Puig Castellar i la plana d'Ancosa - senderisme autoguiat\nPuig Castellar i la plana d'Ancosa\nDe la plana al cim\nAquesta ruta, llargueta i de dificultat mitjana, ofereix àmplies panoràmiques del conjunt de l'espai natural d'Ancosa des del puig Castellar i permet recórrer racons de gran singularitat com la plana d’Ancosa, un indret bonic per descobrir.\nLa seva diversitat de fauna i vegetació es barreja amb les històries i llegendes que l’envolten. Des de dalt el puig Castellar tindrem unes meravelloses vistes de tota l’Anoia amb la màgica muntanya de Montserrat al fons.\nL'itinerari comença a la bonica plaça Major de la Llacuna, que conserva el seu aspecte medieval. Passem pel portal del Gavatx i sortim de la Llacuna per anar pujant lentament seguint el curs del torrent de l'Apotecari.\nL'ascenció continua per la carena de la serra d'Ancosa fins assolir el poblat ibèric del Castellar i puig Castellar, bonica talaia de la comarca de l'Anoia amb la muntanya de Montserrat fent de taló de fons.\nAra ens toca baixar fregant el cingle de les Casavelles fins a la plana d'Ancosa, on podrem visitar el seu conegut avenc i les runes del Convent d'Ancosa.\nSeguirem, ara pujant una mica, cap al coll del Corral, des d'on veurem el veïnat de Torrebusqueta, per anar a buscar la vall de la riera de la Molinada, tot passant per la casa de les Clotes i cal Pau de l'Esca, que ens tornarà a la plaça Major de la Llacuna entrant pel portal de la Banya.\nWas in zu sehen: Puig Castellar i la plana d'Ancosa\nPoblat ibèric del Castellar\nBreu tram d'anada i tornada al poblat ibèric del Castellar.\nA 945 m d'altitud, és el vuitè cim més alt de l’Anoia. Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic i una de les millors vistes de gran part de la comarca.\nEmblemàtic i llegendari roure (Quercus cerrioides) d'uns 20 metres d'alçada.\nDes de temps antics es va fer servir per practicar-hi un ritual la nit de Sant Joan a través del qual protegien els nens...\nAvenc de la Plana d'Ancosa\nCavitat natural d’origen hidràulic amb entrada vertical de manera que quan plou recull aigua de la pluja. El seu interior està completament sec, ja que l’aigua drena per les esquerdes del seu fons...\nConvent cedit pels comtes de Barcelona als monjos cistercencs de Valldaura, que s’hi van instal·lar l’any 1155. Poc després, per manca d’aigua, van traslladar-se a Santes Creus. Fou explotat com a gra...\nWas zu tun ist: Puig Castellar i la plana d'Ancosa\nAT Ca l'Americano\nCàmping Vilademàger 93 102 23 50 HUT Cal Meixa 669 89 16 94 HUT Cal Pianista 656 64 87 19 HUT Cal Riba 605 56 81 68 HUT Villa Amalia 646 63 39 77\nHUT Cal Meixa 669 89 16 94 HUT Cal Pianista 656 64 87 19 HUT Cal Riba 605 56 81 68 HUT Villa Amalia 646 63 39 77\nHUT Cal Meixa\nHUT Cal Pianista 656 64 87 19 HUT Cal Riba 605 56 81 68 HUT Villa Amalia 646 63 39 77\nHUT Cal Pianista\nHUT Cal Riba 605 56 81 68 HUT Villa Amalia 646 63 39 77\nHUT Cal Riba\nHUT Villa Amalia 646 63 39 77


El Centre de Lectura s'omple de roses amb la 71ena edició del Concurs Exposició Nacional de Roses\nEl certamen floral omple cada any la platea del Teatre Bartrina i ha esdevingut un acte d'important atractiu turístic i de promoció de ciutat.\nLa presentació del concurs s'ha fet aquest matí. | Miguel Cabrerizo\nDe nou el Centre de Lectura es transformarà per acollir un dels esdeveniments més bonics i curiosos que es fan a la ciutat. Durant dos dies la platea del Teatre Bartrina canviarà radicalment el seu aspecte per esdevenir en un gran aparador de les millors roses i rosers amb la celebració de la 71ena edició del Concurs Exposició Nacional de Roses, el certamen floral que a base de treball i esforç dels organitzadors ha acabat esdevenint un acte d'important atractiu per als ciutadans, però també pels turistes que sorpresos immortalitzen el moment quan passen davant del Centre de Lectura.\nActuacions musicals durant el certamen\nAquest matí s'ha realitzat la presentació dels actes, els quals compten amb el suport i la col·laboració de l'Ajuntament i l'Agència Reus Promoció, així com Vermuts Miró. El certamen obrirà portes el dissabte 5 de maig a les 12.30 hores, i aprofitant que enguany Reus és Ciutat de la Música, s'han inclòs tres actuacions musicals durant dues jornades. Els primers en actuar seran el Cor Mestral, dissabte al matí, i el mateix dia a la tarda, a partir de les 19.00 hores, serà el torn del jazz i el swing de Txell Estivill. Les actuacions les tancarà la soprano Miracle Seguí diumenge a les 19.00 hores. La cantant ja va actuar durant la cloenda de la Capital de la Cultura Catalana a Reus. Fina Masdéu, doctora en Filologia Catalana, serà l'encarregada d'inaugurar l'exposició d'aquest any, i a continuació es faran públics els veredictes dels jurats i el repartiment de premis.\nEl Teatre Bartrina es transforma per acollir aquest concurs. | Laia Solanellas\n2.000 roses per transformar la façana\nEl Concurs Exposició Nacional de Roses que es fa des de fa anys al Centre de Lectura és un acte singular i que omple de bellesa aquest equipament cultural, així com també els comerços de la ciutat que any rere any s'impliquen amb l'esdeveniment. Enguany, durant aquests dies els visitants del Gaudí Centre seran obsequiats amb un 2x1 per poder anar a l'exposició, i a més també s'ha iniciat una campanya de promoció de l'exposició pels comerços de Reus amb la instal·lació de més de 2.000 roses per guarnir la façana del Centre de Lectura. La mostra de roses es pot visitar dissabte, de 16:30 a 21:30 hores i diumenge 6 de maig i dilluns 7 de maig, de les 11:00 a les 13:30 hores, i de 17:00 a 21:30 hores, i el preu de l'entrada és de tres euros.\nEl Concurs-Exposició Nacional de Roses de Reus, que s'organitza des de l'any 1948 ininterrompudament, és l'esdeveniment més rellevant que se celebra d'aquest tipus a Catalunya. En tres altres municipis del territori—Sant Feliu de Llobregat, El Vendrell i Calella— també realitzen concursos similars, però amb menys nombre de participants i d'importància, ja que el de Reus és l'únic que presenta la condició de «nacional». El nivell d'exigència també és alt i es demana que els concursants presentin un mínim de 15 varietat i un màxim de 30 i que hi hagi tres roses de cada tipus. A la resta de l'Estat espanyol només es fan alguns concursos de rosers, però no de flors tallades.\n#ROSES #CENTRE DE LECTURA DE REUS #EXPOSICIÓ


Xàtiva comptarà amb un nou servei de dinamització turística en internet | L'Informador\nPublicat a 22 de juliol de 2019 el 7:00. Escrit per Juan Antonio Cloquell\nLa mesa de contractació de l’Ajuntament de Xàtiva ha posat en marxa el procés d’adjudicació del servei de dinamització turística a l’empresa Autoritas, SA, una tasca essencial dins del àmbit de promoció turística de la ciutat. Aquest projecte té com a objectiu l’impuls de la comunicació i promoció del producte turístic de Xàtiva, incloent eines con la web, xarxes socials o l’app Xàtiva Turismo i tots els continguts relacionats amb aquestes.\nEl cost del servei serà de 91.476 euros per a un període de cinc anys. Aquest servei suposarà una nova planificació i organització del treball amb nous sistemes proposats que impliquen la utilització de les noves tecnologies emergents i tècniques de posicionament als cercadors d’Internet. En el punt de mira, concentrar l’accés a tota la informació sobre oferta turística, cultural i d’oci que genere l’Ajuntament a través d’una única plataforma. Actualment, aquesta informació es troba dispersa en diferents webs i perfils socials, gestionades per distintes àrees municipals.\nEn el cas de Turisme de Xàtiva, es compta en aquests moments amb pàgina web pròpia, www.xativaturismo.com. També disposa d’una aplicació per a smartphones i tablets gestionats en els sistemes IOS i Android, allotjat a la mateixa web i descarregable en els principals proveïdors d’aqeust tipus de serveis digitals. A més, també existeixen perfils en les xarxes socials Facebook, Goglee+, Tumblr, Twitter, Instagram i YouTube.\nEl 51’42% dels seguidors dels perfils socials de Turisme de Xàtiva són homes, mentre que el 48’58% són dones. La major part dels homes seguidors estan en repartits entre la franja d’edat de 18 a 34 anys, mentre que les dones que segueixen les xarxes socials de turisme de la ciutat se situen majoritàriament en la franja d’edat de 35 a 49 anys. La major part dels continguts oferits per les xarxes de Turisme de Xàtiva se centren en els monuments de la ciutat (41’89%), a gran distància d’altres elements del producte turístic, com ara restauració (12’16%) o allotjament (2’70%).


Viatge a Nîmes i Collioure (2007)\nEl dijous 1 de març un grup d'alumnes del Crèdit Variable de Francès vam anar un parell de dies a França. Aquí teniu les primeres fotos del viatge: a l'autocar i quan ens vam aturar a la frontera per esmorzar.\nQuan vam arribar a Nîmes vam començar les activitats del nostre dossier tot passejant pels carrers de la ciutat. Aquí ens podeu veure a la Maison Carrée i descansant una mica abans de continuar.\nTambé vam entrar a Les Arènes, un anfiteatre ben conservat de l'època dels romans. Al vespre, sopar (molt bo per cert) a l'alberg. Hi havia un jardí on es podia jugar al futbolí, al ping-pong i també al billar.\nAquesta foto és al matí, quan sortíem cap a Colliure. Després de passsar una bona estona prop del mar, darrera foto abans de pujar a l'autocar. El viatge va ser curt, però tothom s'ho va passar molt bé i amb moltes anècdotes per explicar.\n(29 de març de 2007)\nEstàs aquí:Home Notícies Activitats del curs 2006-2007 Viatge a Nîmes i Collioure (2007)


Salut publica una sèrie de recomanacions per la realització de Casals d’estiu – FAC – Federació Ateneus Catalunya\nHome / All Posts / Notícies / Salut publica una sèrie de recomanacions per...\nSalut publica una sèrie de recomanacions per la realització de Casals d’estiu\nPublicat06/05/2020 | Categoria Notícies\nDes del Departament de Salut es vol establir un marc estratègic que permeti la realització de les activitats de lleure per a infants i joves garantint les condicions necessàries per a la protecció de la seva salut. Infants i adolescents representen un grup de baix risc per la COVID-19.\nPer aquest motiu, s’ha considerat el gran valor educatiu de les activitats d’estiu i s’emeten una sèrie de recomanacions amb l’objectiu de minimitzar el risc de contagi entre infants, adolescents i monitors/es.\nDes de la Federació d’Ateneus us posem a l’abast aquest document de recomanacions del Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya, per a totes aquelles entitats que vulguin tirar endavant un Casal durant l’estiu.\nTags: ateneus casal salut\nPublicat fa 09/05/2020\nHola ateneus, això ja s’ha publicat i és oficial?


