Els descomptes per alta ocupació ja són efectius a la C-32, enmig de les crítiques | La Garnatxa\nEls descomptes per alta ocupació ja són efectius a la C-32, enmig de les crítiques\n2 comentaris Posted by La Garnatxa a 1 febrer 2012\nEl Departament de Territori i Sostenibilitat i la concessionària Invicat (abans Acesa) han avançat dos mesos la seva previsió inicial i avui mateix, 1 de febrer, han començat a aplicar el descompte per als vehicles d’alta ocupació que facin servir el peatge d’Alella. La bonificació per als vehicles que viatgin amb tres o més ocupants és del 40%. Això sí: únicament se’n poden beneficiar els conductors que disposin d’un sistema de pagament telemàtic (Via T), tot i que encara no s’hi ha implantat un sistema automatitzat.\nEn una nota de premsa, el Departament informa que “provisionalment els usuaris que vulguin gaudir del descompte hauran de tenir teletac i realitzar el pagament en les vies de pagament manual que estiguin senyalitzades amb el logotip 3+ i informar el personal de la cabina. Aquest farà la comprovació i validació pertinents per tal que s’apliqui el descompte”.\nLa Garnatxa critica que la Generalitat restringeixi l’aplicació del descompte per alta ocupació als titulars del teletac, ja que la seva obtenció suposa un cost addicional per als usuaris, i recorda que la mateixa concessionària preveia efectuar-ne la supervisió en “vies senyalitzades per a vehicles VAO” al marge de les vies de “telepeatge”, com s’acredita en aquest quadre i com es desprèn del fet que transitòriament el control dels requisits es realitzi ocularment per part del personal de cabina.\nEl sistema que es preveu instal·lar ha estat desenvolupat per la catèdra de robòtica de la UPC i l’empresa EMTE per encàrrec de l’empresa pública Tabasa, que gestiona els túnels de Vallvidriera. La Garnatxa hi veu dos problemes afegits: el temps que es trigarà a validar l’operació –que es contradiu la filosofia del teletac, que és un sistema dinàmic sense aturades- i la captació d’imatges no autoritzades.\nEl funcionament serà el següent: les màquines de cobrament per als vehicles d’alta ocupació disposen d’un botó específic per sol·licitar el descompte. Una càmera s’encarrega d’identificar el nombre d’ocupants. El procés triga, aproximadament, tres segons, que és el mateix temps que l’operació de pagament amb targeta. En prémer el botó, l’usuari donaria el seu consentiment a ser enregistrat. Aquestes imatges servirien perquè el personal de la concessionària fes les comprovacions adients. Teòricament, la privacitat estaria garantida i les imatges no permetrien la identificació visual dels passatgers.\nEl preu del teletac\nEls vincles i interessos comuns –polítics i econòmics- entre la Generalitat, d’una banda, i la concessionària (Invicat) i el principal grup financer i inversor del país (La Caixa) a través del grup Abertis, de l’altra, són públics i notoris. Heus ací la raó que explica l’obligació de contractar el servei de teletac. Fer-ho a La Caixa suposa un desembors inicial de 50 euros pel preu del dispositiu (que caduca al cap de 5 anys i cal tornar a pagar) i una quota anual de manteniment de 15 euros més. A Catalunya Caixa el cost d’emissió és de 35 euros i la quota, de 15. Alertats per la pèrdua de la gratuïtat del peatge, alguns residents a la zona han optat per retornar els dispositius a les entitats bancàries.\nLes persones interessades a adquirir-ne algun poden estudiar altres opcions, com la de Mobe, que ofereix un sistema de telepeatge de prepagament homologat per Via T a un preu molt més econòmic: 16,90 + IVA per l’aparell i 6 euros de manteniment anual.\nEl descompte ‘verd’ també entra en vigor\nA més de l’alta ocupació, el nou model de descomptes a les autopistes de peatge de titularitat de la Generalitat en preveu dos més que són acumulables: una bonificació del 30% per recurrència (si el nombre de viatges mensuals en dia feiner és superior a 16) i una altra, també del 30%, per a vehicles de baixes emissions. A més d’estar restringida als desplaçaments de dilluns a divendres no festius, per beneficiar-se’n cal disposar del model Via T de teletac i que el vehicle estigui registrat al portal EcoviaT d’internet. Al registre s’haurà d’aportar la fitxa tècnica del vehicle en cas que inclogui el nivell d’emissions de diòxid de carboni o un certificat oficial del fabricant en cas que aquesta dada no figuri en la fitxa tècnica.\nA banda dels descomptes impulsats per la Generalitat, les concessionàries d’autopistes tenen la seva pròpia política de fidelització. Per al cas de la C-32, Invicat disposa de dos programes: Bonotac i Tacconsum. Cal assenyalar, un cop més, que per gaudir-ne cal disposar de teletac i que aquests descomptes no són acumulables amb els fixats per la Generalitat.\nDels dos, el programa Bonotac és l’únic que pot oferir algun avantatge als usuaris del peatge alellenc, tenint en compte que el cost de la tarifa (0,35 euros). Aquest programa aplica descomptes a partir del cinquè viatge pels trànsits efectuats de dilluns a divendres no festius en les franges horàries de menys trànsit (de 0 a 07h, de 10 a 17h i de 20 a 24h), segons l’escaleta següent:\nNúmero de viatges Descompte\nDe 6 a 10 5%\nD’11 a 20 10%\nDe 21 a 30 20%\nDe 31 a 40 30%\nDe 41 a 50 40%\nDe 51 en endavant 50%\nLa restricció horària desapareix quan el nombre de trànsits és igual o superior als 30 mensuals en dia feiner, de manera que els descomptes per recurrència que ofereix la concessionària són més generosos que els aplicats per la Generalitat a partir dels 40 trànsits.\nMoció contra el peatge\nEl ple de l’Ajuntament no està conforme amb la nova política de bonificacions que ha implantat la Generalitat des de l’1 de gener i dijous passat va aprovar per unanimitat de tots els grups una moció en què s’insta el Govern català a restituir la gratuïtat de l’autopista per als residents a la zona mitjançant “l’eliminació física de l’estació de peatge”. Aquesta resolució unívoca del consistori alellenc arriba pocs dies abans que tingui lloc la trobada entre el conseller de Territori i Sostenibilitat, Lluís Recoder, i l’alcalde d’Alella, Andreu Francisco, prevista per al dia 8, per parlar de la gratuïtat del peatge.\nUncategorized Bonotac, C-32, EcoviaT, Invicat, La Caixa, Mobe, peatge, Teletac\n← Pintades a l’Ajuntament\tLa neu comença a agafar →\n2 responses to “Els descomptes per alta ocupació ja són efectius a la C-32, enmig de les crítiques”\nMercè 19 febrer 2012 a les 18:14\nDoncs haurem d’estar a sobre del Ple de febrer, doncs s’ha anunciat una moció d’ERC-PSC contra tot allò que per unanimitat es va aprovar al Ple de gener.\nLa Garnatxa 21 febrer 2012 a les 11:03\nEl ple sempre és instructiu i paga la pena despenjar-s’hi o escoltar-lo en streaming des de casa. Encara que els temes a tractar siguin pocs i encorsetats (els legalment ineludibles i poca cosa més), el ple diu molt del tarannà, l’interès i la feina de tots i cadascun dels regidors i regidores: tant del govern com de l’oposició.


Ràfting i Naturlandia\nEl comú de Sant Julià ha iniciat el projecte per crear una activitat de ràfting i divendres es van obrir els sobres de les sis empreses que s’han presentat per als treballs d’adequació del tram fins a la frontera\nEl cònsol Josep Miquel Vila ha vist en el ràfting la gran oportunitat per fer realitat la promesa de portar Naturlandia al poble. Que part de l’impacte generat a les cotes 1.600 i 2.000 arribi a la 900, on es troba la vila laurediana. L’únic projecte que definitivament crearia una veritable sinergia entre Sant Julià i Naturlandia seria construir un telecabina que unís els dos punts. No caldria pujar-hi en cotxe i donaria força vida al poble, tant en l’àmbit hoteler com comercial i de restauració. Seria fer de Sant Julià un peu de parc. Aquesta opció és actualment una simple quimera, encara que era una possibilitat de la qual es parlava quan es va presentar el parc en temps del consolat de Josep Pintat. La despesa que suposaria una inversió d’aquestes característiques és inassumible. I fins i tot caldria fer números respecte a si és una inversió que podria ser amortitzable, tenint en compte les despeses de manteniment. Vila s’ha adonat que el ràfting, entès com a activitat de Naturlandia, interrelaciona la cota 900 amb les superiors, i fa que la sensació de pertinença del parc a Laurèdia s’hagi d’incrementar. Fins i tot s’espera alguna deriva positiva envers el poble, tot i que caldrà que estigui en funcionament per veure’n els resultats. El ràfting té d’entrada un problema important que potser el comú no està avaluant prou bé. El projecte inicial que portava el tram des d’Escaldes fins a la frontera semblava prou llarg per justificar l’activitat. Amb només 4,5 quilòmetres s’obren dubtes que tant de bo no es compleixin i sigui un èxit. El Valira no té res a veure amb el ràfting de referència que es fa al Pallars i en aquest cas, en espera de la transformació que hi pugui haver amb les obres, la baixada serà molt més tranquil·la. Aquesta fal·lera per la nova activitat, que Escaldes i Andorra la Vella han descartat, fa pensar que respecte a Naturlandia es continua anant de banda a banda sense saber ben bé què fer. Encara és l’hora que el comú expliqui com després d’un any excel·lent a Naturlandia segons afirmen i refermen es decideix canviar totalment el model. Es passarà a tancar un dia de cada tres l’any i dels altres dos hi haurà un semitancament perquè només estarà oberta la part alta. I aquest nou calendari no és compatible amb el ràfting que volen començar a l’estiu.\n#5 Sense rum\nA on anem?? A veure qui la fa mes grossa? Patètic!\n#4 Negocis a mida\nSi funciona es privatitzarà i si no les pèrdues se socialitzaran,el exemple el tenim en Naturlandia,un parc a mida pels amics enxufats.La festa privada la paga el poble,però nosaltres no estem convidats.\nLes contradiccions del Sr. Vila tindran com afecte segur, tot i faltar encara temps, que UL/LdA guanyin els dos consellers de la territorial a les eleccions generals de la primavera 2019. I tot el que això pugui significar de cara la formació de govern. Ens has ben...,Sr. Vila.\n#2 Responsabilitat politica\nCosta poc de fer projectes i tirar endevant idees suicides,amb diners que no son seus i que si la cosa surt malament no pasa res en aquest pais falta urgentment una llei de responsabilitat politica.\nPreparem-nos per a tenir la puntuació més baixa en les guies d'activitats aquàtiques per a la família. “La baixada serà [respecte el Pallars] molt més tranquil.la”. Té raó l'editorialista, que potser pensa en el turisme familiar. Però cal no oblidar que serà una baixada emmarcada entre murs de ciment, on l'entorn natural queda força substituït pel la contemplació de la part del darrere d'edificis d'habitatges, d'hotels, d'estructures de superfícies comercials, a més de la visió d'un cementiri de màquines de la construcció i, pocs metres més enllà, encara un altre cementiri: ara especialitzat en grues de la construcció. La valoració del President del Club Andorrà de canoa caiac és contundent i ajustada a la realitat: “com a atractiu turístic [el ràfting] no el veig tampoc. Jo m'he ficat al riu i quan ets allà a baix només veus parets." (Diari d'Andorra, 26/2/2017). Cal no oblidar la multiplicació d'asfalt i ciment que suposarà l'acabament del vial lauredià.


