Benicàssim guardonarà amb 1.000 euros les tres millors idees emprenedores | Castelló Extra\nBenicàssim guardonarà amb 1.000 euros les tres millors idees emprenedores\nL’Ajuntament de Benicàssim, a través de la regidoria de Promoció Econòmica i l’Agència d’Ocupació i Desenvolupament Local, organitza una nova edició del Concurs d’idees emprenedores amb l’objectiu de secundar i promoure el desenvolupament d’iniciatives empresarials del municipi. “Aquest programa, que ja aconsegueix la seua cinquena edició, té l’objectiu de promoure la cultura emprenedora en el municipi de Benicàssim i fomentar així la creació de projectes empresarials que més tard puguen ser implementats en el nostre territori”, ha comentat la regidora de Promoció Econòmica, Vanessa Batalla.\nEl termini de presentació de projectes començarà el pròxim 1 d’octubre i es prolongarà fins al 15 de novembre. Un mes i mig en el qual els interessats podran presentar les seues idees de negoci “entre les quals es valorarà el seu potencial i originalitat”, ha indicat Batalla.\nEn el concurs pot participar qualsevol persona o grup major de 18 anys, resident a Espanya, que propose una idea empresarial o d’autoocupació amb projecte d’implantació a Benicàssim. La iniciativa empresarial que es presente podrà estar ja constituïda però la seua data de constitució no podrà ser anterior a l’1 de gener de 2020. S’entregaran un total de tres premis de mil euros, un per cadascuna de les següents categories: “Turisme, oci i experiències” , “Salut, cultura i esport” i “Tecnologia i innovació”. En el concurs participen com a entitats col·laboradores, que a més formaran part del jurat del premi, la Universitat Jaume I, el Centre Europeu d’Empreses Innovadores de Castelló (CEEI), el Parc Científic, Tecnològic i Empresarial de l’UJI (Espaitec), l’Associació de Sèniors Espanyols per a la Cooperació Tècnica a Castelló (Secot) i la Fundació Globalis.\nEls concursants passaran un primer filtre amb una comissió avaluadora que oferirà una llista definitiva dels aspirants que compleixen correctament amb les bases del concurs. Una vegada realitzada la llista definitiva, el jurat compost pels membres de les entitats col·laboradores i una representació municipal, dirimirà el nom dels guanyadors de les diferents seccions. La viabilitat tecnicoeconòmica de la idea, l’originalitat del projecte, la implementabilitat i impacte de la idea i el caràcter innovador seran els criteris generals de valoració. A més, els projectes el promotor o els promotors dels quals siguen residents empadronats a Benicàssim partiran amb una puntuació inicial de 10 punts.\nLes bases de participació en el Concurs d’idees i els formularis requerits estan disponibles en la web municipal (www.benicassim.es) en l’apartat de Promoció Econòmica-Emprenedoria. I en cas de necessitar qualsevol informació addicional els interessats poden posar-se en contacte amb la Aedl en el telèfon 964303249 o en el correu electrònic aedl@benicassim.org.\nAmb l’objectiu de potenciar el talent local, l’Agència d’Ocupació i Desenvolupament Local segueix amb la formació i ponències “per a mantindre vius i actius els comerços i els projectes emprenedors de Benicàssim”, ha explicat Vanessa Batalla.\nDesprés d’un taller sobre protecció de dades, la programació, que forma part de Benicàssim Activa, continua aquesta vesprada amb la ponència Emocions que activen de Pascual Benet en el Espai de la Música a les 19 hores. El psicòleg, formador, conferenciant i coach mostrarà als assistents totes aquelles emocions que ens activen per a ser més creatius i com potenciar-les.\nFinalment, per a aquest mes de setembre, i dins dels cursos programats en col·laboració amb la Diputació de Castelló, s’ha programat el curs “Com presentar-te a les empreses de manera express” que es desenvoluparà els dies 28, 29, 30 de setembre i 1 d’octubre de 9.30 a 13.30 hores en el Centre de Formació Josep Barberà i Ceprià.


Xavier Matilla, nou Arquitecte en Cap de l’Ajuntament de Barcelona : Servei de Premsa\nMatilla liderarà els projectes urbans estratègics del consistori per donar un nou impuls al model de ciutat desenvolupat durant el mandat passat i fer-lo transversal a totes les àrees de govern\nMatilla, que ha estat designat via decret d’alcaldia, liderarà els projectes urbans de l’Ajuntament en aquesta nova etapa. La recuperació de la figura de l’Arquitecte en Cap permetrà aportar una visió de ciutat estratègica per donar resposta als reptes que afronta Barcelona vinculats a l’urbanisme, el desenvolupament sostenible, l’ecologia, l’emergència climàtica i la mobilitat. Dins l’estructura municipal, estarà al capdavant de la Gerència de l’Arquitecte en Cap, i també exercirà de gerent de l’Institut Municipal de Paisatge Urbà i Qualitat de Vida.\nXavier Matilla (Terrassa, 1975) és arquitecte per la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) Barcelona-Tech, llicenciat l’any 2002. Actualment és professor associat del Departament d’Urbanisme i Ordenació del Territori de la UPC, i del Màster Metròpoli de I’ERMB-UAB. També ha impartit classes a la Universitat Oberta de Catalunya i a l’Escola Sert COAC.\nDel 2015 fins al 2019 ha sigut regidor de l’Ajuntament de Terrassa. Anteriorment, va ser coordinador de projectes de Jornet-Llop-Pastor arquitectes, i soci fundador i director de projectes de Territoris XLM. Del 2010 al 2015 ha sigut secretari de l’Agrupació d’Arquitectes Urbanistes.


raons mèdiques que el seu fill té sobrepès - Família, Octubre 2020\n10 raons mèdiques que el vostre fill té sobrepès\nEl pes d'un fill no sempre és el resultat de la mala alimentació o exercici físic. També poden ser culpables les causes genètiques i biològiques.\nResistència a la leptina\nQuan un nen té sobrepès, pot ser fàcil assenyalar els dits als pares. Però les veritables causes de l’augment i la pèrdua de pes poden ser força subtils; per exemple, comproveu com funcionen les vostres cèl·lules grasses per produir leptina i controlar el pes. En alguns casos, la falta d’activitat física diària, la mala alimentació i el menjar excessiu poden ser culpables. Tal com explica Eboni Hollier, MD, un pediatre certificat per la junta que practica a Houston, Texas, Es creu que menys del 5 per cent dels casos d'obesitat es deuen a síndromes genètiques o anormalitats metabòliques. Però això no vol dir que no no existeix Hollier diu que pot ser culpable la resistència a la leptina, encara que especialment rara en els nens. La leptina és una hormona produïda a les cèl·lules grasses del cos que indica al cervell quan esteu ple i ajude a equilibrar les calories que cremen i el greix emmagatzemat al cos. En algunes persones, el cos no regula la leptina correctament, provocant resistència a la leptina. Es pensa que quan les vies incloses la leptina (o altres parts del cervell implicades en aquesta via) es veuen interrompudes, aquesta obesitat pot ser el resultat, afirma Hollier.\nTot i que rara en els nens, l’hipotiroïdisme pot provocar un augment de pes. Aquesta condició fa que la glàndula tiroide produeixi massa poc de l’hormona tiroide, que regula el metabolisme, la pressió arterial, els nivells d’energia i molt més. Segons Maria Maguire, MD, MPP, FAAP, i un pediatre certificat per la junta amb el Grup de Medicina de Pediatria de la Comunitat Mèdica de la Universitat de Maryland, generalment l'hipotiroïdisme només provoca un augment de pes lleu, més que obesitat veritable o augment de pes sever. La tiroides també pot causar altres problemes de salut, com la fatiga i la depressió, que poden tenir un paper en l'obesitat.\nEls medicaments del vostre fill\nSi el vostre fill actualment està en medicació per a una malaltia o trastorn i sembla que està guanyant pes, pot ser culpable dels seus medicaments. (Busqueu aquests 11 signes silenciosos que els medicaments podrien posar-los malalts.) Esther K. Liu, MD, FAAP, i presidenta de pediatria del Centre Mèdic de Washington de la Universitat de Maryland, a Baltimore, afirma que “alguns medicaments poden fer-vos passar la fam, disminuir el metabolisme o augmentar la retenció de líquids, cosa que pot contribuir a l'augment de pes. Els més notables que afecten el pes d’un nen són els antidepressius, els medicaments contra la convulsió, els esteroides orals i alguns antihistamínics.\ncost per a la reducció de mama\nPer descomptat, una dieta no saludable pot conduir a obesitat en els nens. Encara que el seu fill estigui actiu, el pasturat constant amb aperitius salats o dolços pot contenir quilos. Però, i si s’esforça el millor per alimentar el vostre fill amb una dieta saludable plena de fruites i verdures, però no sembla que tingui cap impacte en el seu pes? Segons Walter Gaman, MD, un metge de pràctiques familiars a Healthcare Associates de Texas, pot ser culpable un microbioma intestinal no saludable. “(Resultats recents d’estudis) demostren que si no tenim prou bacteris saludables al nostre intestí, sobretot com a nens, pot provocar obesitat i continuar amb la diabetis i altres problemes de salut”, afirma el doctor Gaman. Els aliments envasats i processats, edulcorants artificials i colors, juntament amb l'ús d'antibiòtics, tenen un paper a l'hora de destruir els bons bacteris i provocar un sobrecobriment dels bacteris dolents. En alguns casos, canviar la dieta del seu fill per incloure més aliments. ric en prebiòtics o probiòtics, com el iogurt grec sense additius, pot ajudar-vos. Però, altres problemes subjacents també poden causar un budell poc saludable, com ara al·lèrgies alimentàries no diagnosticades o intolerància a la lactosa. Si el vostre fill sembla tenir problemes de panxa coherents, el millor és que el pediatre l’avalui. Obteniu més informació sobre com afecta el cos un intestí no saludable i com millorar-lo.\nEl síndrome de Cushing fa que el cos produeixi massa cortisol, una hormona que regula coses com la pressió arterial i els sucres en sang i es produeix per una glàndula pituïtària que funciona indegudament. Segons el doctor Maguire, el síndrome de Cushing pot retardar el creixement d’un nen alhora que fomenta la retenció de greix a la cintura i al ventre. Els nens amb síndrome corren risc de patir la pubertat precoç, la diabetis i la colesterol i la pressió arterial elevades. (També és una de les diverses causes mèdiques d'un metabolisme lent).\nEl síndrome de Prader-Willi (PWS) és un trastorn genètic rar que pot afectar els nens i que està associat a comportaments que generen augment de pes, com ara el malestar. Segons Nicolette D. Morris, MD i directora mèdica de l'atenció ambulatòria pediàtrica a la Universitat de Maryland St. Joseph Medical Center, PWS és la forma sindical més comuna d'obesitat. Ella assenyala que els metges la buscaran en nens fins a nens. dos anys d'edat que presenten un to i força muscular reduït o reduït (anomenat hipotonia); si un nen d’entre dos i sis anys d’edat té hipotonia i retard mundial en el desenvolupament, pot ser que el PWS sigui la causa. Si es combinen amb hàbits alimentaris nocius, els símptomes del PWS, inclosos retards en el desenvolupament i deteriorament cognitiu, poden causar augment de pes.\nrotadent vs arreu b\nLes dones amb diabetis gestacional, una condició d’embaràs que pot provocar hipertensió arterial i dificultat per regular el sucre, poden tenir un nadó amb un risc més elevat de pes elevat al naixement que pot portar a la infància. Es preveu que les mares estiguessin a la vista d’aquests possibles signes de diabetis gestacional. El doctor Maguire assenyala que els nadons nascuts de mares amb diabetis gestacional poden tenir entre 9 i 10 lliures al néixer i que hi ha més risc que els fills de mares diabètiques gestacionals tinguin un augment de l'IMC i l'obesitat.\nL’alimentació de fórmules\nTot i que els nadons que s’alimenten amb fórmules no sempre tenen com a resultat nens en excés o en excés, alguns experts mèdics creuen que hi ha un vincle. Segons el doctor Maguire, una (teoria) suggereix que els nadons alletats tenen una millor capacitat de controlar la seva ingesta d'aliments, mentre que els nadons alimentats amb fórmula se'ls alimenta una quantitat fixada en l'ampolla, tot i que el mateix passa per als nadons alimentats amb llet materna mitjançant Una botella ”. I el contingut en proteïnes més elevat en la fórmula pot tenir un enllaç amb l'obesitat. La llet materna es pot adaptar millor a les necessitats del nadó que no pas la fórmula. Un estudi realitzat per investigadors alemanys va dir que el 4,5 per cent dels nens no lactants tenien un pes excessiu en entrar a l'escola, en comparació amb el 2,8 per cent dels nens que van ser alletats. Sabíeu que la lactància materna també pot reduir l’ansietat i la hiperactivitat en els nens?\ndietes pcos per perdre pes\nSegons el doctor Maguire, la depressió no causa l'obesitat, però els seus efectes devastadors poden tenir un paper en l'augment de pes d'un nen. El vostre fill presenta algun d’aquests signes de perill de depressió? Maguire diu: La depressió és habitual als EUA. La prevalença és d'un 2% aproximadament en els nens en edat escolar i d'un 5-8% en els adolescents. Tot i això, l’augment de pes associat a la depressió sol ser lleu. ”Explica que l’alimentació excessiva i la falta de desig de participar en activitats físiques, dos efectes secundaris habituals, poden causar augment de pes. No obstant això, l'associació és sovint a l'inrevés; els nens obesos poden tenir més probabilitats de tenir depressió.\nL’asma i les al·lèrgies no causen directament obesitat en els nens, però poden afectar indirectament el pes del nen. Els nens amb asma i rinitis al·lèrgiques tenen dificultat per respirar, cosa que pot limitar la seva tolerància física a l'exercici, afirma la doctora Liu. I, els esteroides o antihistamínics orals que poden ajudar a aquestes condicions també poden contribuir a l'augment de pes. Si el vostre fill té problemes per participar en l’activitat física, parleu amb el metge del vostre fill sobre els símptomes de l’asma.