Bio | Mr. and Mrs. Jones Google+\nMr. & Mrs. Jones apareix a l’escena musical catalana amb el seu primer treball discogràfic en català que porta per títol “Ni quinze dies”. Dotze peces enregistrades durant la primavera de 2014 als estudis Musiclan (Avinyonet de Puigventós).\nMr & Mrs Jones és un duet format per dos músics i cantants, Marta de Paco i Keco Pujol, que escriuen i canten cançons en català com un mitjà per a compartir experiències i emocions amb el seu públic. Un estil fresc, fonamentalment acústic, orgànic, que es nodreix de gèneres diversos com el pop, el folk americà, el soul i peces de caire mediterrani.\nDarrere d’ells s’acumulen 20 anys de trajectòria professional: com a autors de teatre musical, fent doblatge de cinema musical, acompanyant altres artistes o composant música per a espectacles i publicitat. Ara, el repte és començar de nou, apostar per la música inèdita i expressar tot allò que fa temps volien compartir amb el seu públic.\nMr & Mrs Jones aposten per l’autenticitat a l’escenari, un directe amanit d’entrega absoluta amb el públic, puresa, calidesa, interacció i sintonia. Dues veus de qualitat, que defensen un ventall de cançons esculpides a cop d’emoció. Mr & Mrs Jones, música i veus ben treballades, amb afecte pel seu públic.


La revista de viatges amb històries Laila Peak (En): l'home a la recerca de sentit - La revista de viatges amb Història\nPortadaÀsiaLaila pic (En): l'home a la recerca de sentit\nfebrer 06 2014\t Laila pic (En): l'home a la recerca de sentit\nÀsia, Terra d'aventura\nGrup Laila Pic\nT'enamores de muntanyes així de la mateixa manera que t'enamores d'una dona, per la seva bellesa, per la seva poderosa atracció que només provoca el misteri, per la seva aparent inaccessibilitat, perquè tanques els ulls i només penses en elles ...\nLaila Pic Karakorum\nEl Laila pic és la millor resposta a quants em pregunten el perquè de la meva tenaç fascinació pel Karakorum. Per a qui estima les muntanyes, contemplar elevar aquest ullal impressionant de gel i roca és una experiència incomparable. T'enamores de muntanyes així de la mateixa manera que t'enamores d'una dona, per la seva bellesa, per la seva poderosa atracció que només provoca el misteri, per la seva aparent inaccessibilitat, perquè tanques els ulls i només penses en elles, perquè, més enllà, és un repte provocador i apassionant. El seu inconfusible perfil, afilat com la fulla d'un ganivet, destaca desafiant sobre el cel del Karakorum, clavat sobre els núvols, esvalotant la imaginació dels alpinistes.\nQuan un amic et proposa escalar una muntanya així estàs perdut, perquè no tens altra opció que dir que sí i seguir el mandat del teu cor, en aquest apartat ocult, al marge de les raons de la raó que, com deia Pascal, de vegades no entenem.\nPer a qui estima les muntanyes, contemplar elevar aquest ullal impressionant de gel i roca és una experiència incomparable\nAmb alguns d'aquests amics, com Ramón Portilla i Juanjo Sant Sebastià, porto més de 30 anys compartint aventures i desventures, molts més dels que aguanten la gran majoria de matrimonis. Hem donat tombs per tot el planeta vivint moments extraordinaris, bons o dolents, però sempre extraordinaris.\nEns hem abraçat a la muntanya més alta de l'Antàrtida, refugiat en una botiga enmig d'una tempesta a la Patagònia, el Tibet o l'Himàlaia i passat fred, calor i set en altres tants llocs remots, i hem plorat abraçats suportant el dolor de perdre molts amics propers en aquests anys. Els nostres petates estan desgastats per més de cent expedicions i l'olor inconfusible dels portadors del Baltistan i al cor tenim més cicatrius que els soldats vells dels Terços de Flandes, i no obstant això, tot i això, no li hem posat cuirasses.\nQuan un amic et proposa escalar una muntanya així estàs perdut, perquè no tens altra opció que dir que sí\nLa vida ens ha estat pròdiga en immenses alegries, per les quals vam haver de pagar, però no ens ha estalviat tristeses i amargors. A Juanjo, 1 alpinista amb ànima de poeta i rostre de boxejador, li falten set dits per quedar-se al costat del seu company àvia en un dramàtic descens del K2. Ramon, un nen que va canviar la muntanya per un destí fatal que li hagués portat a ser un magnífic carnisser o un avorrit ajudant de notari, segueix coixejant de la seva caiguda als Alps, on va estar a punt de morir, i els tres junts diverses vegades més, al Marroc, Nova Zelanda, l'Himàlaia o el Karakorum.\nPerò malgrat tot això, la fortuna, l'atzar o el destí ha permès que seguim junts; de vegades no convé fer-se moltes preguntes al respecte de per què seguim vius quan tot indica que hauríem hagut de abandonar aquest món ja fa temps. Simplement vam tenir més sort. Encara discutim vehementment i posseïm caràcters molt diferents, tenim en comú que no se'ns ha endurit el cor, ni amb el temps ni amb els desenganys amb els que, inevitablement, et sacseja la vida.\nDe vegades no convé fer-se moltes preguntes al respecte de per què seguim vius quan tot indica que hauríem hagut de abandonar aquest món ja fa temps\nEn dir de Juanjo, som uns ingenus que segueixen creient, malgrat tantes decepcions, en la bondat de les persones i en la certesa que l'amistat i la lleialtat són eines més importants que els "friends", els peus de gat o els piolets per escalar muntanyes ... i també per caminar per la vida.\nPotser per això seguim junts compartint les intenses emocions que ens ofereixen aquests llocs al marge del món, aliens al control i la domesticació de l'home.\nÉs probable que ens hàgim convertit en una mena de marginats de la vida rutinària, perquè fugim de les multituds i ens refugiem buscant aquests últims espais d'exclusivitat, bellesa i solitud, on encara es respira l'aroma de les grans aventures.\nFugim de les multituds i ens refugiem buscant aquests últims espais d'exclusivitat, bellesa i solitud on encara es respira l'aroma de les grans aventures\nHi va haver un temps en què tot el món va ser així: grandiós, salvatge, agradable, desolat. El món d'abans i després de l'Home. Llocs on et sents com si contemplases la Terra per primera vegada. On sempre aquestes de pas, on ets diminut i vulnerable, on només estar suposa, moltes vegades, arriscar la vida. Tot en ells és desmesurat: la llum, les distàncies, la soledat, el silenci, seus tempestes. La seva grandiosa bellesa. Al Karakorum cal sumar a més l'altitud, on es respira aquest aire lleu, que amb prou feines alimenta l'organisme però enriqueix la nostra imaginació, doncs, com bé va escriure Shakespeare, som de la mateixa substància dels somnis.\nSón llocs que et rebutgen i fustiguen amb totes les seves forces, que són moltes. Però que sempre, i malgrat tot el que en ells ens hem deixat, ens ha valgut la pena recórrer-. Ells formen part essencial del meu paisatge interior. Per a mi és la bellesa del món, el silenci, la solitud del món. Sóc la suma de tots ells, perquè, en definitiva, som la suma del que vivim i del que estimem.\nAquests llocs que et rebutgen i fustiguen amb totes les seves forces són per a mi la bellesa del món, el silenci, la solitud del món\nAquesta va ser la raó per la qual em vaig embarcar en una expedició, en aparença arriscada, exposada i absurda, rumb al cor més salvatge del Karakorum, l'objectiu era fer el cim de l'Laila Peak situada a uns 6.250 metres d'altitud, amb un estil lleuger ia l'hivern, cosa que ningú més no havia intentat abans. En realitat, tan sols tres expedicions havien aconseguit el Laila (pel que sembla l'accepció de "bella" en àrab), el que dóna idea de la complexitat que comporta trepitjar el seu cim. Però si vaig ser ho vaig fer essencialment per la seva bellesa. Sens dubte és una de les muntanyes més belles del món, una piràmide perfecta que pintarien tots els nens i la que somien tots els alpinistes.\nSabíem que les dificultats tècniques es veurien augmentades per temperatures inferiors als 20º sota zero al camp base i per sota dels – 40ºC. a la part superior de la muntanya. A més, havíem "enganyat" a José Manuel Fernández, que ja havia participat amb Ramón en una altra expedició al Laila, Álvaro Corrochano, Alex Txikon, Mariano Izquierdo i David Pérez, tots ells bons amics dels tres.\nEl Laila és una de les muntanyes més belles del món, una piràmide perfecta que pintarien tots els nens\nNingú ens havia enganyat al respecte. Els vuit amics estàvem convençuts que anàvem a passar molt de fred i que ens ficàvem en un gran embolic. Però escalades hivernals com aquesta són les que estan definint el camí de l'alpinisme del més alt nivell en l'actualitat, que busca mesurar-se en un terreny de joc més difícil, exposat i arriscat. És l'última frontera de l'alpinisme.\nSabíem que el marge d'error, ja petit a l'estiu, és pràcticament nul amb un estil lleuger i en ple hivern. Les últimes experiències en l'hivern del Karakorum són dramàticament rotundes; l'any anterior Alex Txikon havia perdut a tres companys al Hidden Peak i aquest mateix hivern, 2 dels quatre polonesos que van aconseguir fer cim en el Broad Peak no van tornar amb vida al camp base. Aquest és el grau d'exposició d'una escalada hivernal en aquest lloc. Com es pot veure, també, tot molt allunyat de l'ortodòxia de les expedicions comercials, les ampolles d'oxigen i les cordes fixes tan de moda avui en algunes muntanyes com el Everest.\nParís: home ric, home pobre\nho va fer: a la recerca del color\nLa història de l'home que no va voler matar Mandela\nCong: al Innisfree de "L'home tranquil"\nA la vora del llac Victòria: Cerca caddie golfista mzungu\nEtiquetes: Laila Pic expedició de Sebastián Álvaro, governar Pakistan, Karakoum Pakistan, Laila pic Alex Txikon, pic hivernal laila, pic Karakorum laila, Laila pic del Pakistan, sebastian alvaro expedicions\n1 març, 2014 a 8:29 | #\nM'ha agradat llegir-te Sebastià. Encara que no crec estar al vostre nivell de dificultat d'ascensions, em reflex amb pràcticament tot el que has escrit. Una llàstima això de les ascensions comercials, cada vegada queden menys llocs no accessibles per qualsevol. Les muntanyes haurien de ser per a qui les respecten i no intenten guanyar diners amb elles duent a gent que no sap ni a on va en la majoria dels casos.