CCOO fa una crida a la ciutadania per expressar la seua indignació per la decisió del Suprem - Secció sindical de CC.OO. UPV\n24 de Març - Vaga General Universitats\nCCOO fa una crida a la ciutadania per expressar la seua indignació per la decisió del Suprem\nConcentracions de protesta a València i Castelló el dia 9, i a Alacant el dia 10.\nCCOO considera indignant la Sentència del Tribunal Suprem perquè va en contra dels interessos de la majoria de la societat, a més de posar en qüestió la independència del poder judicial, amb la “rectificació” a la seua primera Sentència. Per a CCOO, aquesta decisió revela la inacció del poder polític que en dos anys no ha sigut capaç de tirar endavant el Projecte de llei hipotecària.\nEl poder judicial ha protagonitzat un espectacle vergonyós que contribueix a augmentar el desprestigi de la justícia al nostre país. Més encara, la Sentència emesa en el dia d'ahir posa en qüestió la mateixa qualitat de la nostra democràcia en deteriorar dos dels seus pilars: la independència del poder judicial i el principi d'igualtat davant la llei. Finalment, el Suprem ha decidit que seran els clients i les clientes qui hagen d’assumir el cost de l’impost d’actes jurídics documentats.\nLa decisió del Tribunal Suprem és indignant no solament perquè va en contra dels interessos de la majoria de la societat i a favor del sistema financer, sinó perquè aquesta ha sigut forçada per un replantejament de la decisió que prèviament havia donat a conéixer el tribunal competent amb tota legitimitat, i posa en qüestió la independència del poder judicial. Gestió tan infame d'aquesta “rectificació” no es resol demanant disculpes.\nEl procés també ha posat en qüestió la inacció del poder polític ja que el Projecte de llei hipotecària, on haurien d'estar regulades aquestes qüestions, porta dos anys en seu parlamentària pendent de tramitació. Així l'absència d'iniciativa des de la política és responsable de l'excés de protagonisme dels tribunals en la regulació de temes públics.\nConcentracions de protesta a València, Castelló i Alacant\nAmb aquesta finalitat CCOO fa una crida a la ciutadania a expressar la seua indignació i exigències a través de la mobilització social. Per això, se suma a les convocatòries que tindran lloc els pròxims dies a les tres capitals de província:\n- A València, convocatòria de la PAH-València, el divendres dia 9, a les 19.00 hores, davant la seu del TSJ (c/ Palau Justícia- Parterre).\n- A Castelló, el divendres dia 9, a les 18.00 hores, plaça Santa Clara.\n- A Alacant, el dissabte dia 10, a les 18.00 hores, davant l’Audiència Provincial (plaça Ajuntament).\nMesa sectorial 24 de gener\nGeo-Clio: 30 anys de renovació pedagògica en geografia i història\nEls objectius del programa són: donar a conèixer l’evolució de la innovació educativa al camp de les ciències socials des de 1990 fins als nostres...\nConcurs de trasllats. Puntuacions definitives i peticions telemàtiques\nDes de les 00:00 hores del dia 18 de gener de 2019 fins a les 23:59 hores del 24 de gener de 2019.\nMesa sectorial 17 de gener


'Why?', el clam Carme Solé Vendrell pels drets dels infants\nLa dibuixant Carme Solé Vendrell va perdre la seva mare als nou anys. Aquest fet li va marcar la infantesa i la vida. "Buscava espais de soledat, em pessigava les mans, ulls closos, 'somio', em deia 'i quan obri els ulls la mama encara hi serà'. 'Mai més mama?'" escriu a les primeres pàgines de "Why?". Aquesta forta experiència li ha permès connectar amb els infants d'arreu del món que ha conegut i que no tenen veu, especialment aquells que veuen vulnerats els seus drets més fonamentals. Això la va portar a començar la campanya WHY? (per què?) amb el cantautor Jaume Escala. Es tractava de fer sortir al carrer aquests nens, pintant amb traços negres grans teles de rostres de criatura i penjant-los als balcons dels carrers de Barcelona, convertint la ciutat en una galeria d'art.\nTots els rostres són reals, i aquest 2018 han omplert la ciutat, coincidint amb l'exposició antològica que li ha dedicat el Palau Robert -on des de la diada de Sant Jordi n'hi ha instal·lats una seixantena a la façana que formen la instal·lació Mirades-, amb la idea que en el futur viatgin per viles i ciutats d'arreu del món per tal de difondre i fer respectar els Drets dels Infants recollits en la Convenció de Nacions Unides de 1989, i ara han estat aplegats en un volum.\nEl lema de la campanya "Why?" és dolorós: "Hi ha monstres que viuen als contes, però n'hi ha d'altres com la fam, la guerra, el maltractament o l'esclavatge, que viuen en la realitat diària d'infants d'arreu del món". Solé vol fer els infants més feliços amb els seus dibuixos, però també pretén que els seus dibuixos ajudin a fer que menys nens siguin infeliços. En aquest sentit, al llibre, l'autora explica que l'any 1992 va anar a la Biblioteca de Montreuil, a França, a fer una trobada sobre el llibre Els nens del mar i un nen de 12 anys li va dir: "És la primera vegada que veig un conte que parla de mi"\nEl llibre es va presentar la setmana passada en un acte en que van acompanyar la il·lustradora el director de l'Obra Social de Sant Joan de Déu, Oriol Bota, i el dissenyador del volum, Albert Pérez, en el qual Solé va reclamar que "que no es vulnerin els drets dels nens i que la societat sigui conscient que hi ha nens que pateixen injustícies". Els beneficis del llibre, del qual s'han editat inicialment mil exemplars, a un preu de 10 euros, es destinaran a projectes de l'Obra Social de Sant Joan de Déu. Bota ha indicat que el que s'obtingui amb el llibre servirà per donar suport a famílies refugiades a Manresa i també per a altres ateses en centres de Lleida, Sant Boi de Llobregat i Barcelona.\nEn la presentació de l'obra, el flamant director general de Difusió de la Generalitat, Jordi del Río, va lloar la tasca de la dibuixant, així com les característiques del llibre i va lamentar que "avui en el Mediterrani tenim gent que encara mor ofegada". Per a Del Río, que Barcelona hagi acordat acollir a alguns dels refugiats que han estat trobats en el mar "és una bona notícia" i ha considerat que en aquest cas Europa actua de forma "bastant mesquina".\nExposicions 'Per què?': Les il·lustracions de Solé Vendrell conquereixen el Palau Robert Gustau Nerín\nLlibres Pilarín Bayés dibuixa "La meva vida" Gustau Nerín


Tornar a ser un país humanista –si ho hem estat mai– (Antoni Trobat)\n4 min. 22/10/2016 17:59\nAquest curs acadèmic 2016-2017 s’ha encetat, a la Universitat de les Illes Balears, amb els nous estudis de medicina. Novetat flagrant. Seixantena d’alumnes. Sembla que els primers dies amb polèmica lingüística inclosa, i esperada. El debat sobre aquests estudis ja és vell. Del curs passat. Els partits del govern, El Pi i el PP, a favor; Podem, en contra. Ara els tenim. Poc a dir. Sembla, però, que l’OMS no recomana nous estudis de medicina i que la UIB continua amb una sagnia de pressupost incessant, amb una precarització brutal del professorat i amb infraestructures paralitzades des de fa anys –la Biblioteca Central ja era una reivindicació del sindicalisme estudiantil del Talaiòtic!\nLa UIB ens ha fet molt de bé com a societat i és bo que sovint ho tinguem present. Ha estat un oasi en moments difícils. Un espai de llibertat i de coneixement –en tots els sentits que antropològicament el poble mallorquí dóna a aquest mot, que ens ha ajudat a fer front als bàrbars indocumentats que en ocasions hem tingut instal·lats al Consolat de Mar. Durant el trist mandat de Bauzá, com a antic alumne i com a ciutadà, va ser una sorpresa grata veure mostres de dignitat i revolta inaudites en la comunitat universitària, especialment en els professors –alguns, val a dir, adormidets, segons recorda la meva memòria prou en forma, quan es va fer la LOU o en el moment de Bolonya. Però també, en línia amb el que passava a la resta de l’Estat, la UIB ha estat un indret on, de vegades, l’endogàmia, l’autoreferencialitat i algunes pràctiques poc transparents –ara pens en el cas del filòsof i exregidor Miquel Comas– han estat una realitat. Ve de lluny. De la posició subalterna que aquest país ha tingut sempre dins el Regne d’Espanya. Del baix nivell de les elits pròpies.\nL’arxipèlag estigué un segle i mig sense estudis superiors, des de la clausura, el 1835, de la Universitat Literària, continuació del que havia estat l’Estudi General. La decisió, acabat el règim anterior, de construir el campus als afores de Palma –prescindint del fet d’aprofitar espais com els que havien allotjat durant els anys setanta els estudis de Dret, a sa Riera, i les facultats primigènies de ciències i lletres vinculades a la UB i a la UAB, així com de la idea de situar-lo al polígon de Llevant– va ser, i no seré el primer ni l’últim a dir-ho, un error majúscul. Aquella decisió, la de fer un campus a l’americana, dóna la magnitud del pensament global hegemònic just després de la Trans-acció. No interessaven estudiants per dins la ciutat. Ni ells ni l’activitat i el moviment que representen. Palma s’ho va perdre. En tots els sentits.\nEls anys del primer pacte s’implantà arquitectura tècnica, poc abans de la bombolla que ens va esclatar a la cara menys d’una dècada després. Suposo que era una necessitat social, com ho és ara medicina. Bé està. A mi el que em preocupa, personalment, és que les Humanitats no tinguin la valoració que pertocaria. Enfortir les Humanitats i les Ciències Socials és propi de societats que miren més enllà del benefici ràpid. Que no subordinen el coneixement a una economia, en el nostre cas, mal planificada i que té els dies comptats. Un govern progressista i que es diu d’esquerres i transformador hauria de filar prim, en això.Pensar en clau de país. Necessitam Ciència Política, Sociologia, Humanitats i Periodisme, a la nostra universitat pública. Això seria no pensar en el benefici immediat. Tenir la mirada llarga. Molts diran que són curolles, que no és possible per no sé quins interessos –econòmics, clar–, que les coses no es poden intentar fer d’una altra manera. Mallorca és l’únic país del món on les coses, fins i tot quan els ‘nostres’ governen, gestionen o tenen quotes de poder important, són impossibles. Necessitam ambició. Ambició per tornar –?– a ser un país humanista. Sempre és un bon any, encara que l’estem finiquitant, per intentar-ho. I consti que sóc, crec, més de Turmeda que de Llull.


Victus, una novel·la gran | Esteve Plantada\nVictus, una novel·la gran\nSánchez-Piñol ha estat l’autor més venut per Sant Jordi, tant en català com en castellà. La Campana s’emporta la palma una vegada més, com l’any passat, que també es va imposar amb la novel·la L’avi de 100 anys… del suec Jonas Jonasson. Esteve Plantada fa aquí la seva lectura de ‘Victus’.\nAmb tot, el do de l’oportunitat no és una cosa a afegir als mèrits que col·lecciona el llibre. Per sort, que sigui en castellà desactiva la possibilitat de pensar en una conxorxa mercantilista. No. Victus és així, contundent, necessària i germinal. És una novel·la catalana que no és escrita en català. És una conquesta de la normalitat d’aquest país que vincla el pes d’una derrota de fa 300 anys a un futur que comença a escriure’s. És la conquesta d’un episodi que havíem amagat a la memòria de les vergonyes de la nació, és l’esperit que reviu d’una tradició literària òrfena d’èpica. Sànchez Piñol demostra a Victus, un cop més, que domina la narrativitat, la pulsió i els recursos magnètics del relat. Demostra, un cop més i amb bona nota, que l’estil és viu en la manera d’interrogar-nos, de sotjar-nos i d’oferir-nos un entreteniment que ens explica moltes més coses de les que païm amb un estil mordaç, mancat d’atributs i resolutiu.\nÈpic i íntim\nVençut per Victus\nRetroenllaç: Una novel·la gran. Núvol.com | VICTUS Barcelona 1714\nMaria el 24 abril 2013 a les 8:38 ha dit:\nMolt bon article, fas venir ganes de llegir la novel·la. Només recordar que, fa poc més de quatre anys, Alfred Bosch va publicar una novel·la que es deia, justament, 1714.


El govern escocès torna a desafiar Londres amb el segon referèndum de fons La República\nEl govern escocès torna a desafiar Londres amb el segon referèndum de fons\nGuifré Jordan @enGuifre – El govern d’Escòcia fa avui una posada en escena al parlament de Holyrood per fer prevaler els seus interessos davant el Brexit. La primera ministra, Nicola Sturgeon, i el nou ministre designat per negociar el lloc d’Escòcia a Europa amb la nova situació, Michael Russell, han fet discursos per cridar tots els partits escocesos a fer un front comú que defensi la permanència del país a la UE i al mercat únic, segons fonts del mateix executiu. Edimburg torna així a tensar la corda amb Londres, després de fer contactes unilaterals a Brussel·les durant aquest estiu per intentar que Escòcia es mantingui al club dels 28 encara que la resta del Regne Unit en marxi.\nTheresa May, sense mandat per fer fora Escòcia del mercat únic\nRussell també ha dit a la cambra que “la veu d’Escòcia està sent escoltada arreu de la UE, volem que Europa i el món sàpiguen que vam votar de tot cor quedar-nos a la Unió. El missatge des del govern del Regne Unit està sent confús i nociu”. De fet, fa uns dies Sturgeon ja va dir a Holyrood que la primera ministra britànica, Theresa May, no tenia mandat democràtic per treure Escòcia del mercat únic.\nEl líder dels liberals britànics, convençut que hi haurà segon referèndum a Escòcia\nA la sensació que Escòcia es torna a posar les piles per desafiar l’Estat, se sumen les declaracions del líder del partit liberal britànic, Nick Clegg, que veu molt complicat parar un segon referèndum d’independència al país del nord de l’illa britànica després del Brexit. El dirigent liberal creu que la sortida de la comunitat europea durà a un “xoc molt important entre les parts constituents del Regne Unit”.\nQuè passaria si tots els parlaments britànics haguessin de votar el Brexit?\nD’altra banda, creixen les veus que abans d’executar l’Article 50, que engegarà oficialment el compte enrere irreversible cap al trencament, s’hauria de votar la decisió a les dues cambres de Westminster i des d’Escòcia s’apunta que també als parlaments de totes les nacions. Si fos el cas, el procediment quedaria bloquejat a Edimburg en una situació d’atzucac complicada de resoldre, que podria acabar fent activar el segon referèndum.