Escola Municipal de Música Josep Maria Ruera | Estudis\nYou are here: Home / L’Escola / Estudis\nL’escola de música vol oferir a l’alumnat una formació completa, però també oberta i flexible, a partir del treball individual i en grup, de la mà d’un professorat especialitzat i atent a les necessitats individuals de cada un d’ells.\nUna bona oportunitat d’endinsar-se en el món musical a partir del gaudi, el treball en equip, l’esforç i, molt especialment, el desig d’aprendre a viure i expressar-se amb els recursos i connexions que ens ofereix la música.\nIniciació: P4 i P5\nUna primera aproximació al món musical, en grups reduïts i en uns espais especialment adaptats a les necessitats dels més petits.\nUn descobriment del món musical d’una manera molt vivencial i a partir d’elements com: el timbre, l’alçada, el ritme, la pulsació, la coordinació motora i l’expressió emocional.\nEl nivell elemental, en sis cursos, segueix un criteri troncal per a tots els alumnes amb la finalitat d’assegurar una base sòlida tant del llenguatge musical com de l’instrument.\nUn bon moment per començar a conèixer els instruments i endinsar-se en el seu estudi, individualment i en grup, i per viure els valors i l’expressió musical a través d’assignatures com el cant coral.\nUn cop assolit el Nivell elemental, el disseny curricular deixa de ser troncal i es converteix en un programa “a la carta”, essencialment optatiu i a la mida dels interessos de cada alumne.\nEn aquesta etapa es recomana molt especialment les activitats instrumental en grup, les classes col•lectives i el cor.\nConservatori de Grau Professional de Música\nEl grau professional s’estructura en sis cursos acadèmics. Per accedir a aquests ensenyaments cal superar una prova específica que convoca anualment el Departament d’Ensenyament. Aquest accés es pot fer a primer o a qualsevol dels altres cursos.\nL’alumnat que superi els ensenyaments d’aquesta etapa obtindrà el títol de Grau Professional de música de l’especialitat cursada.\nEl Conservatori de Grau Professional de Música de Granollers ofereix els sis cursos oficials en les següents especialitats:


Assamblea General de SOS Racisme – SOS Racisme\nAssemblea General 2022. Foto: Larissa Saud\nL’ultimo dijous, 19 de maig, es va dur a terme l’assemblea general anual de SOS Racisme Catalunya. Al voltant de 20 persones – entre socis i sòcies, membres del Consell, activistes i equip tècnic- van acudir a l’Assemblea General Ordinària (AGO)\nA la AGO es va presentar la memòria anual de l’últim any (2021), amb una visió panoràmica de les diferents àrees de l’equip tècnic: Atenció i Denúncia, Formacions, Comunicació, Projectes i Administració.\nCom ja s’havia comunicat per convocatòria i ordre del dia, Beatriu Guarro, membre del Consell des de l’any 2005 i presidenta des del 2014, presentó su renuncia del cargo.\nBeatriu Guarro va exposar els motius que l’han portado a renunciar a la presidència i al Consell de l’entitat i agraeix totes les ensenyances que ha obtingut durant aquests anys gràcies al treball col·laboratiu a SOS Racisme.\nAlba Cuevas, a invitació de l’equip tècnic, li va fer un escrit per rememorar els anys que han viscut juntes i tota la feina feta malgrat les dificultats, i agraeix a Beatriu Guarro el seu compromís i dedicació.\nBeatriu Guarro presenta la nova proposta de membres del Consell i de càrrecs.\nFinalment, s’aprova que el Consell de l’Entitat estigui format per les següents persones: Marcel Alcántara Flores, Karlos Castilla, Cheikh Abdoul Khadre Drame, Cristian Pachà, i Marilda Sueiras Bardou. També s’aproven els càrrecs següents:\nPresidència – Cheikh Abdoul Khadre Drame\nSecretaria – Karlos Castilla\nTresoreria – Marcel Alcántara Flores\nLa resta de membres del Consell actuaran com a vocals.\nPren la paraula Cheikh Drame per agrair la confiança que li ha estat atorgada i confessa que, tot i que aquest nou càrrec li fa molt de respecte, està convençut que se’n sortirà gràcies a l’acompanyament de l’equip humà de SOS Racisme. Finalment, agraeix la implicació de la Beatriu Guarro al llarg d’aquests anys.\n12 abril 2018 12 abril 2018 , Portada, Reflexions, aixòésracisme, opinió, racisme, reflexió\nNa Susan Kalunge, membre del Consell de SOS Racisme, comparteix les seves reflexions sobre les discriminacions racistes del dia...\n200 menors migrants viuen als carrers de BarcelonaMés de 45 mil expedients d'extrangeria sense resoldre a Barcelona


Agents of SHIELD – Lo bloc\nLa darrera temporada tanca de manera excel·lent una gran sèrie B del gènere superheròic.\nDes del començament ha estat un plaer culpable: pur entreteniment, amb un ús generós i generalment molt encertat dels efectes especials i les escenes d’acció, i intentant desenvolupar personatges interessants, tot adobat amb connexions amb el Marvel Cinematic Univers i homenatges a altres obres de ciència-ficció.\nRecordo els còmics originals com purament d’acció. Els protagonistes eren el comandant Nick Fury (Nick Furia en castellà) i la seva colla d’excomandos d’elit de la 2GM. Mantenir-los vius i joves durant el període de la Guerra Freda, col·laborant amb els superherois Marvel i desplegant tot un ventall de tecnologia futurista en ple segle XX era una combinació molt entretinguda. (Un d’aquells aparells era un telèfon sense cables que es portava a la mà i que permetia videotrucades, però no tenia cap altra app instal·lada…)\nL’adaptació televisiva té en canvi un tractament més semblant als còmics originals de X-Men. Des de bon començament van anar apareixent es mutants com a personatges, i a partir de la segona temporada els inhumans, aquí també amb un tractament diferent i molt semblant al dels primers. Igual que en els còmics de la Patrulla X, es construeix una mena de discurs de reivindicació de la diferència, de defensa del rol dins del col·lectiu i la pertinença al grup, a l’equip.\nAquest equip és el que protagonitza la sèrie, amb la típica superposició de trames personals i d’intriga i un puzle de relacions que malgrat ser repetitiu funciona força bé. Malgrat tot, vulguis o no, el personatge de Clark Gregg és el centre sobre qui pivota tota Agents of S.H.I.E.L.D.. El molt atractiu Agent Coulson dels primers films de Marvel és el que es menja moltes escenes fins a convertir la seva presència en totalment imprescindible. És el primer dels punts febles de la sèrie, però que ha estat compensat amb l’equip de no tan secundaris que ha anat canviant, però que sempre ha tingut personatges interessants i millor pintats.\nQuè més ha fet d’Agents of S.H.I.E.L.D. un producte atractiu? Primer, que els episodis de menys d’una hora tenen guions amb un ritme elevat són engrescadors, i mantenen el nivell d’entreteniment alt. Segon, que les temporades van canviant per dins, amb fils argumentals que es van superposant fins a cloure’ls (o no) creant nous escenaris encara més intrigants. Això ha fet que totes les temporades les hagi devorat ràpidament. Ha ajudat molt la constant aparició de nous personatges ben dibuixats, i encara més l’inclusió progressiva del sentit de l’humor. Aquest aire de no prendre’s l’argument amb massa importància, i el fet d’entendre el seu públic, àvid d’entreteniment fàcil i que sap l’impossible que són moltes situacions, li ha funcionat molt bé.\nPer a mi, els punts àlgids han estat les conspiracions de caràcter sci-fi, molt en la línia dels còmics, amb oponents inquietants i perillosíssims, i que em recorden altres sèries que han aprofitat molt bé aquest recurs, com per exemple The X-Files. Villans que òbviament inclouen Hydra, l’organització criminal nèmesi de SHIELD i que llueix molt bé durant les set temporades.\nA la part negativa, els grans mals del gènere de superherois. Agents of SHIELD acaba sent esquemàtica i repetitiva; els diàlegs sovint són grandiloqüents, i les escenes d’acció acaben cansant. A més, la sèrie incorpora durant les seves set temporades un excés de trames romàntiques (pel meu gust, és clar) entre els membres de l’equip, fent que determinats punts que els guionistes han previst com culminants deixin de ser-ho perquè l’espectador ja els ha vist amb cares diferents.\nI també pateix molt la desaparició de personatges molt atractius, que per necessitats del guió havien de morir, però que potser han estat eliminats massa aviat. Aquest és un mal, però, que només s’aprecia en retrospectiva, quan valores la sèrie globalment. Una sèrie televisiva original no es pot planificar a set temporades vista, oi?\nEl pitjor punt, o millor dit tram, d’Agents of SHIELD és la primera meitat de la primera temporada, encapsulada en episodis autoconclusius on la construcció de la conspiració d’Hydra és massa lenta i difusa. I malauradament, cal passar per aquests episodis per a entendre bé els protagonistes.\nA banda, el pitjor de la versió que s’ha pogut veure en obert a Espanya és l’espantós doblatge a què s’ha sotmès l’original. Si hagués començat a veure la sèrie doblada, no hauria aguantat més de vint minuts.\nEn canvi, la darrera temporada és rodona. Sempre havia estat una sèrie minoritària, cada cop amb menys audiència, però així i tot productors o showrunners van decidir donar-li un gran tancament. La successió d’homenatges (o utilitzacions) de temes clàssics de ciència-ficció que ha inclòs Agents of S.H.I.E.L.D. culmina amb un (spoiler: altre) viatge en el temps, aquest cop multiplicat per homenatges continuats a les sèries de televisió com a concepte i revisant els seus clixés històrics de la ciència-ficció des dels anys cinquanta del segle XX. Pura delícia. I una darrera escena de tancament final, dibuixant el futur dels personatges més enllà de la sèrie, que tanca totalment el cicle.\nAdient per a cremar moltes estones i buidar el cervell. Contraindicada si busqueu més que aventures, acció i diversió en un setting furista.\nciència-ficció, Marvel, superherois, televisió\n→ Capitol Hill Putsch\n2 respostes a “Agents of SHIELD”\n2 gener 2021 a les 1:10 pm\nMai no m’ha cridat gaire l’atenció però potser hi dono un cop d’ull durant aquest gener que tindré d’alta Disney+. Què vols dir amb això d’espantós doblatge espanyol?\nM’has deixat amb la intriga de saber-ho, no la vull mirar doblada però si no m’ho dius gairebé que m’hi forçaràs… 😉\n2 gener 2021 a les 7:32 pm\nLa sèrie original està interpretada per actors. Saben entonar cada frase de manera adient i emfatitzar els pensaments i sentiments de cada moment. A més la veu de l’actor Clark Gregg és especialment atractiva.\nVaig veure un quart d’hora d’un capítol una nit que a La Ràpita no podia dormir.\nEls que han perpetrat el doblatge a l’espanyol no semblen actors de doblatge. Veus totalment planes i sense cap mena d’interpretació de les escenes.\nM’imagino que la pots veure subtitulada. Ho recomano.