Passejant per Barberà: A què sona l'oblit? - Veus Barberà\nInici seccions Passejant per Barberà Passejant per Barberà: A què sona l’oblit?\nDe vegades oblides perquè prefereixes no recordar. De vegades oblidar és el camí més fàcil per continuar amb la vida. I, de vegades, oblidar és tornar a iniciar-te de nou. Però hi ha vegades que l’oblit comença a envair els carrers, els arbres, els parcs, els edificis i els emblemes. Envaeix cada petjada i cada racó. I el pitjor de tot és quan envaeix, també, els sentiments. Perquè si l’oblit s’instal·la al cor, fer-lo marxar és més complicat. Perquè és aleshores quan l’oblit comença a sonar. És aleshores quan comença a fer soroll.\nEl mateix soroll que fan les meves passes per carrers que mai abans havia vist. Silenci. Calma. Pausa. Tranquil·litat. Edificis en venda. Edificis baixos i basars. És tot el que trobo a simple vista. És el que trobo veient i no mirant. El cel és cada cop més negre, està a punt de ploure i la banda sonora de la zona em recorda que són les 6 de la tarda.\nEl barri de La Romànica rep el seu nom precisament per l’església. Un dels espais més emblemàtics de la nostra ciutat. Una edificació que se situa entre la vida i la mort. I mai millor dit. Però, encara que pugui semblar mentida, el barri de La Romànica és molt més que això. El barri és la via de Sant Oleguer amb els seus arbres perfectament alineats. Amb les fulles a terra anunciant la tardor. Amb les terrasses a omplir quan arriba el caloret. El barri és el bar Canoe, el parc i la zona de Ca n’Amiguet. Nom que, per cert, fa referència a una antiga masia. El barri és el casal on els avis poden anar a perruqueria, a fer-se les ungles, a fer tallers culturals i, fins i tot, tallers de playback. Avis fent playback. Això deu ser una meravella del senyor. El barri és moltes més coses i espais. Molts més camins. Però és, sobretot, els qui hi viuen. Els que senten el barri casa seva. Com el Javi Caste. Veí de tota la vida de La Romànica.\n“Yo nací en los pisos netos, imagina. Estos pisos son el inicio del barrio, que delimita con la iglésia, el campo de fútbol y el mítico bar Taxi” – explica en Javi.\nAmb el seu relat puc conèixer una mica més del que he escoltat sempre i, ho confesso, del que sempre he pensat que era un mite. Hi ha una frase d’en Javi que descriu breument i contundentment el que se sent des del barri:\n“Nosotros vamos a Barberá. No decimos que vamos al centro. Siempre nos hemos sentido desplazados”.\nSi busqueu al Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat, hi ha un apartat en què es parla del barri i on es diu que hi ha una dificultat de cohesió social més alta que en la resta de la ciutat. Però no tothom es queda de braços plegats. Hi ha entitats que, precisament, intenten que aquesta cohesió social existeixi i que estigui present en un barri que, de vegades, sembla que no sigui de Barberà. El club de futbol La Romànica és una d’aquestes entitats que intenten que l’esport sigui l’excusa per reunir-se. Basat en un model de proximitat amb les famílies, el club compta amb 216 jugadors inscrits i, tal com m’explica Luis Manchado, l’entrenador de l’Aleví C, el club neix de la necessitat d’un barri apartat físicament, políticament i socialment. “La sensación es que estamos dejados de la mano de Dios”, comenta Luis, que afegeix que dins del model que ells promouen s’inclou la celebració de festivitats com Halloween o com el Carnaval. L’entrenador explica que gràcies a aquesta proximitat i a aquest model poc habitual han començat a créixer i són ja un rival davant el club de futbol Barberà Andalucia, amb qui juntament amb l’Ajuntament mantenen un conflicte de gestió de l’espai que està lluny de solucionar-se. I, precisament els problemes, són una altra característica del barri. Les diferències entre clubs són més que evidents i, després de diverses reunions amb tècnics de l’Ajuntament, no s’ha arribat a cap solució. O, com a mínim, a una solució on totes les parts puguin sortir beneficiades. I sembla que el més viable per l’Ajuntament és la d’unificar els dos clubs. I a això La Romànica, un club amb 34 anys d’història, es nega. Podríem parlar del conflicte durant diverses hores, o potser dies, però crec que el més important és destacar la funció de l’entitat. El paper de cohesió, de proximitat i de tracte que té al barri. Li dono les gràcies al Luis per explicar-me un conflicte digne d’un reportatge sencer i marxo del seu despatx ple de trofeus per continuar parlant amb en Javi. I, efectivament, al sortir comprovo, d’una banda, la quantitat de vida que es mou al camp de futbol i, de l’altra, que al final la solució als conflictes hauria de mirar pel vessant social més que no pas per l’econòmic.\nÉs de nit i poca gent camina per aquests carrers. Mai havia passat tant de temps en aquest barri. I sembla anecdòtic que una zona de pas de centenars d’estudiants, entre els quals m’incloc en la meva època d’adolescent, es buidi de sobte i ningú es recordi fins l’endemà. I gràcies a aquesta passejada m’adono que La Romànica és molt més que la fira Medieval. És una de les zones amb més història de la ciutat. Amb el que m’explica el Javi em queda tot una mica més clar: es queixen de la deixadesa del barri i demanen implicació de l’Ajuntament. Aprenc que hi ha entitats que lluiten cada dia perquè la falta de cohesió social deixi d’existir. És la implicació de veïns de tota la vida els qui fan d’aquest nucli un lloc de família. I m’adono que ser del barri de La Romànica és un sentiment més fort del que em pensava. Un sentiment que fa que l’oblit del qual es queixen quedi en un segon pla. Un sentiment que ens fa recordar a la resta de la ciutat que: el barri de La Romànica també existeix!\nSergio 24/10/2019 At 13:09\nMolt bon article i molt bona feina.\nM’agrada com amb unes paraules ben escollides s’ha aconseguit donar una visió artística del barri i que, de forma objectiva, s’ha explicat algunes de les situacions que afecta el veïnat.\nSalutacions i felicitats a l’autora.


Activitats | AMPA Migdia Girona\nAgraïments per La Marato\nDivendres passat després de molts mesos ens vàrem poder tornar a trobar de nou al patí de l'escola per una bona causa!\nUn any més les famílies de l'Escola Migdia col·laborem amb la Marató de TV3.\nDes de l’AMPA volem agrair a tota la comunitat educativa (pares, mestres, personal...) i a les empreses col·laboradores, la vostra participació en la xocolatada solidaria que es va dur a terme el divendres 10 de desembre a la nostra escola.\nLlegeix més sobre Agraïments per La Marato\nCaminada Ruta de les fonts (Sant Gregori)\nTornem a preparar la tradicional caminada, aquest any es durà a terme el diumenge 24 d'octubre, i anirem a fer un recorregut per la Ruta de les fonts a Sant Gregori.\nAllà com ja és costum, ens esperarà una suculenta botifarrada pel mòdic preu de 3.00€ per persona amb beguda inclosa.\nLlegeix més sobre Caminada Ruta de les fonts (Sant Gregori)\nDiàlegs en família: Dimarts 3 de Març\ndiverses AFAS i AMPES de Girona ens hem coordinat per encetar un projecte comú anomenat Diàlegs en família. Es tracta d’un cicle de conferències que pretén anar més enllà en el concepte Escola de Pares que fins ara cada escola feia per separat. Unint esforços aconseguirem organizar xerrades més potents i interessants.\nDiàlegs en Família comença aquest DIMARTS 3 de MARÇ a les 19:00 a la CASA DE CULTURA de Girona amb la xerrrada: “Què cal saber d’Internet abans que els nostres fills?” a càrrec de Francesc Grau, emprenedor tecnològic.\nTotes les xerrades son gratuïtes, però cal fer inscripció prèvia. Per a inscriure-us-hi ho heu de fer en el següent enllaç.\nInscripció “Què cal saber d’Internet abans que els nostres fills?” dimarts 3 de Març\nLlegeix més sobre Diàlegs en família: Dimarts 3 de Març\nXerrada: "Una altra manera d’ensenyar i aprendre matemàtiques és possible"\nEnguany l'Escola de pares de l'AMPA junt amb l'escola us proposa la xerrada Una altra manera d’ensenyar i aprendre matemàtiques és possible.\nComptarem amb la presència de Paula López, Llicenciada en matemàtiques, Dra. en didàctica de les matemàtiques, professora en actiu i apassionada d'aquesta materia.\nUs esperem el dia 28 de gener de 2020 a les 19.30 h a l’escola MIGDIA.\nCliqueu aquí per descarregar la informació.\nLlegeix més sobre Xerrada: "Una altra manera d’ensenyar i aprendre matemàtiques és possible"\nCaminada "Sants Metges" (Sant Julià de Ramis)\nUn any més estem preparant la tradicional caminada, aquest any es durà a terme diumenge 20 d’octubre i anirem a “Sants Metges” (Sant Julià de Ramis).\nAllà ens esperarà com ja és costum una suculenta botifarrada pel mòdic preu de 3.00€ per persona amb beguda inclosa.\nLlegeix més sobre Caminada "Sants Metges" (Sant Julià de Ramis)\nJa tenim aquí la tradicional Arrossada de l'Escola Migdia.\nQuan? Diumenge 2 de juny.\nA quina hora? A partir de les 10.00h.\nPreu? 5.00 € per persona.\nQuan es poden comprar els tiquets? Dijous 30 i Divendres 31 de maig de 16.30h. a 17.00h.\nVoleu saber que farem? Doncs cliqueu aquí i veureu la informació completa.\n"La diversió està assegurada"\nLlegeix més sobre Arrossada 2019\nXerrada: "Bases per educar en sexualitat"\nEnguany l'Escola de pares de l'AMPA us proposa la xerrada BASES PER EDUCAR EN SEXUALITAT.\nComptarem amb la presència de Raquel Tulleuda, sexòloga, que ens parlarà sobre com podem ajudar els nostres fills/es en la descoberta del seu cos i la seva sexualitat.\nQuin rol juguem en aquest aprenentatge? Què ens anirem trobant a mesura que el nostre fill/a es vagi fent gran? Com ha de ser el nostre acompanyament?...\nUs convidem a tots a venir. Hi haurà un espai de torn obert de preguntes on podreu plantejar els vostres dubtes.\nQuan finalitzi l'acte, hi haurà un pica-pica gratuït per tots els assistents.\nUs esperem : DIjous dia 25 d'abril sa les 20.00h. a la Sala Josep Pujadas de l'Escola Migdia.\nLlegeix més sobre Xerrada: "Bases per educar en sexualitat"\nVeniu a donar Sang a l'Escola Migdia\nUn any més, els alumnes de sisè volen animar a tothom a "Donar Sang" a la nostra escola, l'Escola Migdia.\nLLoc: Sala Josep Pujadas\nDia: Dijous 31 de gener\nHora: De 14.00h. a 18.00h.\nRecordeu: "Donar sang és donar vida"\nLlegeix més sobre Veniu a donar Sang a l'Escola Migdia\nLa Marató a la nostra escola\nUn any més des de l'AMPA i juntament amb l'escola, tornem a col·laborar amb la Marató de TV3, que aquest any es destinarà a la investigació contra "El Càncer".\nDimecres dia 5 de desembre a les 16.30 h. "Berenar Solidari": Pomes i xocolata desfeta, amb la participació de la companyia d'espectacles infantils i familiars, "Els Atrapasomnis".\nTot pel mòdic preu de 3.00€.\nLes activitats extraescolars aquest dia, queden anul·lades, però hi haurà servei de monitoratge per als nens/es que no puguin venir a recollir.\nNo hi falteu, us hi esperem a tots!!"\nLlegeix més sobre La Marató a la nostra escola\nAquest any la caminada es durà a terme el diumenge 11 de novembre i farem el recorregut que es va proposar el curs passat i que a causa del mal temps ho vam haver de suspendre.\nAnirem a "l'Ermita de Sant Roc" (Vilablareix), on ens esperarà com ja és costum, una suculenta botifarrada per el mòdic preu de 3.00 € per persona amb beguda inclosa.\nAquest recorregut és apte per a tothom.\nHora i lloc de trobada: 9.45h. entre el pavello i l'escola de vilablareix\nVenda de tiquets: dijous 8 de novembre i divendres 9 de novembre de 16.30h. a 17.00h.\nDrets de còpia © 2022, AMPA Migdia Girona. by WebFutura