Obama transmet a diversos mandataris que vol una "transició ordenada" a Egipte\nEls Estats Units aposten per una transició ordenada cap a la democràcia com a sortida a la crisi d'Egipte. Ho ha dit aquest diumenge a la nit el president Barack Obama i hores abans havia fet el mateix la secretària d'Estat nord-americana, Hillary Clinton. Ni Obama ni Clinton, però, s'han mullat per cap dels dos bàndols. No han donat suport als revoltats, però tampoc han retirat la confiança al govern de Hosni Mubarak. Pel que fa a l'ajuda econòmica i militar que els EUA aporten a Egipte, la secretària d'Estat ha afirmat que ara mateix no hi ha sobre la taula tancar l'aixeta al règim egipci.\n30/01/2011 - 15.00 Actualitzat 31/01/2011 - 07.21\nEls Estats Units i Occident continuen pressionant el règim de Hosni Mubarak perquè cedeixi a la democràcia. La secretària d'Estat nord-americana ha deixat clar en diverses entrevistes -a la CCN, a l'NBC, a la CBS i a Fox News- que els EUA estan per una "transició ordenada". Aquest diumenge a la nit també ho ha dit el president, Barack Obama, qui aquest cap de setmana ha parlat amb els màxims mandataris de Turquia, Israel, l'Aràbia Saudita i el Regne Unit sobre la situació d'Egipte. Obama aposta per una transició cap a un govern que doni resposta "a les aspiracions del poble", sense ser més específic.\nEn aquesta línia anava el missatge que hores abans havia donat la cap de la diplomàcia dels Estats Units, Hillary Clinton. "El destí d'Egipte depèn del poble egipci", ha afirmat Clinton. Aquestes paraules de Clinton, però, no suposen tampoc el suport als manifestants. Washington té com a objectiu la democràcia però no es defineix a favor de cap bàndol. De fet, la secretària d'Estat no ha volgut contestar a la pregunta de si el règim de Mubarak és estable o no. "No es tracta de qui reté el poder, es tracta de com respondrem a les necessitats i queixes legítimes expressades pel poble egipci", ha explicat Clinton. De tota manera, la petició d'unes "eleccions lliures i justes" deixa entre l'espasa i la paret el mandatari egipci.\nTot i aquesta pressió, de moment els Estats Units no retiraran l'ajuda econòmica i militar al país africà. Clinton assegura que els milions de dòlars en armament no estan en qüestió.\nObama demana una transició ordenada a Egipte


Pàgina inicial/Format/CDs, Segell/Sirena Records/Carles Grimalt – Pacífico Atlántico (2016)\nSegon àlbum de la carrera en solitari del músic mallorquí Carles Grimalt. Anteriorment, milità i participà en edicions discogràfiques de grups com La Secta del Mar, Ocults o La guia del Ocio.\nFORMAT: CD de 9 cançons en estoig de DVD.\nSKU: SCD040 Categories: Format/CDs, Segell/Sirena Records Etiqueta: Carles Grimalt\nNou treball discogràfic de Carles Grimalt després de diversos anys des del seu anterior disc “Camaleón Emocional”. Un disc que trenca amb la seva anterior línia de treball més “pop” i que cerca un so més cru i rocker.\nGravat entre els estudis mallorquins de Hell’s Kitchen, La caja del ruido i la Casa de la Primavera pel mateix Grimalt, qui també ha duit a terme la producció artística, trobam nou cançons que interioritzen sobre la recerca i la pau interior.\nCD en caixa DVD\nSigues el primer a opinar “Carles Grimalt – Pacífico Atlántico (2016)” Cancel reply


Mor l'exregidora de Barcelona Núria Gispert amb 84 anys | betevé\nMor Núria Gispert, exregidora de Barcelona i expresidenta de Càritas\nNascuda a Barcelona, va ser política i activista cristiana i va arribar a presidir Càritas des del 2002 fins al 2004\nRedacció | dimecres, 16 de setembre del 2020, a les 18.05\nL’exregidora del PSC a l’Ajuntament de Barcelona i activista cristiana Núria Gispert ha mort aquest dimecres amb 84 anys. Nascuda a Barcelona, va ser mestra i política i va presidir Càritas del 2002 al 2004. El 1979, en les primeres eleccions municipals democràtiques, va entrar al consistori com a regidora del PSUC i després del PSC fins al 1995.\nGispert va començar la seva dedicació social amb 14 anys, fent voluntariat a Can Tunis. Posteriorment, va traslladar la seva vocació social al món de la política. La seva tasca en favor dels més vulnerables li va ser reconeguda amb la Creu de Sant Jordi l’any 2002 i amb la Medalla d’Honor del Parlament de Catalunya el 2013. Més tard, l’any 2014, el govern de Xavier Trias va escollir-la per fer el pregó de les Festes de la Mercè.\nPregó de la Mercè de Núria Gispert, el 2014\nEl director actual de Càritas Diocesana de Barcelona, Salvador Busquets, ha volgut tenir un record per a la família de Gispert i ha aprofitat per destacar la seva figura. “La Càritas d’avui no s’entendria sense la seva convicció per posar a la persona al centre. El seu llegat forma part de Càritas”, ha dit en un comunicat.\n“Un referent moral dels socialistes”\nDirigents polítics i entitats eclesiàstiques s’han fet ressò de la mort de Gispert. El president del Grup Municipal del PSC, Jaume Collboni, ha compartit a Twitter una fotografia d’ell amb l’activista barcelonina. La defineix com un “referent moral i polític dels socialistes catalans”. “Les seves reflexions sempre estaran amb nosaltres”, ha afegit.\nTrobarem a faltar molt la Núria: amiga, companya, ex-regidora del @bcn_ajuntament i referent moral i polític de molts socialistes catalans. Les seves reflexions, la seva mirada i sensibilitat sempre estaran amb nosaltres. Fins sempre Núria, DEP 🌹 pic.twitter.com/YOGsBLAcai\n— Jaume Collboni (@jaumecollboni) September 16, 2020\nL’alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha destacat la implicació de l’exregidora en la lluita per la justícia social. “Avui moltes dones som on som gràcies a pioneres com ella”, ha dit. Per la seva banda, el tinent d’alcalde de Prevenció i Seguretat, Albert Batlle, afirma que Núria Gispert ha estat una “lluitadora per la democràcia”.\nEns ha deixat Núria Gispert Feliu, activista veïnal i una de les primeres regidores de l’Ajuntament de Barcelona, molt implicada en la lluita per la justícia social.\nAvui moltes dones som on som gràcies a pioneres com ella.\nEl meu condol a les seves persones estimades. pic.twitter.com/AUNTJcUtut\n— Ada Colau 💜🌈🔻 (@AdaColau) September 16, 2020\nEns ha deixat Núria Gispert, companya, lluitadora per la democràcia, amiga i també exregidora de la ciutat de #Barcelona, @bcn_ajuntament, i exdirectora de @_CARITAS. Descansi en pau pic.twitter.com/WcShaTXhIR\n— Albert Batlle (@Albert_Batlle_B) September 16, 2020\n— Càritas — necrològiques — PSC\nUna estrella amb llum coronarà la torre de la Mare de Déu de la Sagrada Família\nSalvador Mañosas, Medalla d’Honor de Barcelona 2020


Els forenses estan analitzant els ossos que una parella va trobar casualment al lloc on Miriam, Toñi i Desirée van ser violades i assassinades\nTroben restes humanes a la fossa on van aparèixer els cossos de les nenes d'Alcàsser | CatalunyaDiari.cat\nMacabra troballa la que ha realitzat una parella a la fossa on van aparèixer els cossos de Miriam, Toñi i Desirée, també conegudes com 'les nenes d'Alcàsser'. Durant una visita al paratge on les tres joves van ser brutament violades i assassinades, els dos membres de la parella es van sorprendre en descobrir primer una falange i tot seguit tres ossos més.\nAra, dos antropòlegs forenses estan examinant les quatre restes òssies que van aparèixer, amb l'objectiu d'establir si pertanyen al cos d'una de les tres menors que van copar l'interès de tot el país durant l'any 1992. De moment, han confirmat que els quatre ossos es corresponen amb falanges humanes, si bé no han pogut determinar ni l'edat ni el sexe de la persona a la qual pertanyen. Ho explica el mitjà 'Las Provincias'.\nAixí les coses, la Unitat d'Antropologia Forense de l'Institut de Medicina Legal de València va confirmar aquest mateix dilluns que les restes són molt antigues. Concretament, la informació va ser aportada per l'antropòleg forense Manuel Polo.\nAmb tot, a qui correspon prendre la decisió de traslladar els ossos de les falanges a un laboratori per realitzar un estudi més exhaustiu de l'ADN és el Jutjat de Primera Instància i Instrucció número 6 d'Alzira.\nCom hem explicat anteriorment, va ser una parella qui va trobar de manera casual les restes de les falanges, mentre duia a terme una visita al paratge de la Romana a Tous, que va ser el lloc on Miriam, Toñi i Desirée van ser cruelment violades i assassinades per Antonio Anglés i Miguel Ricart.\nImmediatament després de descobrir els quatre ossos —tres dels quals gràcies al fet que la parella va furgar amb una branca que hi havia per la zona—, van portar-los fins a les instal·lacions de la Guàrdia Civil d'Oliva, embolicades amb paper d'alumini. Després de realitzar les primeres diligències d'investigació pertinents, els agents van derivar les restes a l'Institut de Medicina Legal així com al laboratori de criminalística de la Comandància de València.\nTerelu parla de la seva aparició en el documental ' El caso Alcàsser'.\nNoves incògnites sobre el cas Alcàsser després de l'estrena del documental de Netflix.\nAssassinat Menor Violació Comunitat Valenciana


Els esplais de la Fundació Pere Tarrés fomenten la sensibilització d'infants i joves contra el masclisme La República\nEls esplais de la Fundació Pere Tarrés fomenten la sensibilització d’infants i joves contra el masclisme\nACN Barcelona.-El Moviment de Centres d’Esplai Cristians Catalans (MCECC) de la Fundació Pere Tarrés disposa d’un programa per sensibilitzar els prop de 25.000 infants i joves que assisteixen cada cap […]\nACN Barcelona.-El Moviment de Centres d’Esplai Cristians Catalans (MCECC) de la Fundació Pere Tarrés disposa d’un programa per sensibilitzar els prop de 25.000 infants i joves que assisteixen cada cap de setmana en les activitats de lleure. Fa tres anys van crear el Projecte Perspectiva de Gènere, un programa que dona eines i recursos per fomentar la igualtat, i des de llavors un grup de monitors s’ha reunit periòdicament per treballar en aquesta iniciativa. Enguany el programa ofereix cada mes una proposta pedagògica als centres per donar visibilitat a la lluita per la igualtat. Amb motiu del Dia internacional contra la violència masclista, la Fundació Pere Tarrés reivindica el paper de les entitats de lleure per educar en la igualtat.\nLa iniciativa va néixer de manera espontània a través d’un grup de monitores que van considerar que era necessari transformar algunes dinàmiques que perpetuaven els estereotips de gènere dins dels centres d’esplai. Els prop de 200 centres d’esplai del MCECC, amb uns 4.500 monitors, tenen com un dels eixos centrals la transformació social a través del lleure i per això la proposta de posar en marxa el programa es va presentar a l’Assemblea General del MCECC (AGO) fa tres anys i va ser aprovada per majoria. El programa es va engegar el 7 de març i es va encoratjar els centres d’esplai a enviar fotografies d’infants i joves amb el fulard alçat a través de les xarxes socials. El 8 de març, amb motiu del Dia de la Dona Treballadora, va arrancar el projecte, que continuat actiu durant els mesos de confinament i restriccions. Cada mes s’ha treballat una proposta diferent per incorporar la igualtat entre dones i homes des de diferents òptiques. Per exemple, a l’octubre, van reformular vinyetes que representen situacions amb micromasclismes dins de l’àmbit de l’educació en el lleure; al novembre estan reflexionant sobre els jocs i el desembre ho faran sobre la música.