Entra en vigor la nova ordenança que regula l’ús de patinets elèctrics a Girona però la policia no multarà fins al 2021 | ElMotordeGirona.cat\nEntra en vigor la nova ordenança que regula l’ús de patinets elèctrics a Girona però la policia no multarà fins al 2021\n1 desembre, 2020 albertalsina 0\n1 desembre, 2020 albertalsina\nLa nova ordenança de Girona que regula l’ús dels patinets elèctrics i vehicles de mobilitat personal (VMP) va entrar en vigor el passat dimarts. La Policia Municipal, però, no començarà a multar els qui la infringeixin fins a l’any vinent, perquè de moment els agents han engegat una campanya informativa. Faran controls a diferents punts de la ciutat i informaran els usuaris d’allà on poden circular o de l’obligatorietat de portar casc, entre d’altres. La regidora de Mobilitat, Marta Sureda, explica que s’han fixat un temps d’adaptació “llarg” i també admet que l’ordenança posa l’Ajuntament “davant el mirall”, perquè també obliga el consistori a estendre la xarxa de carrils bici (que és majoritàriament per on poden circular els patinets).\n“Ha d’anar per vies ciclistes i no pot circular per la calçada, excepte si es tracta de zones 20 ó 30; a més, com que no porta casc haurà de marxar a peu, i recordi que tampoc pot parlar pel mòbil ni anar amb auriculars”. Són paraules que un agent de la Policia Municipal ha dit a una noia que circulava amb patinet elèctric per la plaça Marquès de Camps de Girona. Aquest és un dels punts de la ciutat on els agents han començat a controlar els qui van amb patinet elèctric o VMP, per informar-los sobre què concreta la nova ordenança que aquest dimarts ha entrat en vigor. Durant les properes setmanes, la Policia Municipal portarà a terme una campanya de conscienciació. Però a partir de l’any que ve, si algú infringeix la normativa, se’l multarà.“Dedicarem molt de temps a informar bé de què es pot fer i què no abans de sancionar; ens hem fixat un termini llarg per fer difusió”, admet la regidora de Mobilitat, Marta Sureda. La regidora ha explicat que, sobretot, allò que deixa clar la nova normativa és que les voreres “són només per als vianants”. I que, per tant, qualsevol vehicle -a excepció de les joguines- ha de circular per altres vies. Aquells qui vagin amb patinet, monopatí o patins, per exemple, només ho podran fer per carrils bici o zones 20. Això també val per a aquells qui portin VMP (aquí, s’hi inclouen els patinets elèctrics i segways). Tot i que, en aquest cas, a més dels carrils bici i zones 20, també se’ls permetrà circular per la calçada si es tracta d’una zona 30. Més enllà d’això, però, en vies amb velocitats més elevades -com la carretera Barcelona- els usuaris no podran circular per la calçada. Hauran de baixar del patinet, anar per la vorera i portar-lo a peu.Patinet o ciclomotor? La regidora de Mobilitat també ha subratllat que la nova normativa, a més, també deixa clar fins on arriba la definició d’VMP. “No ho és tot allò que té forma de patinet elèctric; perquè en el cas d’aquells que incorporen seient, se’ls considera com a ciclomotors”, concreta. “I per tant, això vol dir que els seus propietaris han de matricular-los, tenir llicència de conducció, assegurança i passar la ITV”, hi afegeix.La normativa, a més, també introdueix una “novetat important”, segons ha concretat la regidora. En concret, reconeix les bicicletes amb remolc (aptes per a portar passatgers o mercaderies). “Això suposa un pas endavant en la promoció de la mobilitat sostenible”, ha dit Sureda.\nD’entre 30 i 200 euros\nLa nova normativa també fixa que no es podrà circular parlant pel mòbil o portant auriculars. L’ús de casc homologat és obligatori, i també caldrà portar llums i elements reflectants si es condueix de nit. A més, en el cas dels vehicles VMP, només podrà viatjar-hi una sola persona. Pel què fa al règim sancionador, segons recull el text de la nova ordenança, les multes per a aquells qui infringeixin la normativa s’estenen en un ventall d’entre 30 i 200 euros. “Les voreres són només per als vianants”, ha reiterat la regidora Sureda, però, sí que ha admès que la normativa també els interpel·la directament. Perquè posa l’Ajuntament “davant el mirall” i els fa adonar que encara hi ha molt camí a recórrer a l’hora de continuar estenent la xarxa de carrils bici a la ciutat. “Precisament, per donar més marge de circulació a aquests vehicles com els patinets elèctrics, ja que hi ha zones concretes on es troben molt limitats”, ha conclòs.\nDimarts s’aprovarà l’ordenança que regula l’ús del patinet a la ciutat de Girona\ntags: ajuntament girona patinet elèctric\nprevious La COVID-19 farà retrocedir cinc anys els ingressos del servei de postvenda\nnext Els millennials, més interessats en adquirir un vehicle privat després de l'impacte de la pandèmia


Crochet Long Beanie - Guia gratuïta per als principiants - generalLlegir Més\nPrincipal generalCrochet Long Beanie - Guia gratuïta per als principiants\nCrochet Long Beanie - Guia gratuïta per als principiants\nPatró de ganxet - Long Beanie\nLa roba casolana i càlida d’hivern no sempre s’ha de teixir. De la mateixa manera poden ser molts els accessoris dels mesos de neu i de gel amb el ganxet produït. Per als principiants del món de les agulles, el ganxet també és més senzill, ja que només es treballa amb una agulla i un punt. Llegiu aquí com fer un ganxet llarg i divertit, amb pocs coneixements previs.\nEn contrast amb el teixit sovint confús amb el joc d’agulles o l’agulla circular, les formes circulars es fan un crochet molt fàcilment. Si perdeu una malla com a principiant, això no és gran cosa, ja que es troba ràpidament quan va fer ganxet. En aquest tutorial, us presentarem una llarga bellesa que, com la majoria dels seus companys de punt, està encaixonada entre punys i encaixos. En el camí va agafant un elegant model de ratlles. Al cap, la part superior de la llarga bava després cau casualment al coll o podeu reunir-vos els cabells llargs per sota.\n100 - 150 g de llana (gens de ratllat)\nGanxo de ganxet en mida similar a la llana\nEn principi, quan es fa un ganxet llarg, es permet qualsevol llana que li agradi. Assegureu-vos que no rascades massa a l’hora d’escollir. Aquest sol ser el cas de la llana amb un alt percentatge de llana verge. Per exemple, la llana merina o el lli és particularment suau. A més, haureu de pensar amb antelació si hauria de ser una gorra de transició més lleugera o una tapa hivernal gruixuda. Els principiants seran ben indicats a demanar assessorament a la botiga de llana sobre quin material és millor per als seus propòsits. Quan la mida de l’agulla de ganxet segueix les directrius sobre la llana. En cas de dubte, una agulla més gran proporcionarà una estructura més fluixa.\nPer a alguns principiants, els pals de socors poden dissuadir-vos a atacar aquest llarg llom. Seguiu les instruccions, però són fàcils de fer al ganxet. A més, aquesta llarga beanie és un objecte d’exercici perfecte, ja que molt sovint s’han de fer ganxets de socors. Un cop hàgiu treballat aquestes instruccions, certament no us dissuadireu per un projecte de ganxet amb pals de relleu.\nLa mostra de malla\nPer determinar el nombre perfecte de punts per a la vostra llana i el cap, no hi ha cap manera de fer una mostra de puntada petita. Ganxeteu una cadena de 20 punts de malla. Ganxeteu una filera posterior amb pals sencers en aquesta cadena. Mesureu el temps més gran de la vostra puntada. La llana sol ser força elàstica i la corda llarga no s’ha de relliscar a la cara després. Utilitzeu la circumferència del cap per calcular quantes punts necessiteu en una ronda. Sempre rodona fins a un nombre parell.\nEn el nostre exemple, la llarga baralla és de ganxet amb un fil de 50% poliacrílic i 50% llana verge. La longitud del barril és de 380 m a 200 g. 76 punts de ganxet per a un cap d'adult de 56 cm de circumferència sobre un ganxet de 5 peces de ganxet a la primera ronda.\nGanxeteu una cadena d’aire amb el nombre de punts que heu calculat. Tanqueu la cadena amb un punt de cadena al cercle. Ara assegureu-vos que la cadena no es torci en forma de espiral.\nLa següent ronda es comença amb 3 punts d'aire per als primers escuradents. Ganxeteu els escuradents a cada bombolla per complet. És important tenir molta cura de no canviar la part superior i inferior de la cadena. Tanqueu la ronda al forat entre els dos primers pals amb una malla d'aire i una puntada de cadena.\nA partir de la següent ronda, el procediment per a tot el puny serà sempre el mateix. I el ganxet al començament de la ronda torna a fer tres malles d'aire. El segueix un pal de relleu "frontal", també anomenat "púas des del front" Reliefstäbchen. Els principiants poden veure a la foto molt bé com el ganxo de ganxet perfora el forat davant del pal i torna a sortir darrere del pal.\nAquí teniu el tema obtingut. A continuació, crochet tot com un escuradents ordinari.\nEl segueix un "darrere" Reliefstäbchen o "apunyalat per darrere" Reliefstäbchen. Aquí, el ganxo de ganxet es guia en el forat davant del pal de nou cap endavant. L’agulla empeny el pal cap enrere mentre es perfora cap enrere al forat després del pal. Agafeu el fil allà i punxeu el pal fins al final.\nGanxeteu alternativament aquests dos pals de relleu. Al final d'una ronda, traieu una malla d'aire i una puntada de cadena al forat entre els primers dos pals. La següent ronda comença sempre amb 3 pistoletes. Es manté l’ordre dels pals de relleu. Això significa que esteu enganxant un pal de relleu frontal a un pal de relleu frontal i viceversa. Ganxeteu el puny fins que us cobreixi les orelles. En el nostre exemple va ser de 9 rondes.\nA partir d’ara les rondes s’alternen amb pals ordinaris i rondes amb pals de relleu. Això vol dir que la primera ronda després de la polsada es fa ganxetar una ronda amb els escuradents regulars. El procediment per a l’inici i final d’una ronda continua sent el mateix que s’ha descrit anteriorment.\nA la següent ronda, només fa crochet els ossos posteriors. Això ens porta a l’impressionant patró 3D que podeu veure a la imatge.\nCanvieu les dues rondes fins que la tapa cobreixi bé el cap. Com que hauria de ser una llarga durada, la finalització hermètica a l’àpex no és el nostre objectiu. Més aviat, la tapa ha de sobresortir per sobre de la corona i doblar-se casualment cap enrere.\nSuggeriment: si voleu que el casquet que hi ha a sobre del punyal sigui realment esponjós, agafeu un ganxo més gran que el punyal per a aquesta part.\nSi la llarga durada ha assolit l'alçada desitjada, realitzeu el treball en 4 voltes. Després de la darrera ronda amb pals de relleu, segueix una ronda de recollides. Per a això, feu un ganxet alternativament amb un pal normal i un pal de reducció. Això últim vol dir que primer treieu el fil a través de la següent puntada com és habitual. Abans d’acabar de fer ganxet, tira el fil pel següent, però una altra puntada. Ganxeteu-ho amb un pal 2 puntades consecutives. Ara hauríeu de tenir 4 bucles a l’agulla. Estireu el fil a través dels tres primers alhora i després pels dos bucles restants com de costum.\nSeguiu canviant entre la normal i la màquina plegadora.\nLa segueixen una ronda amb pals de relleu posterior. A la ronda següent, només pigues de ganxet. Ara s'uneix a una ronda final amb pals de relleu a l'esquena. La part superior de la seva llarga beanie ja està gairebé feta ara.\nTalleu el fil generosament i tireu-lo per l’últim bucle. Amb una agulla de llana teixiu el fil ara a través dels punts de la darrera ronda. Per fer-ho, gireu els punts de baix i de dalt. Després d’uns 5 a 6 punts, estrengueu el fil. Un cop filada l’última puntada, poseu el barret a l’esquerra. Cosiu el fil per tal que el darrer forat es tanqui completament.\nLligar el fil perfectament. Ara el casquet ja està preparat per utilitzar-lo.\nConsell: el casquet també és molt agradable amb dos colors diferents. S'utilitza un color en les rondes amb els escuradents. L’altre color s’utilitza en els pals de relleu.\nEl barret també dóna una bona imatge als enllaços.\nCopyright general: Crochet Long Beanie - Guia gratuïta per als principiants - generalLlegir Més