El projecte d'Erasmus + de l’Institut Faustí Barberà, seleccionat per la Unió Europea\nEl projecte d’Erasmus+ de l’Institut Faustí Barberà ha estat seleccionat per la Unió Europea per a treballar la igualtat de gènere a les aules. El projecte Erasmus+ Ka1: “Gènere i Igualtat: una mirada europea” ha estat aprovat dins de la convocatòria 2016 del SEPIE (Servei Espanyol per a la Internalizació de l’Educació) (http://www.sepie.es/index.html), dins del programa Erasmus+ de la Unió Europea.\nEl grup Entreiguals està format per alumnat i professorat del centre educatiu amb el recolzament dels tècnics de l’àrea de Serveis Socials, del departament de la Dona i de la UPCCA. La iniciativa va sorgir arran del seu compromís amb la igualtat de gènere i el seu interès per tal de dur-lo a les aules.\nPer aquest motiu, el col•lectiu va presentar el seu projecte a la categoria (Ka1) centrada en la mobilitat per a l’aprenentatge del professorat a diferents països de la Unió Europea. La finalitat del projecte és, per tant, formar al professorat en diferents camps, com són l’educació en valors i noves metodologies, idiomes, metodologia CLIL, noves tecnologies (TIC) i formació en gestió i organització.\nD’aquesta manera, es preten transformar les pràctiques educatives tant del professorat com dels alumnes així com les dinàmiques del centre, i impregnar totes les activitats que es realitzen en el centre amb la filosofia del nostre projecte a través d'una visió més internacional.\nDes del centre no només es transmeten coneixements a l'alumne, també les habilitats i eines necessàries perquè el seu creixement personal siga el més sòlid possible . Per això, a més de conceptes, es treballa per transmetre la importància del respecte, l'esforç i el treball com a elements fonamentals per al creixement com a persones ; en definitiva , el desenvolupament d'una competència social i cívica. I és ací on l’institut pretén arribar .\nEl centre vol ser pont de connexió entre tota la comunitat educativa local, i al mateix temps, que adquireixca una projecció internacional a través del contacte amb altres centres europeus.\nDes del treball de la "igualtat de gènere " en el context educatiu, es poden potenciar molts altres valors necessaris per a desenvolupar una societat oberta i amb igualtat d'oportunitats, en la qual els ciutadans han de participar de manera activa en la construcció d'una Europa amb valors .


Derrick Mitchell Jr., ex-IB RBC, assassinat per accidents de cotxe - Esports\nDerrick Mitchell Jr., ex-IB RBC, assassinat per accidents de cotxe\nAntic Universitat de Iowa Derrick Mitchell Jr. va morir després de veure's involucrat en un accident de cotxe el passat cap de setmana a St Louis. Tenia 24 anys. El tècnic titular de Hawkeyes, Kirk Ferentz, va confirmar aquest dimarts la notícia amb una declaració desgarradora.\n'Amb una nota sombría, crec que a tots ens sap greu sentir parlar de Derrick Mitchell', va dir Ferentz per EUA Avui. 'Va ser implicat en un accident el passat divendres al matí i sabíem que era una circumstància difícil. Només una cosa molt dura i, per molt, massa jove perquè passi una cosa així. El sentiment i el condol són sens dubte de tota la seva família.\nSegons un informe del document Filial de NBC St. Louis, l'accident va ocórrer divendres al matí a la ciutat de St Louis. Mitchell va ser transportat a un hospital local on es trobava en estat crític. La policia va dir que una dona de 30 anys també va ser traslladada a l’hospital, i la seva condició va ser tan crítica com divendres.\nMitchell va jugar als Hawkeyes de 2013-2016. Va redescriure la seva primera temporada i acabaria registrant 339 iardes precipitades i tres touchdowns en les tres properes temporades. El seu joc més destacat va ser al partit del Big Ten Championship el 2015, on es va precipitar per 79 iardes en una victòria sobre Northwestern.\nMitchell tenia 27 transports per a 173 iardes i tres touchdowns. La seva temporada més avall va ser la millor de la seva carrera a Iowa City, ja que va córrer per 162 yardes a 25 carrers amb dos touchdowns '. Va escriure Sean Bock de 247Sports.\n'Iowa va reclutar Mitchell com a ampli receptor, però va canviar de tornada una vegada que va arribar a Iowa.'\nDesprés de caure en el quadre de profunditat el 2016, Mitchell va decidir transferir-se el 2017. Es dirigiria a Texas Tech, però va decidir assistir a Incarnate World. Mitchell es va precipitar en la seva temporada solitària amb els cardenals, 601 iardes i tres touchdowns.


Setmana del CARNESTOLTES » Escola Sant Marc\nEl passat dilluns va arribar el Rei carnestoltes a l’escola. Els alumnes de 5è ens van gravar el pregó i des del bloc de l’escola el vam poder escoltar.\nAl llarg de la setmana hem ant seguint les consignes que ens va fer arribar el Rei Carnestoltes: dimarts pijama, dimecres sabates diferents, dijous pentinat diferent i divendres vestits d’un sol color. Aquí us en deixem una mostra en fotografies.\nEl divendres a la tarda hem celebart el Carnestoltes. Tota la Comunitat dels Mitjans hem sortit a la pista per lluir els nostres complements de Carnestoltes que vam fer als tallers. Ens hem disfressat de Grich, Bob Esponja, Harry Potter, Vaiana i Star wars.


Busiet és un municipi francès de la regió administrativa de\nⓘ Busiet és un municipi francès de la regió administrativa de la Nova Aquitània, al departament dels Pirineus Atlàntics. Té una extensió de 8.2 km², i consta amb ..\nMunicipis del Cantó dAuloron Santa Maria-Est\nPaul Raymond anota que el 1385 Busiet depenia de la batllia dOloron i constava de 24 focs llars. És així com, a lèpoca, es feia el cens del nombre de llars. Cada foc constava de tres o quatre generacions.\nEn els segles xiv i xv, Busiet era conegut per la fàbrica de carraques, molt utilitzades a lèpoca en les esglésies. Els escolans les utilitzaven per cridar els feligresos per assistir a serveis religiosos de lEsglésia, daquí el nom de Carrasque en Béarnais i el nom dels seus habitants "Lous Carascayres".\nUn pont romà, situat la plaça Lonibos, ens dóna el testimoni de la ruta que utilitzaven els romans per arribar al seu campament no lluny de lantiga església a Castera. Les ruïnes de lesglésia romànica de Busiet, avui encara visible, va ser destruïda per lartilleria de Baiona durant el regnat de Lluis XVIII. Lesglésia va servir com amagatall per als veterans de Napoleó I que convertits en lladres van saquejar pobles dels voltants. A lèpoca lAjuntament de Busiet va instaurar una Guàrdia Municipal per patrullar dia i nit per detenir aquests individus que portaven armes de foc.\nLesglésia del segle xvii té un campanar típic, un retaule de fusta daurada del segle xvii, un Crist i una creu processional del segle xii provinent de lantiga església romànica situada al lloc anomenat Castera del llatí Castra: Campament, a prop de lantic campament romà.\nEl 15 juny 1816 es va fer una batuda de llops. Aquests animals ferotges assolaven el bestiar en llibertat la vora del Gave dOssau. La Comuna va pagar les despeses per la compra de municions, pedres, pólvora, etc.\nEn 1884, lAjuntament de Busiet, ajudat per una petició de la població, va obtenir del ministre dAfers Religiosos, la sortida de lAbad Carlon i va demanar tornar la religió reformada, per la presència dun pastor deliberació del Consell Municipal. Això demostra que la Comuna de Busiet era protestant durant el regnat de Jeanne dAlbret, mare del rei Enric IV.\nEl 17 de juliol 1944 el poble va ser encerclat pels nazis. Els guerrillers de Busiet, la majoria espanyols i catalans, vivien al Bager. Els alemanys després dagrupar tots els homes vàlids del poble van decidir afusellar 22 guerrillers. Un dells va aconseguir escapar-se i aconseguir salvar-se de lescamot dexecució. Una commemoració de la massacra té lloc cada any al juliol. El mateix dia 17 de juliol, dues dones del poble també van rebre trets a boca de canó en la seva respectiva casa.\nEl 1974, el municipi va decidir eliminar 160 hectàrees derms de falguera. Les granges van veure un mitjà per ampliar les seves terres amb la finalitat de convertir-les en prats de pastura.


