscos i costos, és evident. Qualsevol canvi de règim, revolució democràtica i social té riscos i costos, i nosaltres plantegem que s'han d'assumir amb valentia i transparència", ha destacat.\nJxSí i la CUP veten la compareixença de Santi Vidal\nJunqueras ha comparegut des de les 10.00 h fins passades les 15.00 h a la comissió d'Afers Institucionals del Parlament, per respondre les preguntes de l'oposició sobre el cas Santi Vidal. La compareixença l'ha fet a petició pròpia en nom del Govern, tot i que l'oposició reclama que també s'expliquin en seu parlamentària els consellers de Justícia, Carles Mundó; de Governació, Meritxell Borràs; de Presidència, Neus Munté; d'Interior, Jordi Jané, i d'Afers Exteriors, Raül Romeva. Totes aquestes compareixences, així com la de l'exsenador d'ERC Santi Vidal, han estat rebutjades per part de JxSí i la CUP abans de la intervenció de Junqueras.\nPSC, PP i C's ja han advertit que, si no queden satisfets per les explicacions de Junqueras impulsaran una comissió d'investigació per esclarir si les afirmacions de Vidal eren certes.\nCompareixença en dues parts\nLa compareixença del vicepresident s'ha estructurar en dues parts diferenciades. En la primera, Junqueras ha explicat quina és l'activitat de la conselleria que encapçala i ha situat la transparència i el "diàleg sincer" amb l'Estat i la UE com dues de les principals prioritats. Des de l'oposició han posat en dubte els dos compromisos i li han criticat la manca de concreció, per exemple, pel que fa a qüestions fiscals.\n"Té previst el Govern mecanismes de finançament del deute public a través dels mercats diferents als del FLA?", li ha preguntat el portaveu de CSQP, Joan Coscubiela. "Té càlculs de quants diners costaria tenir les pensions mínimes en 1.000 euros al mes en cas d'independència? Té acords avançats per obtenir 200.000 milions d'euros de fons d'inversió per finançar la independència tal com deia Santi Vidal?", ha afegit. " No hi ha cap acord amb cap fons d'inversió per aconseguir 200.000 milions", ha respost Junqueras.\nLa CUP també ha estat crítica amb Junqueras en el primer bloc, especialment per la "renúncia" del Govern a apujar els impostos a la classe alta. El diputat Carles Riera ha acabat la seva intervenció expressant la preocupació del seu grup per la predisposició de la Generalitat a negociar una millora del finançament autonòmic de forma bilateral, tal com va expressar Junqueras per carta al ministre d'Hisenda, Cristóbal Montoro.\n" Veiem amb inquietud les propostes de negociació bilateral amb l'Estat pel que fa al finançament. Creiem que no es correspon amb l'escenari en el qual ens trobem", ha assenyalat. Riera també ha lamentat que l'executiu continuï acceptant la legitimitat del TC i continuï presentant recursos contra el govern espanyol i ha demanat al vicepresident que remarqui el compromís de la Generalitat a desobeir el marc legal espanyol per impulsar la República Catalana. El diputat anticapitalista també ha reclamat a Junqueras que detalli si l'executiu podria renunciar al dret a decidir dels catalans en el marc d'aquesta negociació bilateral.\nJunqueras ha subratllat que el dret a decidir dels catalans no està subjecte a negociació. En canvi, sí que ha defensat la bilateralitat amb l'Estat. "Fins i tot quan siguem independents haurem de negociar-hi bilateralment", ha explicat.\nDes de C's, el portaveu parlamentari, Carlos Carrizosa, ha reclamat a Junqueras que reconegui que els pressupostos de la Generalitat inclouen partides ocultes per finançar les estructures d'estat i el referèndum. El vicepresident ha negat cap partida oculta i ha explicat que els comptes del 2017 són "completament transparents". Carrizosa li ha recordat que hi ha 130 milions en els fons de contingència que no estan justificats. En la mateixa línia, des del PSC s'ha criticat la manca de transparència del Govern quan es nega a fer públics els informes sobre la independència que estan elaborant les oficines que dirigeixen Carles Viver Pi-Sunyer, Víctor Cullell i Josep Maria Reniu.\nL'anàlisi d'Antoni Bassas: 'Sobre urnes i feixistes'\nLa connexió russa: l'actualitat en 10 tuits