comerç in – Pàgina 2 – TV Digital Ontinyent\nL’Oficina Tècnica municipal ha validat ja les 130 propostes d’“Ontinyent Participa” que es remetran ara als consells sectorials i que aniran el 25 de novembre al Consell de Ciutat, on es decidiran quins són els 10 projectes finalistes que se sotmetran a votació ciutadana. Després de la presentació del procés que determinarà en quin ordre s’han d’executar inversions municipals per valor de 425.000 euros en 2017, va tenir lloc la fase de replegada de propostes. Aquestes van ser un total de 201, de les quals s’han validat 130, el que suposa un 20% més de les que es van validar en l’edició anterior. Així mateix, s’han descartat la resta per excedir del pressupost o no ajustar-se a altres requisits (com per exemple ser actuacions sobre les quals l’Ajuntament no tinga competència). Algunes d’estes 130 propostes diferenciades hauran de ser objecte d’una especial valoració pel Consell de Ciutat, en ser vàlides …\n19/10/2016 General, Moros i Cristians\n29/09/2016 Cultura, Empreses i comerços, General, Música i dansa\nEls comerços IN d’Ontinyent obriran la nit d’aquest dissabte 1 d’octubre fins a la matinada. Serà amb motiu d’una nova edició la “Nit Oberta”, una vetlada organitzada per Comerç In i l’Ajuntament d’Ontinyent amb l’objectiu de dinamitzar l’activitat comercial urbana, i dins la qual veïns i visitats podran gaudir de comerç, gastronomia, música i cultura als carrers des de les 21.00h i fins a la 01.00 de la matinada. La nit d’activitats començarà a les 21:00 hores amb una pluja de confetti amb premis per a xiquets i majors, així com l’obertura d’un castell inflable al carrer Major i la instal·lació en Martinez Valls d’un “punt de sabor” servit pel Forn L’Ermiteta, en el qual se serviran sopars a preus populars, a més d’una zona de jocs on els xiquets podran gaudir mentre els seus pares participen en la Nit Oberta.. Els més de 30 comerços participants oferiran productes de …\n15/09/2016 Medi Ambient\n15/09/2016 Empreses i comerços\n13/06/2016 Destacat, Empreses i comerços\n03/06/2016 Empreses i comerços\n02/06/2016 General, Música i dansa, Societat


A quina temperatura està aquests dies el Besòs? | betevé\nHem pres la temperatura superficial de l'aigua del riu a prop de la desembocadura\nManel Cascante Torrella | Dimarts, 28 de Març del 2017, a les 11.09\nEl repte experimental d”El matí de Barcelona’ ha estat determinar-ne la temperatura i comparar-la amb la de la superfície del mar, que aquests dies volta els 15 ºC. El riu ha recuperat el nivell habitual després de la crescuda del cap de setmana.\nL’experiment casolà s’ha dut a terme a la riba esquerra del riu, en un ramal del curs principal, i a uns 100 metres aproximadament de la desembocadura. Per fer-ho s’ha submergit la sonda d’un termòmetre digital de canvi ràpid fins al fons del riu, que en aquell punt del ramal era aproximadament d’uns 20 cm. La temperatura de l’aigua s’ha estabilitzat a 11,9 ºC, un valor sensiblement més baix que el de l’aigua marina, que aquests dies s’acosta ja als 15 ºC a un metre de profunditat. La temperatura ambiental, en el moment de l’experiment, a les nou del matí, era de 10 ºC.\nCal destacar que el cabal del riu en aquell moment, i segons les dades de l‘estació de l’Agència Catalana de l’Aigua emplaçada a Santa Coloma de Gramanet, era de 6 metres cúbics per segon, un registre clarament inferior al que duia el riu durant la nit de divendres, 24, a dissabte, 25, quan va arribar a pràcticament 130 metres cúbics per segon a causa de l’aiguat que va afectar Barcelona i l’entorn metropolità. Els efectes de la crescuda eren encara ben visibles aquest matí a la riba del riu.\nLa mesura s’ha realitzat dins del Parc Fluvial del Besòs, un espai públic ubicat als darrers 9 km de la llera d’aquest riu. La Diputació de Barcelona és qui en duu a terme la gestió, que es divideix en tres sectors: les zones humides – a la part superior-, la zona d’ús públic -pròxima als nuclis urbans de Santa Coloma de Gramenet i St. Adrià de Besòs- i la zona de la desembocadura, de gran interès ecològic i paisatgístic.\nA continuació podeu recuperar les imatges de l’experiment, que s’ha fet en directe a través del compte de Twitter de @btveltemps:\nRepte d”El matí de Barcelona’: prenem la Ta del Besòs https://t.co/5Q7Jxq89jx\nDeuwatts: Trastorns de l’espectre autista\nTerrícoles: Ava Taperendy (Ládio Veron)


Puig situa la cultura com a "peça clau" per al renaixement del poble valencià | Valencia Extra\nPuig situa la cultura com a "peça clau" per al renaixement del poble valencià\nEl Palau de la Generalitat ha acollit la XVI edició de la lectura col·lectiva del Tirant lo Blanch, una activitat organitzada per la falla Na Jordana amb motiu de la celebració del 9 d’Octubre.\nEl President de la Generalitat, Ximo Puig, i la Vicepresidenta i consellera d’Igualtat i Polítiques Inclusives, Mónica Oltra, han participat en la lectura dels últims capítols d’aquesta novel·la de Joanot Martorell.\n“Martorell forma part de la galeria dels grans narradors universals de tots els temps, al costat d’autors tan destacats com Cervantes o Shakespeare”, ha assegurat el President, qui ha aprofitat l’acte per a recordar que la cultura suposa una “peça clau” per al renaixement del poble valencià, pel qual el Consell està treballant.\nAixí mateix, Puig ha insistit en la importància de la lectura, tant dels clàssics com dels nous creadors. “És necessari llegir, perquè en els llibres és on s’entén la vida, els sentiments, qui som i on anem”, ha assenyalat.\nA continuació, la façana de la Torre Vella del Palau de la Generalitat ha sigut l’escenari d’una projecció audiovisual (mapping), desenvolupat per l’empresa VideomappingPro, que ha il·lustrat la llegenda del 9 d’Octubre i ha recordat el lema “Tots a una Veu” amb el qual la Generalitat ha estat promocionant tots els actes relacionats amb la celebració del dia de la Comunitat Valenciana.


REIXA: Manifestació pel Raval en suport a la vaga de fam i contra els CIEs\nManifestació pel Raval en suport a la vaga de fam i contra els CIEs\nAhir a la tarda va tenir lloc una manifestació pels carrers del Raval, barri amb un gran nombre de població migrant, en suport a la vaga de fam que els presos del Centre d'Internament d'Estrangers de la Zona Franca han dut a terme al llarg d'aquesta setmana. En la marxa han participat entre 150 i 200 persones. S'ha anat parlant amb un gran nombre de persones, explicant-los el motiu de la protesta i la situació al CIE.\nDesprés de recórrer diversos carrers del barri del Raval, entre crits de "Tancarem els Centres d´Internament", “Fuego, fuego, fuego a los CIE”, o “Abajo los muros de las prisiones”, s'ha arribat al Paral•lel, on s'estava celebrant una festa massiva al carrer amb més de sis escenaris. La marxa s'ha endinsat per la zona de la festa i s'han anat prenent escenaris, fins a tres, on s'han desplegat pancartes en què s’hi llegia "No més morts per papers" o "Cap mort sense resposta". A més a més, quan s’ha pogut, s'ha intervingut el micròfon i, quan no, s'ha explicat el motiu de l'acció pel megàfon. Així mateix, s'ha anat explicant la situació del CIE a peu de carrer entre la gent que hi havia allà.\nTenim constància que la vaga de fam es manté en peu, a càrrec, com a mínim, d’uns cinc interns. Val a destacar que, segons s'ha pogut saber, la policia els continua acovardint. En la nit del divendres a dissabte, almenys una persona va ser maltractada per algun policia. La situació continua sent molt complicada. Així mateix, des de la direcció del CIE, cada vegada s'estan posant més obstacles a les persones que acudeixen a realitzar-hi visites i a parlar amb els familiars. Val a dir també que divendres passat van tornar a posar moltes dificultats per a realitzar les visites, i van amenaçar de restringir-les. Fins i tot, diverses persones se les va fer fora a empentes del lloc on esperaven per accedir a les visites. Es continua treballant des de fora per continuar donant suport a les persones que estan tancades, i avui tindrà lloc una assemblea del Grup de Solidaritat amb la Vaga de Fam en què es decidirà com es continua treballant des de l’exterior del centre d'extermini de la Zona Franca. La lluita contra els CIE continua endavant, tant des de dins com des de fora.\nEtiquetes de comentaris: abusos de poder, actes, presos, solidaritat, varis


Tocat per la Tramuntana: Demanen eliminar les prostitutes del Google Street View\nDemanen eliminar les prostitutes del Google Street View\nLes imatges de prostitutes al voral de les carreteres gironines són habituals en vies com la N-II o la C-63. Ara, però, Internet també les reprodueix. El visor d'imatges del cercador Google, batejat com a 'Street View', ensenya múltiples instantànies de dones oferint serveis sexuals a peu de carreteres de la demarcació.\nUna de les comarques on se'n veuen més és l'Alt Empordà. La presidenta del seu Consell Comarcal, Consol Cantenys, reclama que es retirin perquè això 'taca la imatge del territori' i és 'ofensiu' per a les noies. El cas de les comarques gironines, però, és només un exemple del què el programari de Google ha captat arreu del territori estatal.\n'Google Street View' és una funció que incorpora el cercador més famós d'Internet a l'hora de moure's pel territori. Les imatges que ofereix –preses amb càmeres especials des d'un cotxe- permeten recórrer ciutats i carreteres interurbanes des d'un angle de 360º, com si s'hi estigués caminant o circulant amb vehicle. Fins i tot, des d'un punt en concret, es pot fer un zoom per veure amb detall senyals de trànsit o rètols indicadors\nPerò aquesta eina, útil per orientar-se, també es converteix en una arma de doble fil. I és que, en ocasions, les imatges captades han estat motiu de polèmica perquè han transcendit els límits de la privacitat. Per això, els seus responsables han rebut nombroses sol·licituds per esborrar les cares de la gent que hi apareix o, fins i tot, els números dels carrers.\nA les carreteres gironines, una de les imatges que sol ser recurrent són les prostitutes que solen oferir serveis sexuals als conductors. I les càmeres del 'Google Street View', prenent fotografies de la xarxa viària, també les han captades. Si mitjançant aquesta eina es recorren diversos quilòmetres de la N-II a l'Alt Empordà o bé se circula virtualment per la C-63 (a la comarca de la Selva), el cercador mostra les imatges de les noies als vorals.\nTot i que si s'acosta el zoom molts dels rostres apareixen difuminades, en alguns casos, però, es pot veure la cara de les joves. El cas de les comarques gironines, però, és només un exemple de les instantànies de prostitutes que el programari de Google ha captat arreu del territori estatal.\nEl col·lectiu Hetaira, amb seu a Madrid i que defensa els drets de les treballadores del sexe, critica que el 'Google Street View' ha captat imatges sense autorització de dones que exerceixen 'a carrers, polígons industrials i carreteres'. A més, l'entitat també critica que hi ha internautes que han difós les instantànies per fòrums d'Internet per fer-ne burla.\nPer això, el col·lectiu ha engegat una campanya a nivell estatal perquè es retirin les fotografies del programari. La portaveu d'Hetaira, Mamen Briz, ressalta que les fotografies 'estigmatitzen i marginen encara més' les joves que es dediquen a la prostitució. Per això, recomana que totes aquelles que s'identifiquin enviïn una sol·licitud a Google –amb còpia a l'Agència de Protecció de Dades- perquè es retiri la seva imatge.\n'Socialment, les prostitutes ja són un col·lectiu molt desprestigiat; i ara, a més, ens trobem amb el menyspreu de persones malintencionades que es dediquen a difondre les fotografies pels fòrums', diu la portaveu. Briz també lamenta, però, que el fet que la sol·licitud s'hagi de fer en persona limita l'objectiu de la campanya.\nI és que, en molts casos, les joves que exerceixen a peu de carretera són víctimes de màfies de proxenetes. 'Aquest sí que és un gran problema per a les joves, que cal denunciar davant la policia i els jutjats per evitar que els proxenetes continuïn abusant-ne', conclou.\nMala imatge per al territori\nLes crítiques a les imatges de prostitutes captades pel 'Google Street View' no només vénen d'aquesta associació. Des del territori mateix, també se'n reclama la retirada. La presidenta del Consell Comarcal de l'Alt Empordà, Consol Cantenys, indica que al costat d'aquest problema social, n'hi ha també un altre d'imatge de la comarca. Precisament, a l'Alt Empordà és on es veuen més d'aquestes joves, i la comarca fa temps que lluita per posar fi a la situació.\n'No s'hauria de permetre mai que aquestes imatges, amb el detall de totes les dones que exerceixen la prostitució de manera poc recomanable, surtin per Internet', ressalta Cantenys. La presidenta del Consell explica que això 'va en contra de qualsevol principi', perquè fereix la dignitat de les joves, a més de malmetre la imatge de l'Alt Empordà.\n'El problema és que, com que la prostitució de carretera ve de lluny, ja forma part del paisatge de l'Alt Empordà; però qui va fer les fotografies no deuria caure en què això no ha de sortir per Internet', ressalta. En aquest sentit, Consol Cantenys conclou: 'Seria desitjable que això es corregís'.\nPublicat per Tocat per la Tramuntana a 0:19