Love of Lesbian anuncia un disc «profètic» i «apocalíptic»\nELS PLANS DEL GRUP BARCELONÍ\nLove of Lesbian anuncia un disc «profètic» i «amb un punt apocalíptic»\nSanti Balmes i companyia van deixar en suspens la gravació pel coronavirus i han engegat un cicle setmanal d'activitats en 'streaming', amb entrevistes, receptes gastronòmiques, literatura i música\nBarcelona - Dimarts, 31/03/2020 | Actualitzada 01/04/2020 - 08:19\nA Love of Lesbian el sotrac del malèfic bitxo els ha agafat en plena gravació del seu nou disc, el successor d’‘El poeta Halley’ (2016), les sessions del qual van començar al gener i que esperen reprendre quan es pugui. Mentre duri aquest estrany estat de les coses, emeten senyals al món a través d’un programa d’activitats en ‘streaming’: conversa amb un convidat els dimecres amb el guitarrista, Jordi Roig; receptes gastronòmiques els dissabtes per part del bateria, Uri Bonet; els recitals literaris de Santi Balmes els diumenges i la secció musical itinerant del guitarrista Julián Saldarriaga.\nA Balmes, el confinament li ha servit almenys per decidir-se a deixar de fumar. «Fa uns dies vaig anar a l’estanc a comprar tabac, per no quedar-me sense existències, i estant allà amb el dependent, tots dos amb mascaretes, em vaig adonar que ens estàvem protegint d’alguna cosa i alhora traficàvem amb verí», explica. «Vaig pensar que potser era el moment de deixar-ho». El cantant del grup barceloní entreté el seu confinament familiar, amb la dona i les filles, de 15 i 16 anys, abonant-se a sèries televisives (segueix la peripècia d’‘Ozark’; recomana ‘Devs’ i ‘Undone’) mentre es fa preguntes sobre el món amb què toparà aquest disc de Love of Lesbian a mig fer. «¿Com s’interpretaran les lletres en què estava treballant després d’aquesta debacle?».\nLes noves cançons transmeten «missatges més aviat moixos sobre el món, ja sigui en termes socials, polítics o ecològics», revela. I una inquietud derivada de «les ‘fake news’, els totalitarismes i la barreja de tot això». En aquell món previrus, Santi Balmes va escriure una cançó que ara sona premonitòria. «La lletra diu ‘en temps de la pesta bubònica, romanticismes els justos’», assenyala sorprès. «És la més embogida i punk de les cançons noves. La vaig escriure fa sis mesos i ara no sé si acabar de gravar-la amb la presa definitiva quan tornem a l’estudi, perquè em farà gràcia pensar en la meva mig profecia, o eliminar-la pel mal rotllo que em farà».\nBalmes va treballar en aquests temes pensant «en un futur lineal, sense imaginar una cosa tan abrupta com el que ha passat», però influït, creu, pel «que es respirava en l’ambient». Anuncia un àlbum «bastant directe i expeditiu, menys líric que l’anterior, i amb un punt apocalíptic, marcat per les coses que han passat en els últims temps, des del procés a l’auge de Trump fins a Bolsonaro». Veient el perfil de certs líders, Balmes sospita que «hauríem de començar a fer controls psiquiàtrics dels polítics que arriben al poder».\nParlem d’un disc, diu sense embuts, «profètic, d’agafar por», confessa. El repertori està tancat, però encara és a temps de modular el to de les lletres si ho cregués convenient. «Queda aquella temptació d’afegir-hi una cosa que documenti el present. Jo la tinc, i encara tenim temps», assenyala. Ara, tot és objecte de reconsideració. «El disc havia de sortir al maig, la gira queda trencada per la meitat, i potser podríem treure’l a la tardor, però ¿ens interessa? ¿És bo que surti en un moment en què hi haurà tantíssimes coses que s’hauran postergat, com els festivals que passen a l’octubre?», es pregunta Balmes, que exposa un temor. «A veure si llavors estressarem el consumidor cultural».\nMentre es decideix, el menú ‘lesbià’ en ‘streaming’, a través d’Instagram, el mostra recitant textos literaris i poètics variats. «Bukowski, Neruda, Palau i Fabre, Espriu... Una barbaritat. I textos que la gent escriu, i alguna cosa meva», explica Balmes, que va obrir un compte de correu específic per rebre propostes. «I en una hora i mitja el vaig haver de tancar perquè em vaig espantar amb la quantitat de missatges que em van arribar. ¡Tinc material per a un confinament de mig any!».


OCUPACIÓ FRANQUISTA DE CATALUNYA. FA 75 ANYS: 6 de gener de 1939\nLes tropes republicanes que encara defensaven aquest vèrtex entre l'Ebre i el Segre fugen per evitar quedar envoltades pel nord i el sud. Aquestes tropes republicanes eren veterans de la lluita en l'Ebre l'estiu anterior.\nLes tropes franquistes creuen definitivament l'Ebre i fixen un cap de pont en la localitat d'Ascó. Des d'ací llancen els atacs.\nVicente Rojo. Wikipedia\nEl comandament republicà a Catalunya, dirigit pel general Vicente Rojo, va formar llavors successives línies de defensa amb les tropes encara en condicions de lluitar (línies anomenades L-1, L-2, L-3, i L-4). Tot i així aquestes línies estaven poc guarnides i els seus defensors van ser voltats o depassats per les tropes franquistes en pocs dies.\nI és que la inferioritat numèrica del bàndol republicà era greu, però també la seva inferioritat logística. Després de la sagnia de la Batalla de l'Ebre, la URSS semblava convençuda de la derrota final de la República i no havia reposat l'armament perdut. per la seva part, el bàndol nacional continuava rebent material de tota mena des d'Alemanya i Itàlia.\nEtiquetes de comentaris: LOGÍSTICA, OCUPACIÓ


Holiday home Engvejen Asperup XII Asperup Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Engvejen Asperup XII\nAl visitar Asperup, vosté es sentirà com a casa a Holiday home Engvejen Asperup XII, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Holiday home Engvejen Asperup XII, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de aparcament de cotxes.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Holiday home Engvejen Asperup XII.


El Barça es treu l’espina i segueix intractable aquest 2021 (62-80)\nCalathes, jugador del Barça | FCB\nEls blaugrana han guanyat per a l'Olímpic i es recuperen de la derrota de divendres passat\nLa Penya i el Barça han reprès la Lliga ACB després de la disputa de la Copa del Rei fa dues setmanes. Els blaugrana buscaven treure’s el mal sabor de boca després de la derrota de divendres passat davant l’ASVEL, i ho han fet posant la directa ja des del primer quart.\nEn aquest període, els blaugrana han anotat el 66.7% dels tirs de camp que, juntament amb una defensa molt dura, han condemnat ja d’entrada una voluntariosa Penya (12-23). En el segon quart, la dinàmica ha seguit exactament igual. Un Barça amb un atac molt fluïd i molt efectiu ha continuat amb la dinàmica i s’ha arribat a posar 16-32. Liderats per Abrines, els de Sarunas han tancat la primera part amb un 32-45.\nLa segona part ha seguit la mateixa dinàmica, però amb un Mirotic molt inspirat el Barça ha seguit obrint marge de punts sobre la Penya amb un parcial de 0-10, per acabar tancant amb el quart amb un 44-66 a favor. L’últim quart ha estat un pur tràmit per part dels dos equips i el Barça s’ha embutxacat una victòria molt còmode a l’Olímpic de Badalona (62-80).\nBarça Bàsquet La Penya Penya\nEsgarrifosa caiguda durant la celebració de la Copa del Món d’esquí\nLa noruega Kajsa Vickhoff Lie ha estat evacuada en helicòpter després de la greu caiguda


Enginyers Industrials de Catalunya demanen que el Govern no gravi amb un impost l’energia hidroelèctrica ni la cogeneració | EIC\nEnginyers Industrials de Catalunya demanen que el Govern no gravi amb un impost l’energia hidroelèctrica ni la cogeneració\nEnviat per carolina.bermudo el dc., 01/22/2020 - 15:17\nAssociació i Col•legi d’Enginyers Industrials de Catalunya demanen que no es discrimini amb un nou impost l’energia hidroelèctrica ni la cogeneració d’energia, prevista pel Govern de la Generalitat a l’avantprojecte de Llei de mesures fiscals, financeres, administratives i del sector públic. Per aquest motiu, proposen un nou redactat dels articles 10 i 14 de l’avantprojecte que és a punt d’iniciar el seu tràmit parlamentari, que deixi exemptes d’aquest impost les instal•lacions de cogeneració i les centrals hidroelèctriques.\nEls Enginyers destaquen que l’avantprojecte de Llei que ha presentat el Govern “estableix en el seu Capítol VIII un impost propi de la Generalitat de Catalunya sobre les instal•lacions que incideixen en el medi ambient”. Aquest tribut grava les activitats de producció, emmagatzematge o transformació d’energia elèctrica, així com els elements fixos de transport d’energia elèctrica, telefonia i telecomunicacions.\nSegons denuncien Enginyers Industrials, “el nou impost discrimina sense justificació les energies renovables, en considerar que estan subjectes a l’impost la producció d’energia hidroelèctrica i la cogeneració”, una afectació que considerem “poc coherent amb els propòsits i objectius de transició energètica cap un model fonamentat en l’energia renovable”.\nPer a Enginyers Industrials, “això afectarà sens dubte a les petites hidroelèctriques, amb el risc de tancament de l’activitat”. “Assolir la descarbonització de la producció d’energia ha de comportar senyals coherents amb el model impositiu”, destaquen.\nLa cogeneració, un estalvi energètic i el 12,5% de la producció elèctrica\nEn el mateix sentit, posen de relleu també que “l’impost afecta a l’activitat de cogeneració, la principal funció de la qual és l’estalvi energètic”. La tecnologia de la cogeneració aconsegueix un balanç de consum a les empreses molt més favorable, al produir-se conjuntament les fonts de calor i de producció elèctrica, amb uns nivells d’eficiència global superiors al 70%.\nActualment hi ha a Catalunya unes 125 empreses industrials amb plantes de cogeneració, amb una potència instal•lada propera als 1.000 MW, que el 2018 van produir 5.609,3 GWh, el 12,5% de l’energia elèctrica generada a Catalunya.\nL’impost que gravarà amb més de 20 milions d’euros anuals les empreses cogeneradores, “posa en perill de tancament aquestes plantes de cogeneració”. “És un mal missatge als empresaris implicats en el desenvolupament sostenible i suposa un cop a la seva competitivitat” destaquen en les seves consideracions els Enginyers Industrials.\nPer aquest motiu, proposen “un nou redactat dels articles 10 i 14 de l’avantprojecte, tot deixant exemptes d’aquest impost les instal•lacions de cogeneració i les centrals hidroelèctriques”.\nPosicionament de la Comissió d’Energia\n5 hores 21 minuts ago\n9 hores 42 minuts ago


30.4 °C - 53% Humitat\nL'Ajuntament de Xixona ha decidit adoptar noves mesures preventives per a frenar l'avanç del Covid-19. Amb l'objectiu d'assegurar la salut dels xixonencs i el correcte funcionament dels centres sanitaris, el consistori ha acordat suspendre totes les activitats programades, des de demà divendres 13 de març fins al 31 de març.\nA més, s'han pres altres mesures de prevenció:\n• Es tanquen el Club de Jubilats i la Casa de Cultura.\n• Les escoles esportives municipals cessen la seua activitat.\n• Es tanquen totes les instal·lacions esportives.\n• Es cancel·la el mercat setmanal dels dimarts.\n• Es manté el servei de l'autobús municipal, que es desinfectarà diàriament.\n• La biblioteca municipal es manté oberta només per a préstec de llibres.\n• No es podrà cedir espais públics per a reunions.\n• L'atenció al públic a l'Ajuntament es realitzarà preferiblement per telèfon (965610300) i correu electrònic (oac@xixona.es). Es recomana no acudir de manera presencial.\nReferent a la possible suspensió de les classes en els centres educatius de la localitat, s'està a l'espera de les decisions que adopten la Generalitat Valenciana i el Govern d'Espanya. Estes i altres novetats que puguen produir-se es comunicaran pels canals oficials (WhatsApp, Facebook i web municipal).\nL'Ajuntament de Xixona recorda que, en cas de tindre tos, febre o sensació de falta d'aire, cal romandre en la residència habitual, evitar el contacte amb altres persones i trucar al telèfon 900 300 555 per a rebre una valoració individualitzada.\nAixí mateix, el consistori sol·licita a tots els ciutadans extremar les mesures d'higiene i prevenció establides per les autoritats sanitàries competents i demana col·laboració i comprensió per a frenar la corba de contagis del Covid-19.