L'Ajuntament de Barcelona valora positivament el toc de queda i estudia els dispositius per aplicar la norma La República\nL’Ajuntament de Barcelona valora positivament el toc de queda i estudia els dispositius per aplicar la norma\nACN Barcelona.-L’Ajuntament de Barcelona valora positivament l’anunci del Govern d’aplicar un confinament nocturn un cop ho avali el TSJC. El regidor de Presidència, Jordi Martí, ha assegurat que era bàsic […]\nACN Barcelona.-L’Ajuntament de Barcelona valora positivament l’anunci del Govern d’aplicar un confinament nocturn un cop ho avali el TSJC. El regidor de Presidència, Jordi Martí, ha assegurat que era bàsic disposar d”instruccions clares” i ha reconegut que amb el toc de queda i sabent que a partir de certa hora la gent ha de ser a casa és més fàcil actuar. “La demanda dels ajuntaments era aquesta, tenir concrecions per poder actuar”, ha recordat, fent un reconeixement a la concreció de les restriccions per part de la Generalitat. Ara, ha dit, es tracta de veure quins dispositius s’organitzen per fer complir la normativa.\nEn aquest sentit, ha explicat que aquest dijous els serveis municipals estan reunits per valorar les instruccions i que divendres, coincidint amb la Junta Local de Seguretat que ja estava prevista, es donaran indicacions concretes.


28/04/2017 Festa Aniversaris -Abril 2017- Residència Itaca Arenys\nEstem a final de mes i celebrem la festa dels aniversaris dels residents que fan anys aquest mes d’abril. En aquesta ocasió, es decideix fer una comparsa de flamenques!!! on alguns treballadors del centre i algún familiar, participen en la festa de forma molt activa.\nLa dona d’un dels nostres residents que fa poc que està al nostre centre, vol col·laborar i participar de forma molt activa. Els residents que disfrutar molt de tot l’espectacle durant la tarde.\nMireu quins residents més feliços que tenim a la nostre residència.


Bloc de Josep Maria Canet: de febrer 2021\nNo convertiu en mercat la casa del meu Pare\n3 diumenge de Quaresma any B\nEn el nostre camí cap a Pasqua, les lectures que avui hem escoltat ens parlen del camí que el poble d’Israel va haver de recórrer per guanyar la llibertat. Llibertat enfront, en un primer moment, de l’esclavatge dels egipcis. Un esclavatge exterior a ells. Un esclavatge no volgut, patit.\nPerò en la travessa del desert, un cop alliberats d’aquest esclavatge conduïts per Moisès, descobreixen nous esclavatges, aquesta vegada molt més interiors i d’alguna manera, volguts. En ús de la seva llibertat cauen en nous esclavatges més subtils, l’esclavatge de la riquesa, de la cobdícia, de l’odi al germà.\nEl decàleg, els deu manaments, comencen per recordar que Déu els ha alliberat de l’esclavatge d’Egipte. Aquest Déu els fa una proposta de vida que els permeti de gaudir d’aquesta llibertat sense caure en d’altres esclavatges. El primer manament és el de no divinitzar res que no sigui Déu. Cap realitat humana, cap bé material. Ni el diner, ni el benestar material, ni el poder sobre els altres poden ser déus. Des del moment en que ho són, ens convertim en els seus esclaus. Viure amb els altres relacions de respecte i d’amor ens ajuden a conservar la llibertat.\nÉs en aquest mateix sentit que Jesús entra en el Temple de Jerusalem i en fa la purificació. Aquell lloc s’havia convertit en un ídol enlloc de ser signe de la presència de Déu.\nAmb aquesta purificació, i amb tota la seva vida, Jesús ens fa saber que és en la seva humanitat on Déu es fa present. En la seva humanitat tal com ell la va viure: una humanitat viscuda com a servei, acolliment, sobretot dels més febles, perdó, solidaritat, amor.\nÉs en aquesta manera de viure la vida humana que Déu es fa present. Tots els altres llocs, es diguin mesquites, sinagogues, temples budistes, o esglésies, no són llocs de la presència de Déu si no són llocs on s’ajuda a créixer en humanitat. Quants de cops aquests llocs religiosos han estat llocs d’absència de Déu perquè hi ha mancat humanitat!\nEl criteri de verificació d’aquesta presència no es troba ni en la bellesa, ni en l’encens, ni en la sumptuositat, ni en els cants ben cantats, ni en les paraules ben pronunciades. El criteri de verificació es troba en el fet que els qui es reuneixen en aquests llocs creixen en humanitat gràcies al que allà es diu o es fa.\nEn cas contrari, si Jesús hi entrés, tornaria a fer el que va fer al Temple de Jerusalem, aquell temple del que els jueus se sentien tan orgullosos per la magnificència que tenia, per les seves columnes o pel seu or.\nAmics, en aquest temps de Quaresma deixem entrar Jesús en el nostre cor, en la nostra vida, perquè també ens purifiqui, faci neteja, expulsi els nostres ídols, tot allò que no ens ajuda a estimar i que ens esclavitza. Tot allò que ens allunya del Déu de Jesús i dels seus preferits, els pobres, els refugiats, els sense-sostre, els qui viuen en la foscor, els qui en els temps actuals han perdut la feina o han hagut de tancar el seu negoci, estan malalts o han perdut un ésser estimat. Estar a prop d’ells és estar a prop de Déu.\nCelebrem una vegada més l’eucaristia. Però fem-ho de tal manera que Jesús s’hi trobi còmode, que trobi en nosaltres homes i dones que intentem créixer en humanitat.\nAquest és el meu Fill, el meu estimat ; escolteu-lo\n2 diumenge de Quaresma any B\nEl relat de la transfiguració ocupa un lloc important en els evangelis sinòptics. Una importància que es troba no en els detalls del que va passar, sinó en el seu missatge. Val la pena descobrir quin missatge ens vol donar i veure si en la nostra vida hi ha moments semblants.\nUna primera pista per descobrir aquest missatge és de recordar un altre moment de la vida de Jesús, el del baptisme al Jordà. En el text del baptisme les paraules del Pare són quasi idèntiques a les de la Transfiguració: “Tu ets el meu Fill, el meu estimat, en tu m’he complagut”\nLa missió de Jesús des del Baptisme és de viure com a Fill de Déu, però no a la manera dels homes, pel poder, la riquesa o el miracle fàcil, com li suggereix el dimoni al desert, sinó a la manera de Déu, que és en resum posar-se al servei de la humanitat.\nEl camí d’amor que emprèn en el baptisme serà l’admiració d’uns, d’aquells que tenen set d’esperança, però també el rebuig d’altres, dels qui creuen que no necessiten res de ningú.\nUna mica abans de començar el seu camí cap a Jerusalem, allà on la foscor intentarà ofegar la llum, Jesús es transfigura per encendre una llum enmig d’aquesta foscor que s’aproxima.\nÉs una llum donada als deixebles que hauran de travessar per la nit de la passió i de la creu. I és una paraula del Pare adreçada també a aquests deixebles: “Aquest és el meu fill, el meu estimat, escolteu-lo”\nLa vida humana, cada una de les nostres vides, camina entre llums i foscors. La cendra del primer dia de Quaresma ens recordava la nostra fragilitat. Fragilitat física i fragilitat interior. Els moments en què ens adonem d’aquesta fragilitat són tan freqüents ! Malaltia, mort, catàstrofes, violència… però també incoherència, feblesa, egoisme, infidelitat, ruptures…\nFragilitat que en el darrer any se’ns ha fet i se’ns fa encara més palesa. Una fragilitat que ens uneix siguin quines siguin les nostres conviccions i creences. Ens hem hagut d’enfrontar amb situacions difícils de comprendre.\nÉs enmig de la foscor que hem de saber descobrir la llum. En els desànims, quan ho deixaríem córrer tot, que hem de trobar l’esperança. Enmig de l’odi que hem de fer gestos d’amor. Transfigurar la fragilitat i la foscor de la vida, de la mateixa manera com Jesús ho feia: guarint, consolant, acollint, servint, animant, perdonant.\nTransfigurar la fragilitat i la foscor de la vida dels qui ens envolten amb els nostres gestos d’acolliment, consol, acolliment, servei, ànim, perdó.\nUn somriure, una paraula, poden ser resplendents com el rostre resplendent de Jesús a la muntanya. Gestos i paraules, sovint molt discrets, que ajuden molta gent a viure enmig de les seves dificultats. Gestos i paraules que han ajudat els malalts als hospitals i a les UCIS.\nLa vida no s’atura dalt de la muntanya. Cal sempre baixar a la plana, allà on hi ha la vida de cada dia. No podem tancar-nos allà on ens trobem bé. Hem de baixar enmig del món per comunicar la nostra esperança.\nA Síria, a Palestina o a Barcelona, al Tercer Món o al Quart Món, lluny o a prop, dins de les nostres famílies, a la feina, a l’escola, hem d’intentar ser portadors de llum i esperança.\nEvidentment, per poder donar, cal abans tenir. Ens calen temps i moments per carregar les piles, per encoratjar-nos, per ajudar-nos. La comunitat cristiana, l’eucaristia, la pregària, han de ser moments on alimentar la nostra esperança.\nQue aquesta eucaristia d’avui sigui un moment de transfiguració, que ens ajudi, baixant de la muntanya, a ser testimonis de l’evangeli en la vida de cada dia.\n1 diumenge de Quaresma any B\nJust abans del relat de l’evangeli que acabem d’escoltar, Jesús és batejat al Jordà. Quan surt de l’aigua, l’Esperit baixa sobre d’ell i una veu que ve del cel diu: “Tu ets el meu Fill, el meu estimat; en tu m'he complagut”. És aquest mateix Esperit que empeny Jesús al desert.\nAbans de començar la seva missió Jesús hi passa quaranta dies. El desert existeix realment prop del Jordà, on Joan batejava. Els israelites hi van passar quaranta anys abans d’entrar a la terra promesa. Però el desert és sobretot un lloc simbòlic. Molts homes i dones han tingut experiències importants en el desert. Antoine de Saint-Exupéry, que havia conegut bé el desert del Sàhara, en el seu llibre “Carta a un ostatge” escrivia que en el desert l’home és governat per l’Esperit; i també deia: “El desert no és allà on pensem que és. El Sàhara és més viu que una capital, i la ciutat més bulliciosa és buida si els pols essencials de la vida es desimanten.”\nÉs l’experiència de Jesús durant aquests quaranta dies, però també tot al llarg de la seva vida. Al desert Jesús troba els pols que l’han d’orientar en la seva missió. Descobreix en el cara a cara amb el Pare de quina manera ha de viure la seva filiació: pel poder polític? pel miracle fàcil? per les riqueses? per l’admiració de la gent? Al desert Jesús descobreix que ha de ser Fill en el servei, en la donació, en l’amor sense fronteres.\nPotser per a alguns aquest any de pandèmia l’han viscut també com un temps de desert, a casa en el confinament, a l’hospital en la malaltia. Temps de solitud, de silenci.\nLa Quaresma pot ser un temps de desert. En aquests quaranta dies podríem crear el nostre propi desert, un temps on el silenci ocupi un lloc important. Sols cara a cara amb nosaltres i amb Déu.\nDedicar uns minuts cada dia a aquest exercici interior, deixant de banda tot allò que ens distreu, llegint algun text bíblic, l’evangeli del dia per exemple, per tal de fer una mirada sobre la nostra vida, les nostres relacions, la nostra vida en la societat. Revisar la nostra vida a la llum de l’evangeli.\nI com Noé, descobrir l’arc de sant Martí que apareix després de la tempesta: després dels dies negres, del sofriment, del desànim, del dubte... L’arc de sant Martí que és signe de pau, de vida, de llum i de confiança. Des que el veiem aparèixer en el nostre cor, sabem que més enllà de tot allò que és fosc hi ha una llum, hi ha sentit, hi ha Déu.\nLa Quaresma és un temps oportú per revisar les nostres relacions humanes. A la parella, a la família, a la comunitat, a la feina, a l’escola, a la ciutat. Vivim aquestes relacions amb un esperit obert, servicial, acollidor, proper, reconciliador?\nEl dia de Pasqua renovarem els compromisos del Baptisme. Perquè no esdevingui un ritus i unes paraules buides, cal que des d’ara ens hi preparem fent aquesta revisió. Com acostumem a fer amb el nostre cos, amb la salut, és bo que almenys una vegada a l’any fem aquesta revisió interior.\nCelebrem l’eucaristia, sagrament de la vida de Jesús, una vida plena de l’Esperit de Déu, una vida compartida i lliurada, una vida en la que ens podem emmirallar per tal que en les nostres vides l’Esperit de Déu, l’Esperit de Jesús actuï, fent de nosaltres testimonis que donen vida i llum als qui ho necessiten.\n6 diumenge durant l'any B\nLa lepra era una malaltia considerada molt perillosa i contagiosa en temps de Jesús. És normal que en aquestes circumstàncies es prenguessin mesures molt dràstiques per evitar el contagi.\nEn aquell temps, a més, es feia una relació directa entre malaltia i pecat. La malaltia era conseqüència del pecat, sigui el propi, sigui el dels avantpassats. Amb la lepra, aquesta relació era més intensa degut a l’aspecte exterior de la malaltia.\nEl leprós, doncs, era considerat impur. Era impur externament, però també interiorment. Com hem escoltat a la primera lectura havia d’avisar clarament la seva condició, “escabellats i amb vestits esquinçats”, havia d’allunyar-se de la gent i en cap cas s’havia de deixar tocar per ningú. De la mateixa manera, el qui no era leprós havia d’allunyar-se i no tocar un leprós.\nJesús i el leprós desobeeixen completament totes aquestes prescripcions: el leprós s’apropa a Jesús, Jesús el toca.\nAquestes lleis, encara que fossin justificades, marginaven socialment el leprós. Jesús, que anuncia una bona noticia d’un Regne on tothom hi té un lloc, no pot obeir una llei que exclou algú.\nAmb el leprós actuarà de la mateixa manera que amb els altres malalts, endimoniats, recaptadors d’impostos, dones de mala fama, infants, pobres… Els dona la mà perquè s’aixequin i recobrin la seva dignitat humana.\nQuina és la realitat d’avui? Quantes exclusions segueixen existint avui que la lepra ha estat vençuda. Els malalts de SIDA sovint són tractats com si fossin leprosos; els qui han estat a la presó, els immigrants, els refugiats, els infants de famílies pobres o desestructurades, els sense-sostre... Quantes entitats s’han creat en els nostre temps que tenen com a objectiu la lluita contra l’exclusió social.\nAquests exemples són interns, a casa nostra. Però una situació semblant la descobrim en el mapa del món, en les fronteres. Els països del Tercer Món no els tractem d’una manera semblant, i els fem viure “fora del campament” apartats, creant muralles, a Israel, als Estats Units o a Ceuta i Melilla? Els centres d’internament d’estrangers en situació il·legal no s’assemblen una mica a aquells campaments de leprosos d’altres temps?\nSé que les problemàtiques són complexes i que potser la solució no seria obrir totes les fronteres. Però tenim l’obligació de fer el que calgui perquè les desigualtats que provoquen aquests fluxos migratoris disminueixin. Que no els calgui venir a Europa perquè trobin en els seus països condicions de vida dignes. No ens podem desentendre, en un món globalitzat, pensant que és el seu problema i no el nostre. La història recent està plena de fets, des de l’esclavitud a les colonitzacions o a la neocolonització econòmica, pels que no podem dir que no tenim res a veure amb la situació que viuen els països del Tercer Món.\nSeguir Jesús, ser cristià, no és compatible ni amb el racisme ni amb les exclusions de persones o de pobles. Jesús feia tot el contrari. Seguir Jesús és lluitar perquè les barreres desapareguin, perquè la humanitat avanci cap a la unitat. El papa Francesc ens ho ha recordat en la seva encíclica “Fratelli Tutti”.\nLa trobada del leprós i de Jesús ens recorda també que allò que fa que l’home sigui impur no es troba en la pell, ni en la condició social, ni en la religió que es professa. Que la impuresa es troba dins del cor, allà on prenem decisions que fan mal als altres.\nQue l’eucaristia ens ajudi a mirar dins nostre, purificar el nostre cor perquè esdevingui un cor obert als altres, un cor que estima i que fa el bé.