Hotel Gostišče Na Pajčni Trebnje Eslovènia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMale Rebrce 6a, Trebnje, Trebnje, Eslovènia, 1303 - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel Gostišče Na Pajčni\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Trebnje, Hotel Gostišče Na Pajčni és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Hotel Gostišče Na Pajčni, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Recepció 24 hores, restaurant, bar són només algunes de les comoditats que fan que Hotel Gostišče Na Pajčni sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Trebnje, faci de Hotel Gostišče Na Pajčni la vostra llar.


El Govern destina 70 milions d'euros per dotar de fibra òptica tota Catalunya\n14/09/2020 - 17:05h\nEl 2021 ja hi haurà un 90% de la població del país coberta per la xarxa, amb més de 6.000 quilòmetres\nEl Govern català destinarà un total de 70 milions d’euros en aquesta legislatura per desplegar la xarxa de fibra òptica de la Generalitat arreu del territori.\nAmb aquestes obres, el 90% de la població de Catalunya quedarà coberta amb la xarxa de fibra òptica al proper any 2021.\nAmb la voluntat de fer arribar aquesta infraestructura digital arreu del territori, el Govern ha decidit accelerar el desplegament de la fibra òptica de la Generalitat i és per això que destinarà un total de 70 milions d’euros per connectar totes les comarques de Catalunya i dotar d’aquest servei de connectivitat per al futur als pobles, ciutats i nuclis poblats de més de 50 habitants.\nEn total, més de 6.000 quilòmetres de fibra que garantiran la connectivitat, l’equilibri territorial i la cohesió social a tot el país.\nEl Govern remarca que té clar que la connectivitat és avui un dret econòmic i social del segle XXI i que invertir en fibra és garantia de feina i de progrés per a tothom. “La connectivitat és un potent instrument de cohesió territorial, de vertebració, d’igualtat d’oportunitats i una eina eficaç contra el despoblament de certs territoris”, afirma en aquest sentit el conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública, Jordi Puigneró.\n“Si volem ser un país digital necessitem ciutadans i ciutadanes, empreses i negocis, pobles i ciutats connectats amb infraestructures intel·ligents. Connectats al futur”, ha assegurat.\n“L’any 2020 passarà a la història com l’any de la Covid-19. Però ha de ser també el punt d’inflexió de la digitalització de la nostra societat i de la nostra economia. Només aquells que es digitalitzin podran afrontar els reptes que ens prepara el futur”.


Actualitzada 04/12/2019 a les 11:20\n© Agents del Seprona en una granja lleidatana durant la investigació.\nEl Seprona de la Guàrdia Civil investiga els responsables de dues explotacions ramaderes de la demarcació de Lleida, per un suposat delicte de falsedat documental. Segons ha pogut constatar el cos, els investigats alteraven la traçabilitat dels vedells que es trobaven a les seves granges. D'aquesta manera, augmentaven el valor de caps de bestiar de baixa qualitat i introduïen en els sistemes estatals animals de procedència il·legal, principalment d'altres països, falsejant-se dades relatives a l'origen, raça, tractaments sanitaris o qualitat final de la carn. Tot i això, des del Seprona assenyalen que tots els caps de bestiar destinats al consum humà, han passat els controls sanitaris dels escorxadors on van ser sacrificats.\nEl Seprona va començar la investigació el 2016 després de detectar a Astúries una persona que portava al maleter del seu vehicle diversos cròtals de bestiar boví, alguns dels quals corresponien amb caps de bestiar situats en explotacions de la comarca del Segrià.\nDesprés de comprovar els codis identificatius dels cròtals, el febrer del 2018, el cos va començar a investigar dues explotacions ramaderes situades a la demarcació de Lleida. El Seprona va determinar que s'hi efectuaven transaccions de bestiar boví incomplint la normativa, alterant les dades de traçabilitat dels animals, a l'assignar els cròtals de caps de bestiar morts novament a altres animals. Els fets són constitutius d'un delicte de falsedat documental en suposar la simulació d'un document públic i el trànsit de documents d'identitat falsos.\nEls cròtals -peces de plàstic que identifiquen de manera individual a cada animal-, venen a ser el document d'identitat de cada cap de bestiar i l'acompanyen des del seu naixement fins al moment de la seva mort. Cada cròtal, consta d'una sèrie de dígits i un codi de barres, s'assigna a cada explotació i permet conèixer totes les circumstàncies que acompanyen a l'animal al llarg de la seva vida. A través de la comprovació de les diferents bases de dades relacionades amb el Sistema de Traçabilitat Animal (SITRAN) i dels registres de control dels animals destinats al sacrifici o recollits com a cadàvers en les granges, el Seprona va verificar que es retiraven els cròtals d'animals morts i s'assignaven novament a altres animals que no es trobaven identificats, alterant el sistema de seguiment i traçabilitat dels caps de bestiar.


Approches et méthodes en visualisat...\nby Martin Renteria\nEls corredors verds al Pla d’Urgell Des de Platònic.cat us fem arribar aquests documents per tal de suggerir-vos d’incloure les seves propostes al Pla Director de la comarca del Pla d’Urgell. Aquests documents han estat confeccionats per ciutadans de la comarca amb el suport de ciutadans i entitats del Pla d’Urgell i son reflex del pensament de bona part dels pladurgenians, com a mostra de la participació ciutadana realitzada a través dels diversos canals de Platònic.cat, entitat promotora de la participació de les persones en els afers públics de la nostra comarca. Les vies verdes o corredors verds, son una estratègia basada en la concentració d’esforços en una línia estructurable d’activitat. Connecten zones d’especial interès urbà i intraurbà com zones comercials, zones d’aparcament estratègic, espais públics diàfans, zones verdes i equipaments esportius així com espais estratègics d’indústria amb fort impacte de la de mobilitat. L’abast és comarcal ja que l’orografia del Pla permet, per planimetria i proximitat, realitzar trajectes tant d’oci com de desplaçament laboral amb estímuls constants. Una sèrie d’intervencions de baix pressupost i baix impacte damunt d’una selecció de carrers, carreteres i camins, caracteritzarà la xarxa de vies verdes, motor de la regeneració urbana del Pla: 1.Carril bici. 2.Xarxa d’espais verds lligats per les vies verdes. 3.Obertura de canals de permeabilitat de la vertebració autovia, eix ferroviari futur i xarxa ferroviària actual. 4. Nou concepte de la mobilitat, suggerint l’abandó progressiu del cotxe com a element indispensable per reemplaçar-lo en bona mesura per la bici i altres mitjans ecològics. L’objectiu traspassa el concepte ecològic per arribar a la sostenibilitat individual, la interrelació de les persones i els pobles i la millora substancial de la qualitat de vida del propi entramat urbà i intraurbà. L’objectiu també pretén ser focus catalitzador de l’escena urbana del Pla, estretament lligada als plans de mobilitat establers tant en el POUM de cada població com en el pla estratègic comarcal en procés d’elaboració. Un apartat clau d’aquestes vies verdes és la generació d’un reclam turístic que lligui els espais d’interès com Estany d’Ivars i Vilasana, Museu de l’aigua, riu Corb i altres, a través de la creació d’una guia de recorreguts i la instal·lació d’espais, dins les vies verdes, que afavoreixin el seu atractiu com espais d’estiraments per a esportistes, zones de lleure i descans, fonts d’aigua potable, etc. Imprescindible és l’aportació de la ciutadania amb un fort implement de la seva participació en el disseny i definició d’aquests corredors verds. 2.\nCorredors verds al Pla. Aquest és un planteig inicial extret de l’opinió de persones i col·lectius del Pla d’Urgell. C.V.Camí de Sant Jaume Corredor verd. Canal (3ª sèquia) Carretera. 3.\nPàrking Guiu Clara i escola de música. 440 places de pàrking en un punt estratègic de la ciutat que uneix la via verda amb el Pla de m o bi l i t a t c o n t e m p l a d a a l P OU M d e M o l leru s sa. 4.\nEl Salt del Duràn. Aquest és un indret peculiar i popular del Pla que recull bona part de la nostra història. Pot ser un punt de partida de les vies verdes que vertebrin la comarca amb la banqueta del canal com a fil conductor. Un fil conductor geogràfic, històric i de gran valor turístic a potenciar. 5.\nSifó encreuament 3ª sèquia amb autovia A-2. En aquest emplaçament cal avaluar la possibilitat de realitzar un sifó que deixi la llera de canal lliure per donar continuïtat al corredor verd i així saltar la barrera física que suposa la A-2, amb un cost reduït en relació a una passarel·la elevada. 6.\nTram des de Miralcamp fins Mollerussa. Aquest és un punt calent de transit rodat, ciclistes i vianants. El nombre de treballadors de la càrnia de Miralcamp genera un fluix important entre les dues poblacions. 7.\nEstany d’Ivars i Vilasana. L’Estany recupera una superficie lacustre de 126 hectàrees, a les quals s’afegeixen 30 de zona natural perifèrica i 10 de tractament especial. Una superficie total que permetrà l’ús recreatiu i turístic en equilibri amb l’observació i gaudi de la natura, conservant els valors naturals de l’entorn i amb respecte a l’activitat agrícola i ramadera de sempre a la comarca. 8.\nMuseu de l’aigua. L’home i l’aigua són el fil conductor d’una proposta que esdevé un centre d’interpretació de les terres regades pels canals d'Urgell. L’aigua és l’element imprescindible per al desenvolupament de qualsevol comunitat; a les cinc comarques que el canal abraça ha estat l’element clau de transformació natural, econòmica i social. Extret del web http://www.canalsurgell.org/ 9.\nRutes i espais existents. És de destacar la tasca feta fins ara pel Consell Comarcal en la creació de rutes cicloturístiques i la publicació recent d’una guia amb dos circuits. Cal tenir en compte també el camí de Sant Jaume que transita per la nostra comarca des de Barbens fins a Bellvís. Barret Picat, Fita Alta, Bullidor, Font Vella, etc. 10.\nRiu Corb, el pas natural de l’aigua . El riu Corb, al nord de la comarca, es va anar eixugant de llera, abandonada al llarg dels anys i reutilitzada per a canalitzar les aigües de sèquies i subcanals. Tot i això, els racons que ens deixa i els nombrosos meandres, fan del riu Corb un espectacle ara amagat que pot ser recuperat com a espai per a corredors verds. Recommended\nApproches et méthodes en visualisation de l'information: la cartographie du Web\nTabla de frecuencia mete