Aliances de casament a Manresa • Clemència Peris ®\nALIANCES DE CASAMENT MANRESA\n¿En busca d'unes aliances de boda úniques, fetes a mà i amb un disseny exquisit? A la amplia col·lecció d'aliances de matrimoni de Clemència Peris trobareu els anells que sempre heu desitjat. Descobreix les aliances de boda a Manresa més venudes.\nSi alguna cosa hem après dels habitants de Manresa, més concretament de les núvies, és que tenen una debilitat especial per les aliances de brillants. I és que la majoria d'elles les ha escollit com a aliança de boda per donar-se el "sí, vull" el dia més especial de les seves vides. Després d'analitzar totes i cadascuna de les ventes realitzades a la ciutat catalana, podem afirmar que les aliances de boda a Manresa que més éxit están tenint són les aliances de brillants finetes i les mitjes aliances. Dos opcions ideals que queden [...]\tMás información\nAliances de casament més venudes Manresa\nBUSCANT ALIANCES DE CASAMENT A MANRESA?\nDes de Manresa també pot escollir aliances de casament sublims, peces de alta joieria disenyades per Clemencia Peris i creades a mà per els nostres mestres joiers.\nAliances de casament en Molins de Rei


Laudrup complica la vida al Barça | FCBarcelona.cat\nLaudrup complica la vida al Barça\nEl Barça no ha guanyat mai un equip de la Lliga entrenat per Michael Laudrup. Dirigint el Getafe i el Mallorca, l’exblaugrana ha sumat una victòria i dos empats però amb el Brondby va encaixar dues derrotes a la Copa de la UEFA.\nLaudrup durant la roda de premsa prèvia al Barça-Brondby de 2004. Fotos: Arxiu FCB\nForts a casa\nEl Mallorca ha sumat 23 dels 36 punts possibles al seu estadi, amb set victòries, dos empats i tres derrotes, 16 gols a favor i 8 en contra, i és un dels equips menys golejats a casa. L’Espanyol (0-1), el Racing de Santander (0-1) i l’Sporting de Gijón (0-4) han estat els únics equips capaços de derrotar el Mallorca a domicili.\nGuanyar un equip entrenat per Michael Laudrup és una assignatura pendent per al FC Barcelona. Almenys un equip de la Lliga espanyola, perquè el Brondby, entrenat per Laudrup entre els anys 2002 i 2006, va caure derrotat pel Barça en els dos partits de la tercera ronda de la Copa de la UEFA el 2004. En canvi, amb el Getafe i el Mallorca, l’exjugador del Barça i del Reial Madrid no coneix la derrota.\nAfortunat empat amb el Mallorca al Camp Nou\nEn l’últim partit que Laudrup ha jugat contra el Barça, el Mallorca va arrencar un empat a un gol al Camp Nou en el partit de la primera volta de l’actual Lliga. El tècnic danès va plantejar un partit de contenció que va aconseguir aturar l’allau de joc ofensiu del Barça, sobretot en el segon temps. Messi (min 21) i Nsue (min 42) van ser els golejadors d’un partit en què els homes de Guardiola no van traduir el seu domini amb gols.\nEl Getafe, malson blaugrana la temporada 2007/08\nMichael Laudrup va entrenar el Getafe la temporada 2007/08 i va aconseguir jugar la final de la Copa del Rei davant el València i arribar fins als quarts de final de la Copa de la UEFA. Aquell any també es va convertir en un malson per al FC Barcelona. L’equip de Rijkaard no va poder guanyar cap dels dos partits de Lliga.\nAl Coliseo Alfonso Pérez, el Getafe va guanyar per 2-0 i va superar un Barça molt desdibuixat amb un futbol agressiu i atrevit. Manu i Albín van ser els golejadors de l’equip madrileny. En el partit corresponent a la segona volta jugat al Camp Nou, el marcador va ser d’empat a zero. El públic va acomiadar l’equip amb mocadors després d’un fluix partit que, malgrat tot, el Barça va merèixer guanyar per domini i ocasions. Laudrup va demostrar que sap armar defensivament un equip que va jugar amb les idees molt clares.\nEl Brondby no va ser rival per al Barça\nEl primer cop que Laudrup es va creuar amb el Barça com a entrenador va ser dirigint el Brondby danès als setzens de final de la Copa de la UEFA de la temporada 2003/04. El Barça va superar l’eliminatòria guanyant els dos partits per la mínima. En el partit d’anada jugat a Copenhaguen, un gran gol de Ronaldinho va donar la victòria a l’equip de Rijkaard en un partit poc brillant però efectiu dels blaugranes davant un rival molt físic. A la tornada, la superioritat blaugrana va ser més evident i el Barça es va imposar per 2-1, amb gols de Luis García i Cocu.