Escut de Xilxes - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nRepresentació de l'escut de Xilxes segons el blasonament oficial.\nL'escut oficial de Xilxes té el següent blasonament:\n« Escut quadrilong de punta redona partit. Al primer quarter, en camp de gules, sobre ones d'atzur i argent, un castell d'argent, maçonat i aclarit de sable. Al segon quarter, en camp de gules, una mata de joncs d'or. Per timbre, una corona reial oberta. »\nResolució de 18 de gener de 2002, del conseller de Justícia i Administracions Públiques, publicada al DOGV núm. 4.192, de 18 de febrer de 2002.\nA la primera partició, el castell sobre les ones són armes dels Pròixida, barons d'Almenara i antics senyors de la vila. A la segona, la mata de joncs recorda la troballa, al segle XVII, del Crist de la Jonquera, patró de Xilxes, que hi té una ermita dedicada.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Escut_de_Xilxes&oldid=18994172»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 18 oct 2017 a les 05:47.


1. Avantatges de la gestió de la platja seguint ISO 13009.\n2. Requisits de la norma ISO 13009 sobre la gestió de la platja.\nLa Norma ISO 13009 sobre la gestió de la platja\nestableix els requisits generals i recomanacions als Ens Gestors de la\nplatja (habitualment Ajuntaments) que ofereixen serveis a turistes i\nvisitants. La norma incorpora requisits referents a:\nPrestació del Servei. La norma ISO 13009 requereix que la gestió de la platja\nincloguin els serveis d’informació; els serveis de seguretat i\nsalvament a la platja; la neteja de la platja (inclosa la gestió de\nresidus) i els serveis d’oci oferits a través de les guinguetes.\nEl Comte Tècnic d’AENOR CTN 187, que ha estat treballant sobre la gestió de les platges ha aprovat tenir en consideració la norma ISO 13009 sobre la gestió de la platja com a norma UNE, aprovant la seva publicació com a norma UNE. Això implica anular la norma “UNE 187001:2011 Playas” un cop estigui publicada la norma UNE ISO 13009 en castellà.\n3. Altres reconeixements de qualitat a la gestió de la platja.


Programari lliure. Jove.Cat. Generalitat de Catalunya\nInici > Temes > Tecnologia > Programari lliure\nActualment hi ha milers de programadors i experts informàtics a tot el món disposats a crear programes d'accés lliure que satisfacin les mateixes necessitats que els programes que desenvolupen i comercialitzen les grans corporacions informàtiques, però que puguin ser descarregats, modificats, copiats o millorats per tothom qui ho vulgui. Això s'anomena genèricament ‘programari lliure'.\nCalen coneixements d'informàtica per a accedir-hi?\nProgramari lliure no vol dir només programes informàtics\nQuin és el panorama a Catalunya?\nS'anomena ‘programari lliure' el conjunt d'aplicacions informàtiques que qualsevol persona pot utilitzar, distribuir, copiar, estudiar, modificar, millorar i compartir perquè tothom se'n pugui beneficiar. Hi ha un gran nombre d'aplicacions de codi lliure que et permeten de fer tot allò que necessites amb l'ordinador. Sistemes operatius, gestors de correu, processadors de text… Són desenes de programes creats, mantinguts i actualitzats per usuaris de manera altruista. Fan exactament tot allò que fan els programes que pots comprar amb les llicències de les companyies informàtiques, però no tenen marca perquè han estat creats per programadors independents.\nTant si saps informàtica com si no, pots descarregar-te i utilitzar aplicacions de programari lliure. Si tens coneixements d'informàtica i programació, a més a més pots fer les teves pròpies aportacions a aquest tipus de programes per a millorar-los. I si no tens coneixements d'informàtica però veus que el programa que fas servir té mancances importants, a Internet hi trobaràs fòrums i espais on pots deixar les teves propostes perquè uns altres les recullin i les desenvolupin.\nPerquè et facis uns idea de la grandesa del programari lliure i de l'intercanvi lliure de coneixement, bona part dels recursos informatius a la xarxa que et facilitem en aquesta secció de tecnologia provenen del projecte Viquipèdia, l'enciclopèdia en línia més gran del món. La Viquipèdia (versió catalana de la Wikipedia) és un document viu i en construcció permanent que es fa amb persones com tu, que aporten desinteressadament el coneixement per compartir-lo amb tothom.\nCatalunya compta amb un autèntic exèrcit pacífic format per centenars de persones disposades a crear un univers de programes lliures i en català. Fins i tot la Generalitat de Catalunya ha assumit el compromís de facilitar als ciutadans i ciutadanes de Catalunya l'accés a aquests programes des de diversos departaments. De fet, una llei de l'any 2002 compromet la Generalitat de Catalunya a democratitzar l'accés a les noves tecnologies en la societat catalana i a difondre els canvis successius i els avantatges tecnològics del programari lliure. L'objectiu d'aquesta llei és que les institucions públiques catalanes facin de motor d'aquests canvis tecnològics incentivant el desenvolupament, la distribució i l'ús d'aquest programari basat en llicències de codi obert a Catalunya i, especialment, dins la mateixa institució.\nUn autèntic rebost on pots trobar tota mena de programes i més, sempre en català.\nUna de les organitzacions que més treballa per impulsar el programari lliure.\nLa fundació sense ànim de lucre impulsora del navegador Firefox.\nDefinició lliure del programari lliure a la Viquipèdia\nEl projecte GNU a la Viquipèdia\nLa història del projecte impulsat per a crear un sistema operatiu obert.\nEl sistema operatiu Linux a la Viquipèdia\nLa història del primer sistema operatiu que va escampar per tot el món la idea de programari lliure.\nEls sistemes operatius BSD\nPer si vols saber quina feina ha fet en aquest camp la Universitat de Califòrnia.\nLa Wikipedia, l'enciclopèdia lliure més gran del planeta també hi és en català.\nData d'actualització: 17.05.2013


Eva Granados (PSC) creu que "no és el moment de qüestionar" la monarquia amb un referèndum\nPublicat 8/8/2020 11:06:10 +02:00CET\nReclama al Govern "posar-se d'acord" i proposar una data per a la taula de diàleg\nLa portaveu del PSC en el Parlament, Eva Granados, ha afirmat que "no és el moment de qüestionar l'arquitectura institucional" amb un referèndum sobre la monarquia i ha reafirmat el suport dels socialistes al pacte constitucional de 1978.\nEn una entrevista d'Europa Press, ha instat a no barrejar els presumptes fets delictius de Joan Carles I amb el model d'Estat: "En aquests moments no ens plantegem un debat sobre la forma d'Estat".\n"No és el moment de qüestionar l'arquitectura institucional perquè nosaltres ens reafirmem en el pacte constitucional del 78. Creiem que és el que ha portat els millors anys, les millors dècades i prosperitat al nostre país", ha argumentat.\nConsidera que, en un moment en què Espanya està afectada per la crisi sanitària del coronavirus i les seves conseqüències econòmiques i socials, la prioritat és afrontar-les enlloc de qüestionar un Cap de l'Estat: "L'últim que ara ens interessaria és obrir un altre debat sobre la forma d'Estat".\nNo obstant això, la socialista ha advertit que la marxa del Rei emèrit ha fet que la credibilitat de les institucions estigui en joc, per la qual cosa ha defensat que "no pot haver-hi cap espai per a la impunitat".\n"La democràcia a Espanya està funcionant: la premsa està informant, la justícia està actuant, i la Casa Reial està marcant les distàncies que toquen en aquests moments amb el Rei emèrit", i ha afegit que el Rei emèrit s'ha posat a la disposició de la justícia.\nAixí mateix, ha rebutjat valorar que el Govern espanyol hagi pogut negociar amb la Casa Reial la marxa de Joan Carles I: "L'ex-cap de l'Estat no té cap causa encara pendent i, com va dir el president Sánchez: els despatxos entre el Rei i el president del Govern són discrets".\nGranados ha culpat JxCat i ERC que la taula de diàleg sobre el conflicte català no s'hagi reunit al juliol i ha alertat que "hi ha confusió entre els mateixos socis del Govern".\n"Ells mateixos no es posen d'acord. Jo el que els recomanaria és que aquell mediador que volien per a la taula entre governs el contractin i que intervinguin entre ells mateixos, perquè jo crec que que ells no tenen clar tampoc quins són els objectius que volen plantejar", ha ironitzat.\nHa assegurat que el Govern central està disposat a reprendre la taula quan sigui, i que són els dos socis del Govern català els qui han d'acordar si també ho volen: "És una taula de negociació entre els dos governs i per part del Govern estatal hi ha total disponibilitat. Ara del que es tracta és que el Govern (català) vulgui i sàpiga en quines condicions vol reunir-se".\nEn aquest sentit, ha advertit que JxCat i ERC han de "posar-se d'acord" per fer una nova convocatòria i proposar una data al Govern central amb la intenció de reprendre la taula.\nPreguntada per la proposta dels comuns per reformar el delicte de sedició amb l'objectiu d'alliberar als presos de l'1-O, ha assegurat que era una mesura que ja "estava prevista" en el pacte de coalició entre PSOE i Unides Podem, i ha advocat pel treball tècnic entre ministres i socis de Govern central.\n"Els qui són a la presó hi són per un judici i uns fets provats, i això té una via, que és la situació penitenciària. Una altra cosa és el conflicte o la relació entre governs: aquí tenim molts camins i molta feina per fer. Per tant, és necessari tenir bon enteniment i col·laboració", ha defensat.