Intens primer debat electoral – Vilassar Ràdio\nIntens primer debat electoral\nAhir dimecres 15 de maig al vespre, al gimnàs de l’institut Pere Ribot, Vilassar Ràdio va organitzar el primer dels dos debats electorals de cara a les eleccions municipals del 26 de maig, presentat pel director de l’emissora, Jaume Cabot. Els caps de llista de les 8 candidatures qui hi concorren van poder explicar i debatre al voltant de 6 temes: Cultura, Educació, Esports, Joventut, Serveis Socials i Sanitat.\nEl primer torn de paraula va servir perquè els candidats i candidates es presentessin.\nDamià del Clot, cap de llista d’ERC-Gent per Vilassar de Mar, va explicar que després de 4 anys de govern en minoria ERC i Gent per Vilassar de Mar havien decidit presentar-se en coalició amb un programa basat en tres eixos: la política cívica i transparent; la participació i les polítiques de base de matriu republicana.\nLaura Martínez, núm. 1 de Junts per Vilassar, va parlar del seu partit com un equip de persones plural i transversal amb vocació de servei que vol construir un Vilassar de Mar millor per a tothom hagin o no nascut a Vilassar de Mar.\nPau Arona, cap de llista de Babord, va explicar que el projecte de la seva formació és una proposta col·lectiva per aconseguir un poble més just, més viu i més habitable.\nJuan Díaz, de Cs, va parlar d’una candidatura plural i transversal que aspira a un poble en convivència i benestar, segur i tranquil, amb carrers nets, pròsper i socialment responsable.\nQuico Zamora, candidat del PSC, va explicar que els seus objectius polítics i personals comencen i acaben a Vilassar de Mar per millorar la vida dels vilassarencs.\nManuela Calero, candidata de Podem, explica que volen actuar per una societat més justa i més humana i que els avala el model d’oposició que han dut a terme a la darrera legislatura basat en el diàleg.\nYolanda Laspalas, candidata del PP, va explicar que volen reduir impostos, fer una auditoria per veure com està el deute, millorar els serveis bàsics, fer complir les ordenances municipals i alliberar el consistori “del mono tema del procés”.\nTeresa Sierra, candidata de Vilassar de Mar per la República/Primàries Catalunya, va explicar que treballen per fer efectiu el mandat de l’1-O i que volen una alcaldia participativa i independentista.\nA continuació, els candidats i candidates van tenir un torn d’exposició sobre els sis temes de debat, on cada candidat va destacar les seves propostes o prioritats.\nDamià del Clot (ERC-Vilassar de Mar), en Serveis Socials va destacar que traslladaran el departament de Serveis Socials a les oficines de sobre del Mercat Municipal i prioritzaran tres eixos: la infància, la dona i la gent gran. En Cultura, va avançar que convertirien l’Escola Nàutica en un equipament cultural potent, la casa de la Cultura, que després de comprar l’Ateneu Vilassanès el volen transformar en un teatre i una sala de cinema. En Esports va destacar diferents projectes com ara la remodelació de la pista Lluís Guardiola, la construcció d’un gimnàs a la zona esportiva, l’ampliació del poliesportiu de la Bòbila amb la construcció d’una pista annexa, la construcció d’un skate part i potenciar l’esport de base i femení. En Educació, incorporar beques d’extraescolars. En Sanitat, seguir potenciant hàbits saludables i actuacions per prevenir situacions de risc. I en Joventut: seguir impulsant can Jorba per fer-lo servir com un espai únicament de joventut.\nLaura Martínez (Junts per Vilassar), en Cultura va dir com a crítica al govern que en els darrers 4 anys no hi ha hagut política cultural afirmant que els Museus han estat tancats. Com a propostes del seu grup destaca la reobertura del Museu de la Marina, fer una casa de Cultura, una reforma integral de l’Ateneu Vilassanès convertint la planta baixa en teatre i la de l’amfiteatre en una segona sala per fer dansa, cinema i música, i la creació d’una escola municipal d’arts escèniques. En Educació: fer un projecte educatiu de municipi que integri tant la formació reglada com no reglada i l’educació en el lleure; oferir eines a les escoles per prevenir casos d’assetjament; i l’ampliació de l’horari de la Biblioteca Municipal, entre d’altres. En Esports, aposten per prestar especial atenció a la promoció de l’esport femení en l’adolescència, actualitzar les instal·lacions esportives que es troben en mal estat: reforma integral de la pista Lluís Guardiola, substitució de la gespa del camp de futbol i també la construcció de noves instal·lacions per a la pràctica de la gimnàstica esportiva, un workout a l’Espigó de Garbí i un skate park. També posa èmfasi en la revisió de la gestió de la Piscina Municipal i en la potenciació dels esports nàutics. En Joventut, destaca que s’ha de fer un nou pla de Joventut i de dinamització juvenil; potenciar el Tucutuc i oferir un autocar que desplaci els joves a la zona d’oci de Mataró amb un monitor que els assessori en temes de consum de substàncies i de prevenció d’assetjament. En Serveis Socials destacar la part destinada a la gent gran presentant propostes com ara la de substitució de banyeres per plats de dutxa o establir serveis de bugaderia i àpats per a la gent que viu sola.\nPau Arona (Babord), en Cultura va explicar que cal esforços en dinamitzar espais, impulsar programes estables, i el condicionament de l’Ateneu en dues sales, una per fer-hi activitats musicals i de teatre i l’altra per a una programació estable de cinema. Canviar els usos de can Bisa i la sala Roser Carrau perquè siguin un centre de cultura com a punt de trobada perquè creadors i altres persones puguin desenvolupar la seva activitat creativa. I proposa la recuperació de la Festa Major d’hivern. En Educació proposen fer una política de planificació escolar a 5 anys vista i de defensa de l’escola pública, a més d’augmentar els recursos dedicats a l’ensenyament de 0 a 3 anys i avançar en la tarificació social. A Serveis Socials li volen canviar la denominació per Drets socials per trencar amb la perspectiva assistencialista. Volen crear una unitat específica per l’assessorament i la mediació a les persones afectades per desnonaments, pobresa energètica i problemes de lloguer, així com crear una regidoria de Feminismes i LGTBI.\nJuan Díaz (Cs), en Cultura destaca que farà un programa cultural estable, que no depengui -va dir- de l’afició de l’alcalde de torn, acompanyat d’un pla de promoció i d’inversió en infraestructures que respongui a necessitats del poble i no electorals fent al·lusió a la recent compra per part del govern de l’Ateneu Vilassanès o la reobertura de les plantes superiors del Museu Monjo. En Educació, proposen recolzar el projecte de socialització de llibres, aposten per bonificar l’escola bressol i menjadors escolars i que les escoles surtin del circuit de lloc públics per fer actes de partits polítics. En esports, volen promoure els esports lligats a l’activitat marítima així com promoure uns jocs escolars entre tots els centres, una proposta sorgida del Consell d’Infants. A Joventut, impulsar un programa de joventut relacionat amb el futur dels joves. En Serveis Socials, impulsar mesures assistencials actives i d’inclusió de les persones en situació de vulnerabilitat i crear un observatori de la violència masclista que detecti de forma precoç els casos que puguin sorgir. En Sanitat, destaquen la creació d’un programa específic per a la gent gran i una infermeria de barri per apropar els serveis de salut a les persones amb mobilitat reduïda.\nQuico Zamora (PSC) en Serveis Socials va dir que calia avançar en dos aspectes: la dona i la gent gran. I també que en la lluita contra la violència de gènere cal la creació d’una oficina d’atenció a la dona i la figura del mediador de conflictes. També la creació d’un programa radar per detectar gent gran en situació de solitud i vulnerabilitat. En Cultura va dir que cal un gran equipament cultural que doni resposta a totes les necessitats culturals del poble i que la recent adquisició de l’Ateneu no ho soluciona. Aposta per replantejar els usos de l’Ateneu Vilassanès i la sala cultural Roser Carrau i l’ús de can Bisa com un equipament de cultura i no d’oficines. També aposta per la recuperació del Museu de la Marina i coordinar una agenda global de poble perquè no es solapin activitats. En Esports, demana coordinar l’oferta i crear la beca d’esports per a qui no pugui accedir-hi, així com l’adequació de les instal·lacions esportives. En educació aposta per la planificació dels propers anys per no perdre cap línia.\nManuela Calero (Podem), en Cultura aposta per reactivar el Consell de Cultura, potenciar la música amb una Escola de Música Municipal, fer un procés participatiu per decidir l’ús de l’Ateneu Vilassanès i recuperar el Museu de la Marina. En Serveis Socials, per promoure la igualtat d’oportunitats i la perspectiva de gènere i que ningú quedi exclòs per aquests motius i en Sanitat, l’eliminació de l’amiant que hi ha al nostre entorn i la prevenció de la ludopatia sobretot en l’àmbit dels més joves.\nYolanda Laspalas (PP), en Cultura aposta per reobrir el Museu de la Marina, promocionar artistes locals, recuperar el festival de sevillanes que es feia per Festa Major, i l’ús de les dues llengües oficials perquè tothom se senti integrat. En Educació, aposta per un pla de subvencions de llibres de text i educació trilingüe. En esports, accés gratuït fins als 25 anys i a partir dels 25 anys amb subvencions, en joventut, fer un nou pla municipal per a joves amb xecs per gastar als comerços del poble i incorporar als joves en contracte de pràctiques també en comerços i empreses del poble. En Serveis Socials, crear un xec bebè, en principi de 300 euros segons el que es trobin en la hisenda municipal, per ser consumits en comerços, a més d’ajudes a la dependència. I en Salut, centres de dia per a la gent gran.\nTeresa Sierra (Vilassar de Mar per la República-Primàries Catalunya), en Cultura, aposta per la recuperació dels Museus de la Marina i del Monjo, així com la creació del Museu de la Pagesia, l’adaptació de l’Escola Nàutica, tenir la sala de teatre de l’Ateneu en bones condicions. En Educació, garantir una escola pública de qualitat, així com una educació alimentària adequada i equilibrada; crear l’Escola del Mar i dels estudis nàutics. En esports donar suport a les entitats i clubs, fomentar la pràctica de l’esport femení i que tots els esports tinguin cabuda a les instal·lacions esportives i puguin créixer. En Joventut, incrementar l’oferta lúdica i els espais perquè els joves es puguin reunir. En Serveis Socials, destaquen que treballaran per un Vilassar de Mar lliure de violència en tots els col·lectius: gent gran, dones, joves i infants. I en Sanitat, per una campanya per a l’ús del desfibril·ladors.\nEn el torn del debat entre els alcaldables:\nDamià del Clot va aprofitar per dir al candidat del PSC, Quico Zamora, que la seva proposta en temes d’assessorament a la dona ja es porta a terme des del SIAD. I a Babord li va recordar que en Cultura són importants les inversions. A la candidata de Junts per Vilassar li va recordar que ella quan va ser regidora de Cultura va tancar els Museus i que quan va ser regidora d’Educació no va fer el pla educatiu que tant reclama. Laura Martínez va respondre a Del Clot que ella no va tancar museus ja que, segons va dir, el tancament del Museu de la Marina responia a una situació concreta amb un treballador de l’equipament i si es va tancar, va ser per començar a fer l’inventari del Museu i no perdre el que hi havia, cosa que -diu- no s’ha continuat en aquesta legislatura. En Educació li va recordar que ella com a regidora es va trobar amb una situació diferent on hi havien unes altres prioritats i on va aconseguir construir una escola bressol, una escola d’adults i l’escola els Alocs. Respon a l’actual alcalde que ell es va trobar amb una situació diferent on podia haver avançar en el pla municipal d’educació.\nEn Quico Zamora (PSC) responent a Damià del Clot (ERC-Gent per Vilassar de Mar) va dir que el SIAD no dona el servei necessari o no compleix amb el que el PSC reclama: prevenció i acompanyament. I en Cultura creuen que el govern dóna solucions parcials amb l’Ateneu.Juan Díaz (Cs) va dir que en Cultura s’inverteix menys segons queda reflectit al pressupost del 2019, igual que passa amb el foment de l’ocupació. Per a Díaz, aquest any només s’han pres mesures electoralistes.Altres candidats com Pau Arona (Babord) i Manuela Calero (Podem) van aprofitar aquest espai per explicar aspectes que no els havia donat temps desenvolupar en la intervenció inicial. Per a Arona la manera més efectiva per acabar amb la violència masclista és des de l’educació, trencant els estereotips i millorant les relacions sexoafectives sanes. En prevenció de la Salut va explicar que Babord vol incidir en la prevenció de les malalties de transmissió sexual, i en esport, que cal plantejar-se el tema de l’accés. Per a Calero, en educació proposen la creació d’una escola de ciutadania i en esport d’una escola d’esports base.\nPer a Teresa Sierra (Vilassar de Mar per la República), responent a Yolanda Laspalas (PP) en educació, la llengua preferent en els serveis púbics ha de ser el català sense negar la convivència amb el castellà. Laspalas li respon que ella no demana només castellà però que no vol el català com a preferent.\nEl debat també tenia temps per a les preguntes del públic, on tots els candidats i candidates hi tenien dret a respondre.\nLa primera pregunta, sobre la primera acció de govern que prendrien.\nDamià del Clot: anar a buscar el finançament per alguna infraestructura de Cultura.\nLaura Martínez: la reparació urgent de carrers i voreres.\nPau Arona: canviar el cartipàs i l’organització municipal per introduir, per exemple, la regidoria de Feminismes.\nJuan Díaz: tornar els carrers i places a tots els veïns de Vilassar de Mar, alliberant-lo de simbologia ideològica.\nQuico Zamora: apostar per una oferta cultural i una gestió integral.\nManuela Calero: la gestió dels residus.\nYolanda Laspalas: auditar per saber què tenim i així decidir prioritats.\nTeresa Sierra: la recuperació dels Museus.\nTambé van preguntar sobre l’ampliació de la pista poliesportiva de la Bòbila i el per què no fer un altre pavelló. Del Clot va dir que aposten per l’ampliació de la Bòbila amb un annex.\nLaura Martínez que caldria un pavelló nou però no hi ha terreny municipal per fer-ho i que amb els recursos que hi ha s’han de desencallar els problemes que sorgeixen. Juan Díaz coincideix amb Laura Martínez i també creu que cal aprofitar els recursos que hi ha. En Quico Zamora també, tot i que creu que hi ha més carències culturals que esportives. Manuela Calero creu que primer cal apostar pel desenvolupament d’instal·lacions que ja existeixen i planificar-les. Yolanda Laspalas va dir que no podia contestar amb rotunditat per falta d’informació sobre el tema.\nI Teresa Sierra que cal una racionalització i ús de totes les pistes perquè tots els esports tinguin cabuda.\nA la pregunta sobre el perquè no es posen especialistes al CAP de Vilassar de Mar per evitar desplaçaments a d’altres municipis, tots els candidats van coincidir en què aquest era un tema competència de la Generalitat però cadascú va fer els seus matisos: Laura Martínez, que es podria establir un servei de transport per a persones amb vulnerabilitat o problemes de mobilitat, fet en el que va coincidir Del Clot. Des de Babord, Pau Arona va dir que cal vetllar per la recuperació de les retallades que ha patit el Consorci Sanitari del Maresme. Des de Cs van recordar la seva proposta d’apropar els serveis de salut a les persones amb mobilitat reduïda. Des del PSC, que s’ha de col·laborar i pressionar a totes les administracions: “No podem tenir tots els serveis però sí alguns”, va afirmar. Per a Manuela Calero cal estudiar l’obertura d’un segon CAP a Vilassar de Mar. Per a Laspalas, s’ha de ser ambiciosos i va recordar també les retallades en Sanitat des del 2010 per part de la Generalitat. Teresa Sierra creu que serà una solució obrir un nou CAP i complementar serveis.\nLa darrera pregunta va versar sobre l’Ateneu Vilassanès i la seva recent adquisició per part de l’Ajuntament. La pregunta era tant sobre la mateixa compra com sobre el seu futur. Damià del Clot va explicar que s’havia adquirit per fer un teatre i una sala de cinema i que condicionar-lo està al voltant dels 3 milions d’euros. Laura Martínez creu que no és l’equipament teatral definitiu per a Vilassar de Mar però que no tiraran enrere el que ha fet un govern anterior. Va recordar que mentre es reforma caldrà construir una carpa provisional per no perdre la programació. Pau Arona va destacar que està a favor de la compra perquè dona resposta a una necessitat que ja existia i que és un bon lloc amb component històric. Juan Díaz va dir que Vilassar de Mar ha de tenir un bon teatre i que entre la seva compra o optar per un de nou creu que són preguntes que ha de respondre el govern que l’ha adquirit. Per a Quico Zamora l’Ateneu està comprat i s’ha de treballar amb aquesta realitat. Reconeix que és un espai complex per convertir-lo en un espai polivalent i creu que no donarà resposta al que Vilassar de Mar necessita. Manuela Calero està d’acord amb la compra però també demanen un procés participatiu per decidir el seu futur. Yolanda Laspalas creu que 3 milions d’euros són molts diners per remodelar-lo. Teresa Sierra es mostra d’acord amb la compra i afirma que no han de deixar perdre l’oportunitat de fer un teatre i un cinema per a Vilassar de Mar.\nDesprés de les preguntes del públic, els candidats i candidates van concloure el debat amb una frase.\nTeresa Sierra, de Vilassar de Mar per la República/Primàries Catalunya: “volem un Vilassar de Mar republicà i compromès”.\nYolanda Laspalas, del PP: “eliminarem simbologia dels espais públics”.\nManuela Calero, de Podem: “volem un Vilassar de Mar verd, feminista i socialment just”.\nQuico Zamora, del PSC: “treballarem des de la col·laboració amb tots els grups, com hem fet sempre”.\nJuan Díaz, de Cs: “volem Vilassar de Mar un poble referent en convivència”.\nPau Arona, de Babord: “treballem en xarxa i Babord té estructura per governar”.\nLaura Martínez, de Junts per Vilassar: “un VdM millor és possible” i va demanar el vot per a Puigdemont en les eleccions europees.\nDamià del Clot, d’ERC-Gent per Vilassar de Mar: va aprofitar els 30 segons finals per a “denunciar l’existència de presos polítics”\nEl proper debat electoral organitzat per Vilassar Ràdio amb totes els candidats i candidates serà el dimecres 22 de maig, 20.30 h, a l’Ateneu Vilassanès i tractarà sobre Urbanisme, Habitatge, Economia, Medi Ambient, Governació i Participació.\nÀudio del primer debat:\nÀudio de “Crònica” de dijous 16.05.2019, amb el resum del debat\nNotícia anteriorÀudio del primer debat electoral organitzat per Vilassar Ràdio\nSegüent notícia19 maig, acte central de campanya de Vilassar de Mar per la República/Primàries CAT