Qui és la primera esposa de George Clooney? - Entreteniment | Juliol 2020\nOriginalment considerat un batxiller etern (fins i tot per admissió pròpia), la superestrella George Clooney es va casar amb un especialista en dret internacional i l’advocat de drets humans Amal Alamuddin el 2014. Clooney li va dir recentment Esquire, 'Mai he estat més feliç en una relació per cap tram de la imaginació ... he trobat l'amor de la meva vida i estic molt contenta'. Ara, els pares dels bessons de 2 anys, Ella i Alexander, són la parella. de felicitat casada.\nAmb el casament de Clooney amb Alamuddin durant molts anys, pocs s'adonen que es tracta del segon matrimoni per al primer IS estrella. Quina va ser la primera esposa de Clooney?\nÉs filla d’un actor guardonat amb l’Acadèmia\nSegons Vanity Fair, Clooney va conèixer Talia Balsam el 1984 mentre els dos estaven treballant en una obra local. Balsam és filla de Joyce Van Patten i l’aclamat actor Martin Balsam, que va tenir papers en pel·lícules icòniques, entre les quals hi havia Esmorzar a Tiffany i Alfred Hitchcock Psico, i va rebre el premi al millor actor de repartiment Oscar Mil pallassos el 1965, segons informa IMDb.\n'Divorcia' a la vida real i a la pantalla\nClooney i Balsam es van casar el 1989 i es van divorciar el 1992, segons People. La divisió pot ser una espècie de previsualització per a la seva vida professional, on el 2016 va adoptar el paper de Dallas, amiga psicòloga divorciada del personatge de Sarah Jessica Parker a la sèrie de la HBO. Divorci, segons informa Town & Country.\nTalia Bàlsam | Jim Spellman / WireImage\n'En aquest moment, a la nostra cultura, tothom ha estat afectat per algun aspecte del divorci ... L'espectacle tracta de com navega una família que es desmunta. És un tema universal, oi? Això és el que és atractiu ', va dir Balsam a l'entrevista.\nBalsam està ara casat amb Mad Men l'actor John Slattery amb qui es va casar el 1998 i també va aparèixer a l'èxit del programa interpretant a la seva dona a la pantalla. 'Ara estic casat, molt feliçment casat', va dir Balsam a People. 'Diria que el divorci, el trencament, el fet de divorciar-se, totes aquestes coses sempre són molt difícils. I crec que això és el que fa que aquest tipus de cosa sigui universal. '\nEn una entrevista amb Redbook el 2009, Slattery parlava de tenir la seva dona fora de pantalla que jugava al seu cònjuge a la pantalla. 'Ens agrada treballar molt junts', va dir. 'No és com si hagués d'inventar-me la història amb Talia o Mona, ella Mad Men personatge, perquè la conec tan bé. Hi va haver una escena a la primera temporada quan va entrar a la sala després que Roger (el personatge de Slattery) hagués tingut un atac de cor, i només veure-li la cara, donada la circumstància, realment va tornar a carregar-se molt. '\nClooney es responsabilitza de la separació\nA l'entrevista de Vanity Fair, Clooney va mirar de nou el trencament del seu matrimoni, comentant: 'Va ser una època molt dura, i al mig de tot vaig tenir una úlcera sagnant i estava molt malalt'. Les malalties físiques de Clooney van afegir a segons l’article, va posar 20 lliures i, en general, era infeliç.\n# georgeclooney # Sant Valentí # 90\nUna publicació compartida per love / hollywood (@lovehollywoodlove) el 21 de setembre de 2018 a les 12:11 pm PDT\n'' Probablement ...definitivament—No hi ha algú que s'hauria d'haver casat en aquell moment », va dir Clooney a Vanity Fair. 'No em sento com si donés un bon tomb a Talia. Vaig ser responsable del fracàs d'aquest matrimoni. '\nNo sembla que el bàlsam tingui cap rancúnia, i va dir a la gent al 2016: 'George és encantador. Ell segueix encantador ”.


Les millors inversions per a l'estiu | Consumer\nLa renda variable internacional és l'opció més interessant a causa de les expectatives de creixement per al segon semestre de l'any\nQuè passarà aquest estiu amb la Borsa és el que volguessin saber tots els mitjans i petits estalviadors, especialment després de la forta correcció que ha experimentat la renda variable durant els dos últims anys. Alguns analistes borsaris afirmen que el pitjor ja ha passat, i que pot ser el moment de tornar als parquets, però els més cauts suggereixen esperar una mica i veure com evolucionen els mercats després de l’impuls alcista dels últims temps. Els qui es decideixin a invertir poden optar per la renda variable nacional, en aquest cas hauran d’elaborar una cartera només amb valors d’en empreses sòlides i “blue xips”. La inversió internacional, en les borses alemanya i nord-americana de manera especial, és l’opció més interessant: hi ha expectatives fundades de creixement per al segon semestre, i les seves tarifes tenen preus molt competitius.\nLes borses de tot el món semblen reviure, però els experts aconsellen fugir de falses eufòries; hi ha inversions que poden convertir-se en un “parany” i provocar que petits i mitjos inversors quedin atrapats en els seus preus de compra. Així i tot, no són pocs els intermediaris financers partidaris de començar a prendre posicions al mercat borsari, assenyalant -com des de Bankinter- que mereix la pena assumir una mica més de risc, per la qual cosa es recomana un augment d’exposició lineal del 5% per a tots els perfils. Els inversors, doncs, es troben davant una cruïlla en la qual sembla difícil escollir el camí correcte: la por i la incertesa sobre què pot passar amb els seus diners durant els mesos d’estío dissuadeixen a molts, encara que d’altres confien que la recuperació de les últimes setmanes es mantingui.\nUn fet és cert: si es desitja obtenir alts rendiments pels diners, la renda variable és gairebé l’única opció, ja que la rendibilitat dels productes financers no fa sinó decréixer. Això sí, convé comptar amb dosi de liquiditat més que suficients, ja que invertir en Borsa sempre comporta riscos. Una vegada presa la decisió de compra, convé elaborar una estratègia per aconseguir beneficis, o almenys perdre el menys possible en cas que la inversió no funcioni. En aquest sentit, són cada vegada més els analistes borsaris que sostenen que la renda variable internacional experimentarà un creixement durant el segon semestre de l’any, coincidint amb el començament del període estival. Seria, doncs, un bon moment per començar a prendre posicions de forma gradual i pausada en els valors més atractius. Com fer-ho?\nSi l’inversor opta per la Borsa nacional, el més aconsellable és elaborar una cartera basada en empreses sòlides o en blue-xips\nL’èxit de l’operació resideix a minimitzar els possibles efectes adversos que pugui tenir la renda variable durant l’estiu i aprofitar-se de les revaloracions que es puguin obtenir en aquest període. Per a això, ha d’elaborar-se un mètode que contingui tots dos escenaris i seguir aquestes pautes:\nApostar per les borses internacionals les economies de les quals es recuperaran abans que la nacional, tal com apunten els més avesats analistes del mercat, ja que la renda variable anticipa el canvi de tendència. Una opció vàlida seria posicionar-se als mercats nord-americà o alemany (els que abans iniciaran, previsiblement, un moviment alcista), apostant pels valors amb millors fonaments tècnics i empresarials: els que millor hagin resistit la crisi i es trobin en una posició favorable per afrontar els últims sis mesos d’aquest exercici.\nDins de la renda variable nacional, una solució seria seleccionar valors de tall defensiu o conservadors. Són cada vegada més difícils de trobar, però les empreses que reparteixen dividends o alguns bancs que presentin uns bons resultats empresarials en aquests dies (BBVA, o Santander) podrien ser l’alternativa nacional.\nDiversificar la inversió a través d’una cartera de valors basada en empreses de primer nivell. Integrants de l’Ibex-35 “” o “blue-xips” podrien ser les opcions triades.\nPartir d’una inversió mínima, mai superior al 20% del capital disponible, i posicionar-se de forma gradual. En els períodes estivals -i més en aquest any- no és aconsellable dipositar grans quantitats de diners tret que es compti amb l’assessorament d’algun professional que canalitzi adequadament la inversió.\nNo deixar-se influir per notícies o opinions que puguin induir al petit inversor a prendre posicions (comprar) en determinats valors, bé per interessos professionals o per lectures poc objectives.\nDestinar a la inversió diners que no es necessiti, i no estalvis dels quals es prevegi haver de tirar mà en els propers mesos.\nEls usuaris borsaris poden protegir els seus estalvis a l’estiu mitjançant una sèrie d’eines i hàbits:\nProtegir-se durant el temps que s’estigui de vacances amb una ordre stop-loss davant possibles turbulències borsàries. D’aquesta forma es limitarien les possibles perdudes que pot implicar la inversió realitzada.\nEs pot deixar activada una ordre de venda per quan les accions cotitzin a un determinat preu que l’inversor consideri que pot ser el punt de sortida.\nConvé deixar també activat el servei de mòbil per a qualsevol novetat que pugui esdevenir amb la inversió: aplicació de vendes, ordres condicionades per evitar perdudes, etc. És un servei que caixes i bancs ofereixen gratuïtament als seus inversors; només cal sol·licitar-ho a través de la banca on line.\nSeguir les cotitzacions de la inversió des de qualsevol destinació a través dels mitjans de comunicació, els portals d’Internet i teletext.\nestiu mejores inversiones-ca Nacional-ca opción-ca renda variable internacional


B>Lettering | Textos, Logos retallats.\nImpressió sobre vinil adhesiu\nMaterial aplicador: A l’afegir aquesta capa aconseguim que sigui més fàcil transferir i col·locar el lettering sobre la superfície desitjada.\nOpcional: Depenent de les necessitats i exigències a les quals sigui sotmesa l’etiqueta, potser creu convenient afegir una capa superior de protecció.\nTintes d’impressió: Si així ho desitja, a més de retallar el substrat, podem afegir una capa d’impressió amb serigrafia, impressió digital, offset o uns altres processos gràfics.\nEl material base, conegut també com a substrat, podrà escollir-lo d’entre el nostre catàleg de productes.\nMaterial adhesiu de l’etiqueta: depenent de les seves necessitats podrà ser removible, permanent o d’alta adherència.\nConsisteix en lletres, números i/o logos impresos sobre vinil adhesiu que retallem utilitzant una imatge vectoritzada per definir la trajectòria de tall que les nostres màquines continuaran en el moment de producció.\nPer més facilitat en la col·locació de les lletres sobre la superfície desitjada, afegim una capa exterior de material aplicador