Mont-roig ja compte amb una nova furgoneta municipal | Matarranya Media\n09/10/2020 Divendres, 9 d'octubre de 2020\nL’Ajuntament de Mont-roig ha adquirit un nou vehicle per a reforçar i millorar els serveis de manteniment del municipi. Segons l’alcalde de la localitat, José Ramón Guarc, aquesta nova furgoneta “permetrà als aguacils complir amb les activitats que han de realitzar diàriament”.\nAnteriorment el municipi comptava amb un vehicle de segona mà que “ja estava antiquat i no complia les característiques necessàries per al que necessitàvem”, explicava l’alcalde. Aquesta nova furgoneta ha estat adquirida amb fons propis de l’ajuntament i compta també amb una bola per a remolc. “Són coses que suposen una despesa important per a un municipi com el nostre però que són necessàries”, va assegurar Guarc.\nD’altra banda, en la localitat s’estan millorant les instal·lacions del Carrer Extramuros. Una obra que inclou una nova pavimentació i millora de la canalització de tuberies. Els treballs d’este carrer que es troba fora del casc antic es finançaran a través de l’últim Fons d’Immersions i Millores que ha optat el municipi. Unes obres que ja es van iniciar amb dues FIMS anteriors però que no van arribar a finalitzar-se.


Mite d'Er - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl Mite d'Er és un escrit que forma part de La República de Plató i resum la cosmologia grega imperant a la seva època, marca per Pitàgores.\nEl mite[modifica | modifica el codi]\nEr mor i arriba a una sala amb quatre portes, on estan els jutges que decideixen si la persona morta pot anar al cel (per les seves bones accions) o bé ha d'anar a un món inferior. Les ànimes que vénen del cel parlen de bellesa i sentiments positius, mentre que les que han estat castigades a l'inframón tornen brutes i descrivint patiments.\nEr continua el seu viatge fins que arriba a un arc de Sant Martí, on la Dama Necessitat, acompanyada de les sirenes, reparteix la fortuna, que consisteix a poder escollir la pròpia vida en la següent encarnació. Er contempla com les ànimes s'equivoquen i anhelen coses que no han tingut, com ser tirans. Un cop triada la vida, han de beure del riu de l'Oblit per poder encarnar-se sense recordar la seva anterior existència i així iniciar-ne una de nova.\nEls temes[modifica | modifica el codi]\nA part de descriure l'univers, el mite recupera temes que seran importants en la filosofia platònica, com l'encarnació de les ànimes (en altres relats obliden el passat després de caure d'un carro alat i vénen del món etern de les idees) o el destí que espera a cada persona segons les seves accions, recollit després pel cristianisme.\nTambé introdueix el concepte de necessitat, que mana damunt la vida humana, una concepció típicament grega que es pot veure a les seves tragèdies més famoses.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Mite_d%27Er&oldid=12862583»\tCategories: Mitologia gregaFilosofia de l'edat antiga\tMenú de navegació\nБългарскиEnglishEsperantoEspañolفارسیFrançaisItalianoLatinaNederlandsNorsk bokmålOccitanPortuguêsRomână\tModifica els enllaços\tDarrera modificació de la pàgina: 24 gen 2014 a les 14:31.


Negocis a Sri Lanka Colombo. Te i cafè\nNegocis Sri Lanka.\nPrograma de l'assignatura - Comerç exterior i negocis Sri Lanka Colombo.\nIntroducció a la República Democràtica Socialista de Sri Lanka.\nFent negocis a Colombo.\nL'economia de Sri Lanka.\nEl comerç exterior (exportacions, importacions) de Sri Lanka.\nLa inversió estrangera directa (IED) a Sri Lanka.\n- Sri Lanka Telecom.\nExemple - Comerç exterior i negocis a Sri Lanka\nIdiomes: Sri Lanka i Sri Lanka Sri Lanka Sri Lanka\nDescripció - Comerç exterior i negocis Sri Lanka.\nLes institucions i els tractats de lliure comerç (TLC) de Sri Lanka.\nPakistan-Sri Lanka Tractat de lliure comerç (TLC)\nAssociació per a la Cooperació Regional del Sud de l'Àsia (SAARC)\nAcord Comercial Àsia-Pacífic (APTA)\nIniciativa de la Badia de Bengala (BIMSTEC)\nEl Diàleg Àsia (Sri Lanka) - Orient Mitjà\nEl Fons Monetari Internacional (FMI)...\nSri Lanka, oficialment la República Democràtica Socialista de Sri Lanka (coneguda com Ceilan, abans de 1972) és una nació insular del sud de l'Àsia, situat a uns 31 quilòmetres (19,3 milles) de la costa sud de l'Índia. És la llar de 21 milions de persones.\n- Sri Lanka se situa en la posició 102ª (Desenvolupament Humà Mitjà) d'un total de 182 països en els Indicadors de Desenvolupament Humà, per davant de l'Argentina (105), del Vietnam (lloc 116), d'Indonèsia (111), de l'Índia (134), del Pakistan (141) i de Bangladesh (146).\n- Els cingaleses, la comunitat majoritària, constitueixen el 74,0% de la població (uns 21 milions de persones).\n- Els dos idiomes oficials són el cingalès i el tàmil.\n- A causa de la seva ubicació en la trajectòria de les principals rutes marítimes, Sri Lanka és un vincle estratègic naval entre Àsia occidental i el sud-est asiàtic i ha estat un important centre de la religió budista i de la cultura asiàtica des de l'antiguitat.\n- Capital: Sri Jayawardenapura Kotte\n- Principal ciutat: Colombo\n- Superfície: 65.610 quilòmetres quadrats\n- Sri Lanka és una República parlamentària\n- Independència del Regne Unit en 1948\n- Moneda: la Rupia de Sri Lanka\nLa religió a Sri Lanka\n- Sri Lanka és un país multiètnic i multi-religiós, amb una cultura diversa i rica.\n- El budisme Theravada és la religió majoritària de Sri Lanka (70% de la població).\n- Un 15% de la població és Hinduista\n- Cristians catòlics (1,2 milions)\nSri Lanka pertany a la Civilització Budista.\nFamosa per la producció i exportació de te, cafè, coco i cautxú, Sri Lanka compta amb una economia industrial moderna i el més alt nivell d'ingressos per càpita a l'Àsia meridional.\nLa ubicació estratègica de Sri Lanka a l'Oceà Índic en les principals rutes marítimes entre Europa i el Llunyà Orient, representen un avantatge per al posicionament de Sri Lanka com un centre de logística global i regional.\nEl sector serveis és el de major component del PIB, amb gairebé el 60%. El creixement del sector serveis es va desaccelerar al 5,6%. Les telecomunicacions, el comerç exterior, el transport i els serveis financers van ser els principals contribuents al creixement econòmic de Sri Lanka.\nL'estratègia econòmica del president Rajapaksa es va esbossar al seu programa electoral Pensaments Mahinda, que orienta la política econòmica del govern. S'espera poder diversificar els productes i destinacions d'exportació gràcies als Tractats de lliure comerç i d'altres acords preferents regionals i bilaterals de comerç que Sri Lanka ha signat amb l'Índia i Pakistan.\nEl comerç exterior de Sri Lanka.\n- Les exportacions: 7,0 mil milions de dòlars\n- Els principals productes d'exportació: les peces de vestir, te, els productes de cautxú, joies i pedres precioses, el petroli refinat, i els cocos.\n- Els principals mercats d'exportació: els Estats Units (En: US, Fr: Etats-Unis), el Regne Unit, l'Índia.\n- Les importacions: 9.600.000.000 dòlars.\n- Els principals proveïdors: l'Índia, Singapur, Hong Kong, la Xina, Iran (En: Iran, Fr: Iran), Malàisia, Japó, el Regne Unit, els Emirats Àrabs Units (EAU), Bèlgica, Indonèsia, Corea del Sud, els Estats Units.\nEl comerç i l'afluència d'Inversió estrangera directa (IED) a Sri Lanka han estat l'eix del desenvolupament econòmic, i en particular les zones franques de Sri Lanka. Malàisia ha emergit com el major inversor amb una inversió de més de 55 milions de dòlars.\nMés del 50% de totes les inversions índies als països de l'Associació de l'Àsia Meridional per a la Cooperació Regional (SAARC) es troben a Sri Lanka. El Regne Unit és un dels principals inversors a Sri Lanka. Les inversions de Singapur és caracteritzen per la diversitat dels sectors: la producció de farina, els aliments per a animals, edificis, les tecnologies de la Informació... Les inversions de Hong Kong a Sri Lanka són, essencialment, en fabricació de peces de vestir i tèxtil.\nSri Lanka es situa a la posició 102ª (Desenvolupament humà mitjà) d'un total de 182 Països en els Indicadors de Desenvolupament humà, per davant de l'Argentina (105), Vietnam (lloc 116), Indonèsia (111), l'Índia (134), el Pakistan (141a) i Bangla Desh (146a).\nSri Lanka Telecom és una de les companyies més valuoses del país, amb una facturació anual de més de Rs 40 mil milions. El Global Telecomunicacions Grup d'empreses N.V. D'Holanda posseeix el 44.9% de participació a Sri Lanka Telecom i el 49,5% és propietat del Govern de Sri Lanka. Brandix és l'exportador més gran de peces de vestir de Sri Lanka. El grup empra a més de 25.000 persones directament.


KurdisCat: Un infant kurd detingut a Turquia per un vídeo de TikTok on hi apareix Erdogan\nUn infant kurd detingut a Turquia per un vídeo de TikTok on hi apareix Erdogan\nSerhat Tas, de 14 anys, va ser segrestat de casa seva per la policia turca dijous, segons el seu pare Cebar. Això es produeix després que va publicar un vídeo a TikTok amb imatges de Recep Tayyip Erdogan, el ministre de l'Interior turc, Suleyman Soylu, i l'exdictador iraquià Saddam Hussein junts, seguit de fotos de personatges llegendaris kurds com el cantant Ahmed Kaya.\nCebar va dir divendres que la policia va amenaçar el seu fill durant un interrogatori. També es va fer al nen preguntes sobre si la seva família estava afiliada al Partiya Karkerên Kurdistan (Partit dels Treballadors del Kurdistan, PKK), que lluita per l’augment dels drets dels kurds a Turquia. El noi va ser alliberat divendres tard.\n“Aquestes preguntes no tenen res a veure amb ell ni amb el cas. Va ser objecte de xantatge i van amenaçar-lo que podria ser abusat sexualment quan sortís de la presó ", va dir el pare, tot assenyalant que el seu fill es negava a demanar perdó pel vídeo mentre estava detingut. Va ser alliberat després d’haver estat sotmès a proves d’edat i psicològiques, però serà jutjat d’aquí a 15 dies. La policia va dir al pare que el seu fill hauria estat jutjat anteriorment si no hi hagués cap bloqueig relacionat amb el coronavirus al país. No està clar si tornarà a ser detingut.


L'àrea metropolitana passarà a la fase 2 a partir de dilluns - Diari de Barcelona | Diari de Barcelona\nL'àrea metropolitana passarà a la fase 2 a partir de dilluns - Diari de Barcelona\nL'àrea metropolitana passarà a la fase 2 a partir de dilluns\nTambé ho farà Lleida. L'Alt Pirineu i Aran, l'Ebre i el Camp de Tarragona entraran a la fase 3 també el mateix dilluns\nBarcelona i l'àrea metropolitana nord i sud i Lleida passaran a la fase 2 dilluns vinent. A més, l'Alt Pirineu i Aran, Terres de l'Ebre i el Camp de Tarragona entraran el mateix dia a la fase 3. D'altra banda, Girona, Catalunya Central, l’Alt Penedès i el Garraf, que aquesta setmana han entrat en fase 2 continuaran durant una setmana més.\nPel que fa a Lleida, el Ministeri de Sanitat ha acceptat íntegrament la petició de Salut per la regió, que es va quedar a la fase 1 després d’un increment de casos positius en coronavirus. Això s'ha fet després de constatar una baixada en la incidència de casos, que ha passat de 38,4 per cada 100.000 habitants del 21 al 27 de maig, a 25,4 del 28 de maig al 3 de juny.\nA més, el Departament assegura que les cadenes de transmissió estan identificades i es fa un seguiment del 100% dels contactes. Malgrat això, Salut ja va avançar que caldria extremar la vigilància a Lleida ciutat, el Baix Segrià i la Segarra.\nMadrid també entrarà a la fase 2\nSanitat ha acceptat també que Madrid passi a la fase 2 a partir de dilluns. De la mateixa manera, Castella i Lleó també passarà íntegrament a la fase 2. Pel que fa a la fase 3, hi entraran Guadalajara, Cuenca, Andalusia, l’Aragó i Astúries. També ho faran Galícia, Cantabria, el País Basc, Navarra, la Rioja, Extremadura, Balears, Canàries, Melilla i Murcia.\nD'aquesta manera, el 52% de la població del conjunt de l'estat espanyol entrarà a fase 3 a partir de dilluns (uns 25 milions de persones) i el 48% en fase 2 (uns 23 milions). En aquest sentit, el ministre de Sanitat, Salvador Illa, ha afirmat que seran els presidents de les CCAA qui determinaran a partir de la fase 3 quan serà el moment de progressar a la “nova normalitat”. A més, ha assegurat que "la mobilitat entre províncies d'una CCAA no hi ha problema en autoritzar-la", tot i què s'hauria de produir quan s'hagi "assolit la nova normalitat"\nQuè es pot fer en fase 2?\nL’entrada a la fase 2 permet un relaxament de les restriccions a les regions. Entre elles, l’eliminació de les franges horàries, a excepció de 10 a 12 hores i de 19 a 20 h, que continuen reservades a la gent gran. També, es podran fer reunions amb fins a 15 persones i es permetrà l'obertura de l’interior de restaurants i bars amb el 40% de l’aforament. També, es permet casaments amb 100 persones a l’aire lliure i de 50 en espais tancats, així com visitar monuments i sales d’exposicions.\nA més, autoritza el bany en piscines i platges. En el cas de les piscines es permet, el seu ús recreatiu amb un 30% de l'aforament com a màxim. Pel que fa a les platges, el Govern ha recomanat als ajuntaments que limitin el temps d'estada a les platges més concorregudes, així com dividir la platja per sectors per poder controlar millor l'aforament. Alguna de les propostes que també plantegen és posar senyals a terra per poder distribuir l'espai. També inclou l’obertura de les escoles amb un retorn voluntari.\nEn aquesta etapa es permet fer reunions de fins a 20 persones, mantenint sempre la distància de seguretat, i l'obertura de bars i l'ampliació de les terrasses exteriors de fins al 75%.\nD'altra banda, es poden obrir tots els comerços independenment de la seva superfície al 50% de la seva capacitat. També, s'obriran centres recreatius turístics, zoològics i aquaris amb un aforament del 50%. Finalment, es podran fer activitats a biblioteques i museus o activtats de lleure dirigides a joves i infants.