Celebrem els 50 anys d´una llicenciatura\nLa del «servicio militar». Donem les gràcies a tots els assistents i en especial a Jordi Carreras de Cassà, perquè cada any ens avisa i ens fa unes coques molt bones; també a Gil Costa de Bescanó, perquè ara ens cedeix el local per fer la trobada i amb les seves habilitats culinàries ens ofereix un plat molt exquisit. Recordem la bondat dels companys que ens han deixat; les anècdotes viscudes... La majoria tenen nets/es i els expliquen com els agradaria tenir els seus pares vius, perquè gaudissin de les comoditats d´ara. També de com els pares ens banyaven en un cossi; per dutxa feien servir una regadora i per no agafar fred s´encenia l´estufa de llenya o serradures... També els parlen dels companys i amics que van fer en el C.I.R. de Sant Climent, quan els barracons eren de fusta. Ens vam adaptar i fèiem servir les nostres aptituds per fer-nos la vida més agradable: el compositor creà l´himne de la 16 Cia. Un em regalà una escultura de fusta de la meva cara, feta amb la baioneta i signada pels companys. La majoria els diuen que: «el pas per les casernes fou una pèrdua de temps i diners». Recordo que per fer-los la vida més agradable, en les estones d´oci els explicava acudits, cantava en català i àries de sarsuela (ara ja no puc). La majoria vam ajudar a extingir aquell foc que afectà sis municipis i cremà 4000 ha.\nFins a l´any passat procuràvem no parlar de política, potser perquè ens ensenyaren que: «la correspondencia era inviolable»; «las células básicas de la sociedad eran: la persona, la familia, el Municipio...». A la caserna de la Guàrdia Civil, l´anomenaven el cuartel de la benemérita.\nEl pegat de les pensions\nDavant les protestes dels pensionistes per la millora de les pensions, el govern ha posat un «pegat» al problema i ha aprovat un seguit de mesures per frenar l´estrepitosa patacada que li suposarà aquest col·lectiu en les properes eleccions. Algunes d´aquestes mesures ja estaven programades anteriorment –el que es deia «la pastanaga de Montoro»–, però els pensionistes no volem almoina sinó que es compleixi amb la Constitució i el reglament de la SS. On, en tots dos, es manifesta el dret a actualitzar les pensions amb l´IPC, una mesura que ha aprovat el govern clarament discriminatòria ha estat excloure de l´IRPF tots els que no superin els 17.000 euros/any, mesura que beneficiarà només uns pocs i que incompleix la seva pròpia llei general tributària, quan el més lògic seria aplicar aquesta mesura al límit de 22.000 euros per la qual, si no superes aquesta xifra, no estàs obligat a fer la declaració. Aquesta és una llarga reivindicació dels pensionistes, l´exclusió del pagament de l´IRPF, ja que considerem que aquestes quantitats ja van cotitzar durant la vida laboral. És una qüestió d´igualtat i de no discriminació, ja que les pensions es cobren segons cotitzacions i anys treballats, de manera que s´està penalitzant els que més han aportat al fons de la SS. 7 de cada 10 pensionistes ja no paguen l´impost, a més dels que es beneficiïn amb la nova mesura. La pensió mitjana està sobre els 14.500 euros. Senyors del govern: menys demagògia i més respecte als pensionistes.\nHa passat Pasqua Florida\nHa passat Pasqua Florida, / Puigdemont alliberat. / Cantem tots, amb alegria, / Rajoy està molt emprenyat.\nHa passat Pasqua Florida, / les presons es buidaran. / Visca Catalunya lliure, / Catalunya triomfant.\nHa passat Pasqua Florida, / Pasqua de Resurrecció. / Els jutges faran penitència? / Rajoy demanarà perdó?\nHa passat Pasqua Florida, / Catalunya ha triomfat. / Visca sempre Catalunya, / pau amor i llibertat.


Barcelona fa vacances, però els obrers no – El Blog de La Torre\nBarcelona fa vacances, però els obrers no\nCom és habitual l’Ajuntament aprofita el mes d’agost per posar a punt la ciutat i fer les obres que causen més molèsties. Enguany es dobla la quantitat d’actuacions respecte a l’any passat, cosa que ens recorda que hi ha eleccions municipals a prop.\nEnguany s’han programat un total de 92 obres a l’estiu. La loteria ha caigut prou repartida i als deu districtes hi haurà intervencions més o menys importants. Les grans obres es concentraran a l’entorn de l’avinguda Meridiana, la plaça de les Glòries i el carrer Mallorca on s’hi executaran els pous d’ADIF per les sortides d’emergència de l’AVE. Aquesta concentració en aquest punt previsiblement provocarà afectacions viàries per l’accés nord de la ciutat.\nEl catàleg d’obres preveu la finalització i l’inici de noves urbanitzacions que milloren la qualitat i la mobilitat als barris; la millora de la seguretat viària amb pavimentacions de carrers; l’increment de la seguretat dels túnels ferroviaris; l’augment de l’accessibilitat; la millora de la mobilitat de la ciutat amb la implantació de nous carrils bici; el manteniment de la qualitat dels serveis urbans; i, finalment, la millora de la salubritat i el medi ambient, a partir de la reparació de col·lectors i xarxes de clavegueram.\nLes grans obres de ciutat es concentraran a l’àmbit de avinguda Meridiana, plaça de les Glòries i el carrer Mallorca, on s’executaran les sortides d’emergència del túnel de l’AVE.\n52 actuacions als barris\nEntre les intervencions més destacades als barris ressalta la transformació de l’avinguda Meridiana, en els trams d’Independència-Aragó i d’Aragó-Mallorca, i duraran fins al març del 2019. Aquest estiu també s’iniciaran les obres de millora de les voreres de Via.\nRespecte a obres que ja estan en marxa, s’aprofitaran els mesos d’estiu per a dur a terme les fases de major afectació viària dels treballs d’urbanització de l’avinguda Príncep d’Astúries i del carrer Gran de Sant Andreu, així com del parc de les Glòries (Canòpia Urbana). De la resta d’actuacions d’urbanització destaquen la finalització del carrer Camèlies o de Ribes-Alí Bei-Sicília i l’inici i acabament de l’ampliació de la vorera Llobregat del carrer Anglí.\nA banda, l’Ajuntament de Barcelona treballa farà una posada a punt a les infraestructures de la ciutat: les ferroviàries, les viàries i les de serveis, en coordinació amb altres administracions.\nLa xifra d’obres pràcticament dobla la de l’any passat, quan se’n van fer 49, i es converteix en la més alta dels darrers anys. A nivell de pavimentacions se’n faran 14, actuant sobre 37.630m2. Durant el període estival també tindran lloc dos talls de servei ferroviari a la ciutat. La inversió municipal prevista és de 26,9 M€.\n4 Juliol, 2018 29 Juny, 2018 elblogdelatorre\nAnterior Entrada anterior: Can Ferrer, nou espai verd a Sant Gervasi\nSegüent Entrada següent: L’addicció als videojocs és una malaltia mental