L’Ajuntament de Binissalem presenta Llorenç Moyà a títol pòstum als Premis Ramon Llull 2018 : Ajuntament de Binissalem\nLa gran qualitat literària i l’extensió de l’obra de Llorenç Moyà ha fet que l’Ajuntament de Binissalem presenti a títol pòstum l’insigne poeta, dramaturg i narrador binissalemer com a candidat als premis Ramon Llull 2018.\nLlicenciat en Dret (1943), Llorenç Moyà i Gilabert de la Portella (Binissalem, 1916 – Palma, 1981) fou assidu participant de la vida intel·lectual de Mallorca i col·laborador de la premsa insular. Binissalem, les llibertats, la cultura i la llengua catalana foren les seves passions i l’objecte del seu treball.\nLa poesia de Moyà es caracteritza per l’evolució. El seu camí poètic és coherent però té una progressió constant: d’una etapa formalista i evasionista, que va des de la poesia enquadrada en els paràmetres estètics de l’Escola Mallorquina fins a un barroquisme decorativista, evoluciona a una lírica en la qual es produeix un equilibri entre fons i forma i que troba en els motius clàssics la transposició adient per reflectir tant els conflictes interns com els externs.\nEl teatre també evoluciona formalment, però temàticament és més homogeni: escriví vuit obres de tema clàssic i dues de tema històric, que constitueixen el “teatre de la llibertat”, i quinze peces de teatre tradicional, popular i humorístic, refent antics entremesos mallorquins del XVIII o amb sainets originals.\nFinalment, volem recordar que l’Ajuntament de Binissalem va declarar el passat 2016 com a l’Any Moyà, coincidint amb el centenari del seu naixement i es varen dur a terme nombroses activitats culturals destinades a destacar la seva figura i la seva obra.


Cal Gomà | Mapes de Patrimoni Cultural\nCal Gomà Vilafranca del Penedès\nCasa d'origen gòtic que fa cantonada de planta quadrangular que consta de planta baixa, pis i golfes amb la coberta a tres aigües i petit terrat a la vessant posterior. A la planta baixa hi ha arqueries apuntades de pedra i en el vestíbul les arqueries són rebaixades.\nFaçana principal de pedra amb dues obertures, una amb arc carpanell i l'altra amb arc renbaixat. Entre aquestes dues obertures, trobem dues finestres adintellades. A la planta pis, hi ha tres balcons. A les golfes hi ha una galeria de nou arcades rebaixades que descansen sobre columnes i capitells de pedra. El coronament és amb barbacana. De la façana lateral, destaca una finestra coronella de tres arcades al carrer de Ferran i alguna obertura tapiada.\nTé una colònia d'orenetes cua blanca, de 39 nius a la façana del carrer Ferran sota el ràfec de la teulada.\nOrigen gòtic. S'aixeca dins l'antic recinte emmurallat de la ciutat i molt a prop del castell dels jueus. Fou la casa pairal del Bisbe Torras i Bages (1846-1916).\nL'any 1947 s'obra al públic la biblioteca, però a l'any 1971 s'ha de traslladar per manca de seguretat. L'any 1980 s'adequa segons projecte de l'arquitecte Jordi Querol i Piera per part dels Serveis Tècnics de la Diputació de Barcelona.\nBENACH i TORRENTS, Manuel (1983). El barri gòtic i els museus de Vilafranca. Museu de Vilafranca, Vilafranca del Penedès (2ª ed.).\nGÜELL i BARCELÓ, Manuel (1985). "La biblioteca popular Torras i Bages (1934-1984)", dins Quaderns d'aportació cultural. Ajuntament de Vilafranca del Penedès, Comissió de Cultura.\nSABATÉ i MILL, Antoni (1949). Torras i Bages en la Vilafranca ochocentista. Vilafranca del Penedès.


El Punt Òmnia de la Seu d’Urgell lliura 87 certificats als participants dels tallers dedicats a les TIC — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / El Punt Òmnia de la Seu d’Urgell lliura 87 certificats als participants dels tallers dedicats a les TIC\nEl Punt Òmnia de la Seu d’Urgell lliura 87 certificats als participants dels tallers dedicats a les TIC\nEls usuaris del servei han rebut la felicitació institucional per part de l’alcalde de la ciutat, Jordi Fàbrega, i la tinent d’alcalde d’Atenció a les Persones, Marian Lamolla\nLliurament de certificats al Punt Òmnia del curs 2020-2021\nEl Punt Òmnia de la Seu d’Urgell ha celebrat aquest dimarts l’acte de lliurament de certificats als participants del tallers relacionats amb les noves tecnologies que s’han realitzat durant el curs 2020-2021. L’acte ha estat presidit per l’alcalde urgellenc, Jordi Fàbrega; la tinent d’alcalde d’Atenció a les Persones, Marian Lamolla, i la dinamitzadora del Punt Òmnia, Ester Collado. En total s'han entregat 87 diplomes.\nEn el transcurs de l'acte, Jordi Fàbrega ha felicitat tots els ciutadans que han pres part en els tallers sobre les Tecnologies de la Informació i la Comunicació (TIC) i ha destacat que "amb la pandèmia, s'ha demostrat la importància del servei del Punt Òmnia a la Seu, ja que ha fet una tasca d’acompanyament als seus usuaris i usuàries durant un any molt difícil per a tothom". En aquest sentit, Fàbrega ha valorat el fet que s'hi ha donat suport "a les persones que no tenen les eines o no saben com tramitar ajuts o qualsevol altra gestió personal de manera telemàtica".\nGairebé un miler d'usos\nRespecte al nombre de tallers, el Punt Òmnia de la Seu ha impartit durant el curs 2020-21 un total de 26 cursos. Pel que fa al nombre d’usos, se n’han fet un total de 936. La dinamitzadora d’Òmnia de la Seu, Ester Collado, n’ha fet un balanç "molt positiu", malgrat que també ha destacat que s'ha viscut "un curs peculiar i dur a causa de la COVID". Així mateix, Collado ha expressat l'agraïment per la bona resposta de la ciutadania a l'oferta formativa proposada.\nPer la seva part, la regidoria Marian Lamolla ha remarcat que "és més necessari que mai l’aprenentatge en les TIC i fer-les arribar a tot el conjunt de la ciutadania, sobretot a persones grans i a persones analfabetes digitalment, per evitar la bretxa digital".\nProjectes amb entitats urgellenques\nEl Punt Òmnia de la Seu d’Urgell ha treballat diferents projectes amb entitats locals com l’Institut La Valira, el Servei d’Ocupació de Catalunya (3 tallers), els joves del Centre Obert, el Centre Claror, la Regidoria de Gent Gran de l’Ajuntament de la Seu d’Urgell i el Consell Municipal de la Gent Gran.


Esfera armil·lar - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\ninstrument astronòmic antic\nUna esfera armil·lar és un instrument astronòmic format per cèrcols (anomenats armil·les) que representen els cercles més importants que es poden considerar sobre l'esfera celeste. S'utilitza per a representar de manera aproximada el moviment dels cossos celestes al voltant de la Terra o el Sol i els moments dels equinoccis i els solsticis. L'esfera armil·lar fou inventada presumiblement per Eratòstenes cap al 255 aC. El nom procedeix del llatí armilla ('cèrcol, braçalet'), ja que l'instrument està construït sobre un esquelet de cèrcols graduats que mostren l'equador, l'eclíptica i els meridians i paral·lels astronòmics. A la major part de les esferes armil·lars es pot apreciar la Terra (o també, i en models posteriors, el Sol) representada al centre de l'esfera.\nmesura i seguiment d'objectes\nLes esferes armil·lars foren utilitzades com a instruments d'ensenyament ja al segle iii aC. A l'època de l'astrònom Claudi Ptolemeu se'n van construir models més sofisticats, molt més precisos i capaços de ser utilitzats fins i tot per a predir observacions. Les esferes armil·lars van esdevenir instruments populars al final de l'edat mitjana i l'astrònom danès Tycho Brahe (1546-1601) va construir un bon nombre d'enginys d'aquesta mena. Al Renaixement, molts científics i personatges públics posaven per als seus retrats amb el fons d'una esfera armil·lar com a símbol de saviesa i coneixement. Com que les esferes armil·lars foren alguns dels primers equips mecànics complexos, el seu desenvolupament va possibilitar nombrosos avenços tècnics de la ciència mecànica. A la bandera de Portugal, apareix representada una esfera armil·lar utilitzada com a símbol nacional des del regnat de Manuel I.\nGlobus celeste de la dinastia Qing\nA la Xina, els astrònoms desenvoluparen l'equivalent autòcton de l'esfera armil·lar, els anomenats globus celestes, per tal d'ajudar-los a planificar les seves observacions de les estrelles. El globus celeste més antic data de l'any 52 aC, a l'època de la dinastia Han occidental, i fou construït pels astrònoms Geng Shou-chang (耿壽昌) i Luo-xia Hong (落下閎). Alguns d'aquests instruments es podien moure per simular el moviment dels astres, impulsats per corrents d'aigua.\nMolt de temps després, Li Chun-feng (李淳風), de la dinastia Tang, en va crear, l'any 633, un model més avançat amb tres capes esfèriques que li permetien de calibrar diferents aspectes de les observacions astronòmiques. L'any 723, també durant la dinastia Tang, el monjo budista Yi-xing (一行) i l'oficial de govern Liang Ling-zan (梁令瓚) van combinar el globus celeste de Zhang Heng mogut per aigua amb un dispositiu capaç de permetre la sortida del líquid. El resultat fou possiblement el primer rellotge mecànic mogut totalment per aigua de la història.\nA més de ser una mera curiositat en heràldica, en defensa del sistema geocèntric, raons simbòliques o d'altre tipus, l'esfera armil·lar es va utilitzar com una eina per als càlculs, en la resolució de triangles esfèrics i un convertidor de graus en unitats mètriques.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Esfera_armil·lar&oldid=26160537»\nDarrera modificació: 28 gen 2021 a les 01:48\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 gen 2021 a les 01:48.