Unes 70 carrosses i 4.000 figurants omplen de color la 34a edició del Carnestoltes de Platja d'Aro - El Gerió Digital\nL'Ajuntament calcula rebre uns 100.000 visitants i preveu que la rua duri unes sis hores\nDissabte, 5 de març de 2011 23:21h\nUna de les carrosses participants al carnaval de Platja d'Aro © ACN\nACN / Baix Empordà, La Selva / Platja d'Aro\nUn any més Platja d'Aro acull la Gran Rua de Carrosses i Comparses amb motiu de la celebració de la 34a edició del Carnestoltes. Milers de persones s'apleguen als carrers de la ciutat per observar de prop les carrosses i les comparses que desfilen al ritme de la música. Un total de 72 carrosses i 4.000 figurants omplen de color des de les quatre de la tarda aquesta població del Baix Empordà.\nDe 'Tiana i el Sapo' a la guàrdia anglesa del Yellow Submarine\nLa primera carrossa ha començat a desfilar a dos quarts de cinc de la tarda, mitja hora més tard del previst, i es preveu que la rua duri gairebé fins a la mitjanit, és a dir, un total de sis hores. Varietat entre les disfresses dels figurants i els visitants. Una de les comparses ha apostat per disfressar-se dels personatges de la pel·lícula infantil 'Tiana i el Sapo', on els vestits de princesa i el verd de les granotes s'han unit. D'altres, però, han anat més enllà i s'han posat al paper de la guàrdia anglesa del Yellow Submarine. No han faltat, però, les disfresses tradicionals de presoners, monges, gats o sevillanes.\nCom ja es tradició, la rua l'han obert les colles dels reis carnestoltes de Castell-Platja d'Aro, Sense Límits; Sant Feliu de Guíxols, Las Petarda's, i Santa Cristina d'Aro, Els Caganers Alegres, i seguidament desfilen les 69 colles que concursen pels premis. Uns guardons que enguany han augmentat la quantia un 12% i compten amb un total de 5.490 euros, tal com ha explicat el regidor de Turisme del consistori, Martí Duran. Els premis es lliuren aquest mateix dissabte a la mitjanit al Palau d'Esports i Congressos, on per concloure la festa actuaran els grups Cayena i The Patillas. Segons ha explicat Duran, els participants provenen de diferents pobles de la demarcació de Girona però principalment dels municipis que tenen tradició de celebrar el Carnestoltes, com per exemple Olot o molts pobles del Baix Empordà.\nEntre 80.000 i 100.000 espectadors i amb la meteorologia de cara\nDuran també ha explicat que calculen que la rua congregui entre 80.000 i 100.000 persones i que duri gairebé fins la mitjanit, és a dir, unes sis hores. El regidor de Turisme ha destacat que enguany la crisi econòmica s'ha deixat notar en el Carnestoltes de Platja d'Aro ja que la inversió en disfresses i carrosses ha disminuït però la participació s'ha mantingut. Tot i que en un principi la pluja amenaçava de prendre-li el protagonisme a les rues del Carnestoltes de la Costa Brava, finalment les carrosses i les comparses disfressades poden desfilar sota un sol de justícia. Lluny queda el Carnestoltes passat que es va caracteritzar per una jornada grisa i gèlida. L'activitat seguirà aquest diumenge on la jornada estarà especialment indicada pels més petits. Platja d'Aro tindrà animació al carrer, dues xocolatades populars i la trobada infantil de disfresses al Palau d'Esports i Congressos.\nPerò l'esclat de disfresses, maquillatges i música no només s'ha pogut veure a Platja d'Aro sinó que altres municipis de la demarcació també s'han sumat a la festa. A la població veïna de Palamós, milers de persones també s'han aplegat per veure la rua que desfila pels carrers. A la Selva, les carrosses i comparses també han omplert de color el municipi de Lloret de Mar.


El 67% dels espanyols creuen que els joves no només han pensat a fer ‘botellons’ durant la Covid\nPrecarietat infantil i juvenil\nEl 73,2% opina que «les noves generacions viuran pitjor que els seus pares», un percentatge que ha pujat més de 20 punts durant la pandèmia de coronavirus\n15 de de juliol del 2021. 20:57\nEls ‘botellons’ massius entre els joves estan sent un dels principals motius de l’augment de contagis en aquesta cinquena onada. Tot i així, segons recull l’últim estudi publicat pel Centre d’Investigacions Sociològiques (CIS), un 67% dels espanyols asseguren estar poc o gens d’acord amb l’afirmació que «la joventut només ha pensat a fer ‘botellons’» durant la pandèmia de Covid-19. A més, un 84,4% destaca que la majoria dels joves «ha seguit els protocols anti-Covid a les escoles, instituts i universitats», amb un ús correcte de la mascareta, rentat de mans i quarantenes, entre d’altres.\nL’estudi‘Infància i joventut davant la pandèmia de Covid-19’, publicat aquest dijous pel CIS, s’ha elaborat a través de trucades aleatòriament entre el 25 de juny i el 5 de juliol d’aquest any a 2.064 persones de més de 18 anys, i que posa de manifest l’augment de les desigualtats i dels problemes a què s’enfronten els joves a Espanya.\nL’estudi també revela que la meitat dels espanyols veu els joves com a «ciutadans de segona categoria» respecte a drets i amb pitjors oportunitats després de la Covid, i el 73% té clar que viuran pitjor que els seus pares i avis, ja que consideren que el futur per a aquest col·lectiu s’ha posat més difícil després de la pandèmia.\nViuran pitjor que els seus pares\nSi abans de la pandèmia gairebé la meitat de la població pensava que les noves generacions viuran pitjor que els seus pares, aquest percentatge s’eleva al 73,2% i alhora es desploma la dada dels qui vaticinen que el seu futur millorarà, al caure del 28,9% previ al coronavirus a un 8,5%.\nD’aquells que creuen que els joves són ciutadans de segona, un 47,4% opina que és «per falta d’oportunitats laborals, llocs de treball estables i de qualitat» i un 15,9% ho atribueix al fet que «no se’ls donen oportunitats».\nLes administracions «no fan prou en aquests moments per recolzar i ajudar els joves», opinen vuit de cada 10 enquestats, dels quals la meitat creu que caldria «oferir més ajudes per trobar feina» i un 47%, «millorar les condicions laborals i la situació dels becaris».\nEl 85% afirma que la pandèmia està donant lloc a un augment de les desigualtats socials.\nSet de cada 10 espanyols és partidari que «les persones benestants paguin més impostos perquè el Govern tingués més mitjans per actuar de forma urgent contra la pobresa».\nPer lluitar contra aquesta situació de vulnerabilitat en què la pandèmia ha situat moltes famílies, de forma unànime els enquestats proposen «fomentar l’ocupabilitat dels seus pares» –el 96,9%–, «donar recolzament educatiu addicional als nens que ho necessitin» –el 95,5%– o més beques de menjador per a famílies amb pocs recursos econòmics -94,1%–.\nL’elevat preu de la vivenda és per al 89,5% molt o bastant important per explicar la pobresa, i per al 45% la lluita contra aquesta l’hauria de liderar l’Estat.\nAtur i poc interès en la política\nLa principal conseqüència de la pandèmia sobre els joves és la pèrdua d’oportunitats: atur, precarietat i baixos salaris, opina el 37%, seguit d’efectes psicològics, apunta el 14,6%.\nCatalunya registra les pitjors dades de pobresa en deu anys\nLa pobresa laboral repunta amb la pandèmia: 3,2 milions de treballadors pateix per arribar a final de mes\nDavant la situació de pandèmia, set de cada 10 espanyols opina que als joves no els interessa gens o poc la política.\nDel que opinen d’ells, el 80% apunta que han fet un gran esforç individual per adaptar-se als estudis per internet i que han seguit els protocols anti-Covid als seus centres educatius; també hi ha un 31% que assegura que només han pensat a fer ‘botellons’.\nCIS Pobresa Coronavirus


Cerdanyola Informa | Search Results | 5\nHome » Search results for marxa (Page 5)\nLa mostra presenta el resultat de 30 anys de recerca a l’únic poblat neolític d’ambient lacustre de la Península Ibèrica i que es troba a tocar de l’estany de Banyoles. El dijous 17 de gener, a les 18:30h, s’inaugurarà, al Museu de Ca n’Oliver, l’exposició ‘La revolució neolítica. La Draga, el poblat dels prodigis’ dedicada […]\nDesprés de dos anys al capdavant de l’Observatori per a la Igualtat de la UAB, Joana Gallego passa el relleu de la direcció a la professora Maria Prats Ferret. Des del dia 1 de gener del 2019, la professora Maria Prats Ferret és la nova directora de l’Observatori per a la Igualtat, prenent així el […]\nEls tallers i/o activitats previstes per al primer trimestre reflecteixen la diversitat d’interessos del col·lectiu de la gent gran. Benestar, formació, relaxació, noves tecnologies, culturals… són alguns dels temes que recull la programació. El programa d’activitats adreçat a la gent gran de Cerdanyola del Vallès inclou fins a 8 propostes que incideixen directament en la […]\nEl govern presenta l’ePAM, una eina web que mesura l’assoliment del Pla d’Actuació Municipal\nL’ePAM és una eina informàtica elaborada amb recursos propis de l’Ajuntament i amb programari lliure. Al tancament del primer semestre del 2018 el grau d’assoliment dels objectius recollits en l’acord programàtics era del 67%. El treball conjunt dels Sistemes d’Informació i la Secció de Planificació Estratègica ha fet possible l’elaboració de l’ePAM, una eina web […]\nAquestes festes d’hivern, regala teatre!\nEl Teatre Ateneu ja ha posat a la venda les entrades per als espectacles professionals de la programació estable del primer semestre del 2019. Les entrades es poden comprar amb un euro de descompte a www.cerdanyola.cat/teatre Teatre: 24 hores de la vida d’una dona Divendres 25 de gener – 21h Preu: Taquilla: 22€, anticipat 18 […]\nEl Cerdanyola FC ha encadenat la tercera jornada consecutiva sumant, aquest cop a Fontetes davant el Figueres. Els homes de Toni Carrillo han dominat en diferents trams del partit i han gaudit de bones ocasions per sumar els tres punts, però s’han hagut de conformar amb un empat que situa l’equip a la desena plaça […]\nDurant les festes d’hivern, la compra de joguines augmenta i per això des de l’Ajuntament s’ha volgut tornar a fer èmfasi en la importància de regalar joguines no sexistes ni violentes. A través de la Regidoria de Polítiques d’Igualtat i LGTBIQ es fa èmfasi en el lema que ha posat en marxa la Generalitat de Catalunya […]\nEnguany, el Camí de Justícia entre Cerdanyola i Sant Cugat es farà la nit del 21 de desembre i com ja és tradició inclourà la marxa nocturna entre les dues localitats, un petit sopar medieval i la representació de l’obra de teatre Pedra i sang. La nit del divendres 21 de desembre, el Museu d’Història […]\nEl passat dimarts, 30 de novembre, vam organitzar una xerrada informativa sobre el Centre Direccional, el nou barri que s’està començant a urbanitzar entre Cerdanyola i Sant Cugat i que, si finalment es desenvolupa tal i com està previst, es convertiria en el barri més gran de la ciutat. La jornada va comptar amb la […]\nLa Figa Rebel ha presentat un vídeo per cridar ben alt que les dones de Cerdanyola “Ni pararem, ni ens rendirem fins ser completament lliures. Juntes transformem la ràbia en esperança!” El col·lectiu sap que les dones de Cerdanyola són ben conscients de les violències masclistes que es pateixen dia rere dia, i ha presentat […]\nSom Economia Social i Solidària (grup creat a partir del grup local de Som Energia a Cerdanyola del Vallès, i que s’ha fixat també l’objectiu de divulgar i promoure a la ciutat altres formes de cooperativisme i economia social) va organitzar el passat dissabte, 24 de novembre una jornada sobre Cooperatives d’Habitatge en Règim de […]\nEl 28 de novembre es farà una reunió informativa de 18 a 20 h, a la sala 22 de l’Ateneu. També es pot omplir una enquesta online. L’Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB), en coordinació amb els ajuntaments amb terrenys al Parc de Collserola, entre els quals Cerdanyola del Vallès, han posat en marxa un procés d’informació […]\nAquest dissabte: jornada divulgativa: Cooperatives d’Habitatge en Règim de Cessió d’ús\nAquest dissabte se celebrarà a Cerdanyola una jornada sobre les alternatives socials al mercat immobiliari amb l’objectiu de promoure a la ciutat l’habitatge col·lectiu i l’autogestió, en règim de cessió d’ús. Els participants a la jornada seran la PAH, Omplim els buits, La Dinamo, Cal Cases, Llacuna 39, Cooperativa Senior 50-70 i La Borda. Hora: […]\nDos refugiats a Cerdanyola: “Viure a la UAB és com si m’haguessin donat una segona oportunitat”\nAl món, cada tres segons una persona ha de fugir d’allà on viu per poder salvar la seva vida per motius de guerra o vulneració de drets. La UAB porta tres anys treballant en diversos programes d’acollida per a la sensibilització i acompanyament de les persones refugiades. El pregó de Festa Major l’han fet en […]\nEl Museu Darder de Banyoles acull fins al proper 13 de gener l’exposició “La revolució neolítica. La Draga, el poblat dels prodigis”, una nova versió de la mostra que incorpora el llenguatge del còmic del dibuixant Quim Bou, amb una narració que connecta el passat i el present a través de la Joana, una estudiant […]\nAquesta setmana matí s’han presentat a la Masia Freixa dos informes elaborats pel Consell Comarcal, l’“Informe 2017 sobre la pobresa i desigualtats al Vallès Occidental” i l’estudi, “Models de garantia de Rendes i la seva implementació al Vallès Occidental”, que tenen com a objectiu aprofundir en la coneixença de la comarca i de les opcions […]\n“Venim de lluny”, un projecte que posa en contacte persones que han arribat per poder conviure amb nosaltres, després d’un llarg camí. Acollim Cerdanyola i Ripollet, durà a terme aquesta activitat educativa d’informació i de sensibilització a les escoles durant aquest curs 2018-19. “Venim de lluny” també serà present a la plaça Abat Oliva en […]\nLa Festa de Tardor celebra els 40 anys\nAquest any es celebren 40 anys de la festa i per això s’ha afegit a La Comissió un grup format per persones que fa 40 anys van reprendre-la. Cerdanyola ja prepara la Festa de Tardor. la que en farà 40 d’ençà la seva recuperació. ‘La Comi’ i l’Ajuntament, coorganitzadors de la festa, la presentaven ahir […]