Empremta poètica inesborrable - Levante-EMV\nEmpremta poètica inesborrable\n29·07·21 | 04:01 | Actualizado a las 10:18\nPer què Jaume Bru i Vidal va deixar de publicar poesia al llarg de vint-i-cinc anys? Quan va publicar Retrobament (1960), premi València de literatura, tenia quaranta anys. Fins als seixanta-cinc no hi va tornar al món de l’edició. Ho va fer amb Poeta en darrer cant (1985), dins de la col·lecció Ardeas Poesia. Un silenci poètic que va posar en relleu una “irregularitat desconcertant entre una primera etapa, sòlida i brillant, preludi de la poesia de Vicent Andrés Estellés, i una represa més inconsistent”, amb paraules d’Enric Sòria. Escrivia, però no publicava, qui sap si per la seua atàvica discreció. Si de cas, participava en certàmens florals, però deixava en el calaix una obra esplèndida: Home endins. La poesia existencialista de Bru, la dels angoixats, que deia Sanchis Guarner, és una sentida confessió davant dels altres, de retrobament amb els seus, com va escriure Francisco Salinas, amb els temes clàssics com a teló de fons.\nEl poeta em va contar en les Converses amb un intel·lectual dels anys cinquanta (Tàndem edicions, 2003) que aquesta desafecció va ser fruit de la indolència. La publicació d’Ala encesa (1950), dins de la col·lecció L’Espiga del Grup Torre, presagiava una veu personal, potent, moderna, sobretot si tenim en compte que repartir estampetes religioses en valencià a la porta de les esglésies va ser la primera represa lingüística després de la guerra civil.\nJaume Bru i Vidal fou un home pont dins del grup Torre entre fortes personalitats: amic alhora de Fuster i del tàndem Xavier Casp i Miquel Adlert. El savi de Sueca va regalar un quadre a Bru —l’únic que va pintar en vida— com a regal de noces de 1950, que va ser portada del monogràfic de la revista Abalorio de 1999, dedicada al poeta, amb un títol ben fusterià: “Viatge del general Franco a la sífilis”. L’any 1979, amb motiu de la cloenda dels cursos Carles Salvador, i a iniciativa de Rafael Tomàs, es va fer una lectura poètica amb els joves poetes locals i es va publicar una antologia. Aquell va ser el primer contacte de Bru amb els poetes de la ciutat.\nDesprés, Fundació Bancaixa Sagunt, una entitat essencial en la publicació de la seua poesia inèdita, va traure a la llum Ofrena lírica, l’any 1981, una recopilació dels llibres anteriors. Hi va haver dos moments importants en la reivindicació de la seua poesia. D’una banda, la publicació el 1988 de Testimoni i ofrena, el primer volum de l’obra completa, amb un magnífic pròleg de Francesc Agües i la implicació de Manuel Civera i, d’altra, amb el monogràfic d’Abalorio de l’any 1999, que vaig coordinar, on més de seixanta escriptors i escriptores i artistes d’arreu del País Valencià reteren homenatge a l’autor d’Ala encesa i el confirmaven com una de les veus rellevants de la represa.\nPosteriorment, el Consell Valencià de Cultura va traure a la llum una antologia de la mà de Lluís Alpera i Fundació Bancaixa publicava L’instant precís, el segon i definitiu volum de l’obra, prologat per Francisco Salinas.\nEl procés va concloure amb la concessió del Premi de les Lletres Valencianes de 2000. La seua empremta poètica, sempre inesborrable.


Daly el més ràpid els lliures a Spa :: FormulaRapida.net\nFormula Ràpida > Daly el més ràpid els lliures a Spa\nBenvinguts a una nova ronda de la temporada de la GP3, amb ja molt pocs caps de setmanes per a la finalització del campionat, Ellinas, Facu Regalia i Korjus es mostren com els més forts per aconseguir el campionat d’aquest any. Com a novetat aquest cap de setmana tenim a Alexander Sims que substituirà a Lichtenstein al equip Carlin.\nDesprés dels tests de joves pilots (diversos dels pilots de GP3 van rodar amb equips F1), i després del test de Kimi Raikkonen amb el monoplaça de la segona generació de la GP3 per tal de provar els pneumàtics, ara arriba l'hora de la veritat i aquesta vegada ni més ni menys que a Spa-Francorchamps.\nAquest matí, alguns equips com Carlin i MW Arden han estat entrenant les aturades a boxes des de primera hora del matí, tot i que no té trascendencia a durant la cursa ja que la cursa és a l’esprint però serveix per activar els mecànics.\nEl més ràpid de la sessió ha estat Conor Daly (ART), un gran resultat per l'americà, seguit de Carlos Sainz (MW Arden) i de Nick Yelloly (Carlin).\nL'equip Koiranen tot i estar tan enrere en la taula s’ha guardat un set de pneumàtics per aconseguir la pole el dissabte. MW Arden i Marussia Manor Racing han conservat bé els pneumàtics amb un gran resultat en rendiment davant el crono.\nQuant al top 3 de pilots que es juguen el campionat, tots es mostren forts i ràpids. Ellinas, líder del campionat, tornava al garatge sense l'aleró posterior. Facu Regalia es mostra molt sòlid i concentrat amb moltes ganes d'atacar el primer lloc en classificació del campionat mentrestant Korjus més tranquil atacarà el dissabte a la pole seguint la tàctica de l'equip que ha donat bons fruits en els anteriors grans premis.


Diumenge, 20 de maig de 2018 14:28 h\nCalvo ha titllat "la proposta de Govern del president Torra com una veritable i greu provocació". Segons la representant del PSOE, Torra "vol convertir la política de Catalunya en un joc irresponsable i immadur on sembla que el que menys li importa és Catalunya". Ha criticat que "el duo Puigdemont i Torra s'ha convertit en un veritable malson i un calvari pels interessos de Catalunya".Ha recalcat que "com a socialistes" defensaran la Constitució i donaran suport al govern espanyol "en una reformulació necessària i una resposta" davant aquest govern que "jurídicament és difícil que sigui viable", ja que "aquests són els precedents jurídics que tenim a les sentències del mateix TC". En aquest context, Calvo no ha fet referència explícita a la notícia que Rajoy ha pactat amb Ciutadans i PSOE mantenir el 155 mentre estudia la "viabilitat" del nou Govern. Només ha ressaltat que "és evident que Sánchez i Rajoy trobaran la resposta que necessita un capítol més de la defensa de la democràcia i de l'estat constitucional del país"."No esperem res de Torra, és un perfil xenòfob, ultranacionalista, fonamentalista i antidemòcrata dits i expressats per ell mateix i no hi cap cap perdó perquè el pensament s'expressa perquè es té", ha indicat.


Renée Zellweger - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nRenée Zellweger (Katy, 25 d'abril de 1969) és una actriu i productora estatunidenca de cinema.\nActriu de cinema, actriu, actriu de veu i productora\n(2020) Globus d'Or a la millor actriu dramàtica, per l'obra Judy\n(2019) Oscar a la millor actriu, per l'obra Judy\n(2007) Premi Crystal\n(24 maig 2005) estrella al Passeig de la Fama de Hollywood\n(2004) BAFTA a la millor actriu secundària, per l'obra Cold Mountain\n(2004) Globus d'Or a la millor actriu secundària, per l'obra Cold Mountain\n(2003) Oscar a la millor actriu secundària, per l'obra Cold Mountain\n(2003) Globus d'Or a la millor actriu musical o còmica, per l'obra Chicago\n(2001) Globus d'Or a la millor actriu musical o còmica, per l'obra Perseguint la Betty\n2.1 Com a productora\nFilla de pares immigrats europeus que van arribar als Estats Units als anys 1960. El seu pare, Emil Zellweger (Suïssa), és enginyer i la seva mare, Renée Kjellfrid (Noruega), és infermera. Renée té un germà dos anys més gran, Drew Zellweger.\nDes del liceu, descobreix la passió per la comèdia al teatre de l'escola, on interpreta amb una colla d'amics. Continua els estudis universitaris i es diploma en Ràdio, televisió i cinema el 1991 a la universitat d'Austin, la capital de Texas, on segueix paral·lelament cursos d'art dramàtic i de comèdia.\nEl 1993, a l'edat de vint-i-quatre anys, després d'haver obtingut alguns petits papers per a sèries de la televisió texana, té un primer petit paper en el cinema a la pel·lícula My Boyfriend's Back de Bob Balaban i actua el 1994 a La matança de Texas de Kim Henkel amb el seu amic d'escola Matthew McConaughey amb ell com assassí en sèrie i ella en el paper de víctima.\nEl 1994, fa Reality Bites, al costat de Winona Ryder i de Ethan Hawke, i a Love and a 45. L'èxit de la seva interpretació en aquesta última pel·lícula i un nomenament als Premis Independent Spirit a la categoria «millor promesa femenina 1994», l'inciten a temptar la seva sort a Hollywood, on s'instal·la.\nEl 1996, obté el seu primer gran paper a Hollywood amb el segon paper femení de Jerry Maguire de Cameron Crowe que la prefereix a Winona Ryder, al costat de Tom Cruise.\nEl 2000, interpreta Me, Myself & Irene amb Jim Carrey, amb qui surt un temps.\nEl 2001, triomfa i es converteix en una estrella mundial amb Bridget Jones's Diary, amb Hugh Grant, on encarna a la perfecció una jove Londinenca, soltera, fràgil i romàntica, molt angoixada per acabar vella i soltera i que intenta trobar l'home ideal dels seus somnis...\nEl 2003, realitza una verdadera interpretació atlètica i artística d'actriu de music-hall amb la pel·lícula-comèdia musical Chicago al costat de Richard Gere i de Catherine Zeta-Jones. El mateix any, comparteix un primer paper amb Nicole Kidman a Cold Mountain d'Anthony Minghella, pel·lícula que li fa embutxacar-se l'Oscar i el Globus d'Or a la millor actriu en un segon paper el 2004.\nHa viscut amb George Clooney durant un temps, després amb Jack White, Damien Rice i amb el cantant de country Kenny Chesney, amb qui ha estat casada durant quatre mesos el 2005.\nRenée Zellweger ha aparegut a les següents pel·lícules: \nMy Boyfriend's Back (no surt als crèdits) \nDazed and Confused no surt als crèdits \nLa matança de Texas 4 (The Return of the Texas Chainsaw Massacre) Jenny\nJerry Maguire Dorothy Boyd Nominada − Screen Actors Guild pel paper femení secundari\n1997 Fals testimoni (Deceiver) Elizabeth\n1999 El solter (The Bachelor) Anne Arden\n2000 Perseguint la Betty (Nurse Betty) Betty Sizemore Globus d'Or a la millor actriu musical o còmica\n2001 Bridget Jones's Diary Bridget Jones Nominada − Oscar a la millor actriu\nNominada − Screen Actors Guild a la millor actriu femenina\n2002 La flor del mal (White Oleander) Claire Richards\nChicago Roxie Hart Globus d'Or a la millor actriu musical o còmica\nScreen Actors Guild a la millor actriu femenina\n2003 Fora l'amor Barbara Novak\nCold Mountain Ruby Thewes Oscar a la millor actriu secundària\nScreen Actors Guild a la millor actriu femenina secundària\n2004 L'Espantataurons (Shark Tale) Angie veu\nBridget Jones: The Edge of Reason Bridget Jones Nominada − Globus d'Or a la millor actriu musical o còmica\n2006 Miss Potter Beatrix Potter Nominada − Globus d'Or a la millor actriu musical o còmica\n2007 Bee Movie Vanessa Bloom veu\nBridget Jones' Baby Bridget Jones\n2006: Miss Potter de Chris Noonan\n2009: Time in a Bottle\n↑ 1,0 1,1 "Biografia de Renee Zellweger (1969-)",Filmr-Renee-Zellweger.\n↑ [enllaç sense format] http://www.imdb.com/name/nm0000250\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Renée Zellweger\nRenée Zellweger a TV.com (anglès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Renée_Zellweger&oldid=25876458»\nDarrera modificació: 1 gen 2021 a les 23:38\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 1 gen 2021 a les 23:38.