Liciten l'ampliació de l'escola Gegant del Rec de Salt per 5,4 milions d'euros - Empordà\nLiciten l'ampliació de l'escola Gegant del Rec de Salt per 5,4 milions d'euros\nJordi Viñas: "Aquesta actuació reivindicada i necessària des de fa anys permetrà a tota la comunitat educativa"\nL'alcalde, Jordi Viñas, el regidor d'Educació, Fermí Cunill, i la directora del centre, Carme Gutiérrez, amb els plànols. Aj. de Salt\nLa Generalitat de Catalunya ha publicat aquest dilluns 19 d'octubre l'anunci de licitació per executar l'ampliació de l'Escola Gegant del Rec de Salt. Les empreses interessades en el projecte tenen fins al proper 11 de novembre per presentar la seva oferta i el pressupost global és de 5.427.475 euros (amb l'IVA inclòs).\nDes de l'Ajuntament de Salt, l'alcalde de la vila, Jordi Viñas, fa una valoració molt positiva d'aquest pas que "desbloqueja el projecte d'ampliació del Gegant del Rec. Definitivament aquesta actuació reivindicada i necessària des de fa anys permetrà a tota la comunitat educativa del centre gaudir d'un edifici de construcció i deixar de banda els barracons". "Amb aquesta ampliació, així com també amb la construcció d'un nou centre educatiu entre el parc Monar i l'Escola La Farga continuem avançant en la planificació i l'aposta per posar la formació i l'educació al capdavant de tota la política municipal. L'educació és una prioritat i cal que dotem als nostres estudiants i professorat de les millors eines possibles", afegeix Viñas.\nPer la seva banda, el regidor d'Educació de l'Ajuntament de Salt, Fermí Cunill, recorda que "fa anys que des del consistori estàvem treballant intensament, amb periòdics contactes amb el departament, per tal de desbloquejar la necessària ampliació del Gegant del Rec. Ara s'ha fet ja el pas definitiu i hem d'estar enhorabona al mateix temps que seguim treballant per reduir els terminis de construcció".


AMICS DELS MUSEUS DALÍ: Visita a l’exposició «Pintar, crear, viure. Dones artistes a l'Alt Empordà (1830-1939)»\nVisita a l’exposició «Pintar, crear, viure. Dones artistes a l'Alt Empordà (1830-1939)»\nEl Museu de l’Empordà presenta, fins al 10 de gener de 2021, l’exposició Pintar, crear, viure. Dones artistes a l'Alt Empordà (1830-1939). L'escriptora i periodista Cristina Masanés ha estat la comissària d’aquesta mostra i responsable de la recerca que ha permès, entre d’altres, descobrir que la primera dona fotògrafa documentada a Espanya era figuerenca i, a més, religiosa, poetessa i pianista, Paulina Buxó (1835-?). En total són trenta-una les dones artistes de la comarca o vinculades, nascudes entre 1830 i 1939, que es poden redescobrir a través d'un centenar obres.\nEls Amics dels Museus Dalí oferim als nostres socis la possibilitat de recórrer aquesta mostra acompanyats de la seva comissària, Cristina Masanés, el pròxim 7 de novembre a les 11 del matí.\nDonades les actuals circumstàncies, s'ha establert un protocol de seguretat amb motiu de la Covid-19. Per tant, serà obligatori l'ús de mascareta i es disposarà de gel hidroalcohòlic. El grup serà d'un màxim de deu persones.\nPintar, crear, viure. Dones artistes a l'Alt Empordà (1830-1939) al Museu de l'Empordà.


El premi Rossend Montané es lliurarà aquest diumenge per 22a ocasió — Ajuntament d'Olèrdola\n13:33 del 24 de setembre de 2021\nEl premi Rossend Montané es lliurarà aquest diumenge per 22a ocasió\nEl premi Rossend Montané es lliurarà aquest diumenge per 22a ocasió Reconeix la feina de persones i entitats que s’han significat pel seu treball a favor del municipi http://www.olerdola.cat/news/el-premi-rossend-montane-es-lliurara-aquest-diumenge-per-22a-ocasio http://www.olerdola.cat/news/el-premi-rossend-montane-es-lliurara-aquest-diumenge-per-22a-ocasio/@@download/image/NotiPremi-Trobada.2011.JPG\nReconeix la feina de persones i entitats que s’han significat pel seu treball a favor del municipi\nEn nom del grup l'Arrel, Marina Vilella recollia el premi l'any 2011\ndimecres 04 juny 2014\nDiumenge al migdia, abans de l’exhibició dels balls folklòrics del municipi, s’ha programat un dels actes destacats de la Trobada d’Olèrdola: el lliurament del premi Rossend Montané. El guardó busca distingir a persones o entitats que s’hagin significat pel seu treball a favor d’Olèrdola. A la vegada, també contribueix a recordar a Rossend Montané i a retre-li homenatge tot fent que el seu nom quedi lligat a la trobada de germanor dels nuclis del municipi.\nEl premi el concedeix el Consell Consultiu de Cultura, òrgan representatiu de les entitats del municipi. A l’hora de triar les persones o entitats que puguin ser premiades es tenen en compte criteris com l’estimació al seu poble i al municipi, la capacitat de donar prestigi a Olèrdola, l’impuls que hagin fet per a donar a conèixer el nom d’Olèrdola, la voluntat d’ajudar a alguna persona o entitat perquè pugui realitzar la seva tasca o bé premiar accions concretes.\nEl palmarès del premi és un mostrari plural de persones i col.lectius que, amb el seu esforç i exemple, han contribuït a fer una Olèrdola millor. Aquest any serà la 22a vegada que es donarà la distinció. El primer any, el 1992, es va concedir simbòlicament a tot el municipi.\nL’any 93 el va guanyar el Moto Club Vilafranca / Penedès, l’any 94 la revista Font-tallada, l’any 1995, Canal 20 –Ràdio Olèrdola; l’any 1996 Firamercat de Sant Pere Molanta; el 97 l’obtenia Jordi milà, el 98 els dos grups de teatre del municipi, el Folre i l’Arrel, l’any 99 les puntaires d’Olèrdola, l’any 2.000 el Drac de Moja, el 2001, les seccions d’aeròbic i rítmica del Base Olèrdola, l’any següent, el 2002, va ser per la secció de futbol Base. Aquell any 2002 també es va lliurar placa de reconeixement a Carles Esteve . El 2003 el premi el van compartir la colla de gegants de Sant Pere Molanta i l’entitat de l’Associació de Gent Gran castell d’Olèrdola, amb placa de reconeixement per l’exalcalde Josep Mir. El 2004, el premi el reben els voluntaris de protecció civil, es recorda a Carles Arroyo i es lliura placa de reconeixement a Pere Sadurní. En els últims 9 anys els premis els han guanyat Isabel Ullate, el ball de bastons de Moja, Centro Cultural Virgen del Rocio, La Lleialtat, Àrea Cultura Can Trabal, Grup de Joves de Moja i grup de teatre l’Arrel, els Geganters de Moja i l’Associació Fotogràfica de Moja\nLes plaques de reconeixement han distingit des de l’any 2005 a Felip Vilella, Josep Mitjans, Josep Montané ,Josep Doménech, Salvador Duran, Revista Font Tallada, Carles Ibáñez, Núria Molist i Joan Lloses.


La igualadina Alba Senar es proclama campiona de Catalunya infantil d'handbol amb l'OAR Gràcia\nSe la considera una de les millors jugadores catalanes de la seva categoria\nDimarts, 14 maig 2019. 11:00. Redacció AnoiaDiari.\nL'handbol igualadí i el seu treball de planter continua donant bons fruits. Alba Senar, una jugadora sorgida del Club Handbol Igualada, acaba de proclamar-se campiona de Catalunya amb el seu club.\nEl cap de setmana del 4 i 5 de maig, l'OAR Gràcia Sabadell es va proclamar Campió de Catalunya Infantil Femení d'Handbol. En aquest equip hi té un paper destacat la jugadora igualadina Alba Senar Tejedor, formada i provinent del Club Handbol Igualada. L'OAR jugava a casa i a la semifinal es va imposar al Club Handbol Joventut Mataró per 27 a 20. El diumenge, a la gran final del TOP-4, les sabadellenques es van proclamar campiones de Catalunya en guanyar amb més facilitat de l'esperada a l'Handbol Sant Joan Despí per 26 a 19.\nAlba Senar està considerada com una de les jugadores amb més projecció de l'handbol català a la seva categoria i en aquesta final a quatre va donar noves mostres de talent. Amb l'OAR Gràcia ja campió de Catalunya, ara haurà d'afrontar les fases estatals, amb opcions de fer un gran paper amb el seu equip.\nEl CF Igualada guanya i donarà guerra fins al final per optar a l'ascens\nEl Monbus CBI jugarà la lligueta d'ascens a la LEB a Algesires\nLa millora dels equipaments als barris, la prioritat de Poble Actiu en matèria esportiva\n1 Un vehicle s'estavella contra dos turismes aparcats al carrer Doctor Pujadas d'Igualada 5449 lectures\n2 Salut registra 19 positius per coronavirus en dues setmanes a l'Anoia, amb residències incloses 5256 lectures\n3 L'Hospital informa de dues morts i sis nous casos de coronavirus, la darrera setmana 4306 lectures\n7 SOS Penedès considera "fals" el procés participatiu del Pla Director de la Conca 1624 lectures\n9 Igualada Som-hi celebra a l'Estació Vella el Dia de l'Orgull LGTBI 992 lectures\n10 La 'triunfita' Nuria Fergó actuarà dos dies a la Festa Major de Montbui 991 lectures