Projecte dels espais públics del nou centre de Lliçà d'Amunt - Participa gencat\nAntecedents del procés participatiu\nEl 29 de gener de 2018 l’Ajuntament de Lliçà d’Amunt i l’Institut Català del Sòl (INCASÒL) van signar un conveni urbanístic per establir un marc de col·laboració amb l’objectiu de desenvolupar el centre del nucli urbà. Les parts acorden que l’INCASÒL serà l'encarregat de dur a terme la gestió i la redacció dels instruments de plantejament, de gestió i d’urbanització necessaris pel seu desenvolupament. De juliol a novembre de 2018, ja va tenir lloc un procés participatiu per a la redacció del pla.\nEl nou planejament que ordena els diferents usos i espais del que aviat serà el nou centre del poble es va aprovar definitivament el 5 de juny de 2020. Ara és el moment d’elaborar els projectes d’urbanització a partir d’aquest document, i és voluntat, tant de l’INCASÒL com de l’Ajuntament de Lliçà d’Amunt, seguir treballant de manera col·laborativa i obrir aquest nou període de participació ciutadana per debatre sobre el disseny de l'espai public del centre.\nLa principal finalitat del procés participatiu és promoure la implicació de la ciutadania en el disseny d’aquest nou espai, generant un debat que permeti recollir idees que es puguin traslladar al projecte d’urbanització que farà posteriorment un equip tècnic d’urbanistes, i impulsant una experiència de construcció col·laborativa de l’entorn quotidià en el marc del dret a la ciutat.\nEls objectius generals del procés participatiu són:\nInformar la ciutadania sobre el procés de participació, els seus espais i mecanismes, així com comunicar els seus resultats\nDonar a conèixer quins aspectes tècnics influeixen en el disseny dels espais públics i les infraestructures del nou Centre de Lliçà d’Amunt, especialment els derivats del planejament vigent i d'allò establert per l’Agenda Urbana de Catalunya, que planteja com han de ser els entorns urbans en el marc de l’Agenda 2030, sostenibles i que permetin el benestar de les persones.\nPromoure espais de deliberació i concertació ciutadana a fi d’implicar al màxim possible la ciutadania en el procés de participació\nDebatre i generar propostes indicadores de com es vol que siguin els espais públics, les places i els carrers o el parc del Torrent d’en Bosch, a fi que els equips tècnics puguin valorar la seva inclusió al projecte d’urbanització.\nSobre què debatrem? Eixos de debat\nPartint de la premissa que l’espai públic a urbanitzar és un sistema interconnectat, les sessions temàtiques es dividiran en els següents àmbits per afavorir el debat:\nPlaces i entorns dels equipaments\nParc del Torrent d’en Bosc\nEls aspectes sobre els que es treballarà per a cada espai seran els següents:\nQUIN CARÀCTER haurà de tenir l’espai? Per a fer-ho, partirem de la relació amb la resta dels espais del centre i amb els edificis o equipaments propers, a fi de conferir-li una IDENTITAT pròpia, incorporant també els valors de la MEMÒRIA compartida.\nQUÈ FAREM a l’espai públic? Des de l’experiència individual, es reflexionarà per identificar possibles activitats i usos que donin resposta a les necessitats de la VIDA QUOTIDIANA.\nAMB QUÈ i COM ho volem fer? Reflexionarem sobre quins elements urbans ens permetran desenvolupar aquestes activitats i quines característiques hauran de tenir aquests espais per adaptar-se als REPTES DE FUTUR que suposen la sostenibilitat ambiental i els efectes del canvi climàtic.\nA les diferents sessions de debat i a l’espai de propostes d’aquesta plataforma, també es recolliran propostes de NOMS per aquests espais, amb una mirada específica a la incorporació dels valors compartits del patrimoni cultural, social i natural.\nEl procés de participació planteja conjugar urbanisme i participació, de manera que el nou centre de Lliçà d'Amunt sigui fruit de la implicació de tots els agents vinculats, i aspira a enfortir la corresponsabilitat de la ciutadania en els afers públics.\nPel que fa als seus resultats cal tenir present que les propostes que es generin durant el procés no són vinculants, però sí determinants per al projecte d’urbanització que desenvoluparà un equip tècnic multidisciplinar. En tot cas, l’administració competent donarà compte dels impactes que hagin tingut les propostes recollides, indicant si han estat incorporades al projecte d’urbanització. En cas de no ser incorporades es donarà una explicació motivada d’aquest fet.\nMaterial per fer sessions autogestionades (entitats i col·lectius) (3 Documents)\nAquí podeu trobar els materials que us ajudaran a fer la vostra sessió autogestionada\nGuia per als debats autogestionats per a entitats i col·lectius pdf 800 KB\nDocument que serveix de guia per a que entitats i col·lectius puguin desenvolupar debats autogestionats\nFitxa de suport per als debats autogestionats pdf 2 MB\nDocument que serveix de suport per a les persones que organitzin i facilitin un debat autogestionat\nFitxa de buidament de resultats dels debats autogestionats docx 70 KB\nDocument on s'haurà de fer el buidament de resultats dels debats autogestionats\nMaterial per fer sessions autogestionades (infants) (3 Documents)\nAquí trobareu els diferents documents que us permetran organitzar les vostres sessions de debat a les aules\nGuia per als debats autogestionats amb infants pdf 900 KB\nDocument que serveix de pauta per conduir una dinàmica de debat amb infants\nFitxa de suport per als debats autogestionats amb infants pdf 2 MB\nDocument que serveix de suport per a les persones que organitzin i facilitin un debat autogestionat amb infants\nFitxa de buidament de resultats dels debats autogestionats per a infants docx 70 KB\nDocument on s'haurà de fer el buidament de resultats dels debats autogestionats per a infants\nDocumentació i resultats del procés (4 Documents)\nAquí trobareu els diferents documents que es generin recollint els resultats del procés\nAvançament de resultats taller 1 Places i entorns d'equipaments pdf 4 MB\nImatge del mural resultant de la dinàmica de treball\nAvançament de resultats de les sessions de debat temàtiques pdf 900 KB\nAvançament de resultats de les sessions de debat temàtiques presentat al Grup Motor el dia 8 de juny de 2021\n23 Octubre 2021 - 12:00-13:15\n07 Maig 2021 - 17:00-18:00\n29 Abril 2021 - 18:00-20:00\nSessions deliberatives - Trobades anteriors Veure tots (5)\n15 Juny 2021 - 17:00-19:00\n30 30 seguidores Seguir Projecte dels espais públics del nou centre de Lliçà d'Amunt\nQuè es decideix Disseny dels espais públics del nou centre urbà del poble\nQui participa Totes les persones i entitats vinculades a Lliçà d'Amunt\nÀrea d'organització Institut Català del Sòl\nUnitat promotora Institut Català del Sòl i Ajuntament de Lliçà d'Amunt\nEntitats dinamitzadores EDAS,SL i EQUAL SAREE\nData d'inici 20 de Abril de 2021\nData de finalització 25 de Octubre de 2021\n


Logis Hôtel du Lac de la Madine Heudicourt-sous-les-Cotes França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n22, rue Charles de Gaulle, Heudicourt-sous-les-Cotes, Heudicourt-sous-les-Cotes, França, 55210 - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Heudicourt-sous-les-Cotes, Logis Hôtel du Lac de la Madine és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Logis Hôtel du Lac de la Madine, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix instal.lacions per a minusvàl.lids, express check-in/check-out, instal·lacions per a reunions i banquets , restaurant, premsa per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara banyera hidromassatge, calefacció, escriptori, balcó/terrassa, despertador per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Logis Hôtel du Lac de la Madine no troba competidors en cap categoria.\nPlease note that the restaurant is open every day for lunch and dinner except Monday for lunch time.\nTots els tipus de viatgers (314) Parelles (200) Viatgers en solitari (46) Famílies amb infants petits (18) Famílies amb infants grans (9) Grups (38)\nAllotjaments a Heudicourt-sous-les-Cotes


El servei d’atenció domiciliària d’ASPID ha atès durant el primer semestre de l’any a 66 persones - Diari de la Discapacitat\nEl SAD ofereix un servei personalitzat segons les necessitats de cada persona a qui atén // Foto: ASPID\nEl Servei d’Atenció Domiciliària d’ASPID (SAD) ha atès durant el primer semestre de l’any un total de 66 persones (37 dones i 29 homes), el que representa un increment important respecte a anys anteriors. Aquestes 66 persones suposen un augment del 15,8% respecte al total de persones ateses al 2018 i un augment d’39;un 120% respecte al total del 2017. L’any passat foren ateses 55 persones (de les quals 32 dones i 23 homes), mentre que el 2017 el SAD va tenir cura de 28 persones (15 dones i 13 homes).\nQuant al temps dedicat a l’atenció domiciliària, l’any 2017 l’entitat va prestar un total de 4.936 hores, mentre que al 2018 hi va destinar 11.392 hores (amb un increment del 131% entre un any i l’altre). En el primer semestre d’enguany han estat un total de 8.660 hores.\nEl perfil d’usuari del SAD més habitual és el d’una dona de més de 80 anys d’edat i amb necessitats de suport de dependència de Nivell I (nivell de dependència moderada), i amb una mitjana de 5 hores setmanals d’atenció.\nEl SAD ofereix un servei personalitzat segons les necessitats de cada persona a qui atén, així com segons les seves preferències i prioritats. L’acompanyament en el domicili inclou tasques de cura personal i manteniment de la llar. Es tracta de tasques de suport per\ndesenvolupar activitats bàsiques de la vida diària com són les d’higiene personal, desplaçaments, preparació de la medicació, preparació d’àpats, realització d’activitats a la comunitat (anar a comprar, acompanyament en les visites mèdiques), arranjament, neteja i manteniment de la llar, etc.\nEl servei treballa amb la metodologia d’Atenció Centrada en la Persona, la qual implica reconèixer la singularitat de la persona i potenciant les seves capacitats enfront d’allò que la fa dependent, donant suport i afavorint d’aquesta manera a la seva autonomia.\nCada usuari/a del servei compta amb la figura professional del “gestor de casos”, un treballador/a social que fa un assessorament personalitzat i continuat a la persona usuària del servei com amb la família.\nD’altra banda, el SAD disposa d’una terapeuta ocupacional que fa valoracions sobre necessitat d’ajudes tècniques per a les persones que tenen nivells de dependència elevats.\nArticle anteriorT’has preguntat què passaria si hi ha un incendi i tu vas en cadira de rodes?\nArticle següentEl sud-coreà Lee Duck-hee, primer tennista sord en guanyar un partit en un torneig de l’ATP\nEntitats Redacció/Fonts - 16 de juliol de 2020 0\nLa Fundació el Maresme estrena el vídeo clip oficial de la cançó ‘Jo sóc com tu 2020’\nEntitats Redacció/Fonts - 13 de juliol de 2020 0\nhttps://www.youtube.com/watch?time_continue=1&v=1QJ7oI0sj8k&feature=emb_logo La Fundació el Maresme ha estrenat avui 15 de juliol el vídeo clip oficial de...


La mataronina Rosó Buch renova amb l'Uni Girona | Mataró Audiovisual\nLa mataronina Rosó Buch renova amb l'Uni Girona\nRedacció dj., 13/06/2019 - 10:54\nLa capitana de l'Spar Citylift Girona, ha estat una de les jugadores clau aquesta temporada per a què les gironines guanyessin el títol de lliga estatal davant el Perfumerias Avenida de Salamanca. La contribució de la mataronina al gran èxit de les catalanes li ha servit per renovar per una temporada més. Juntament amb les seves companyes, han aconseguit situar el conjunt com a un dels més importants a nivell català. Buch aprofitava la seva visita al Diumenge Esports per recordar aquest playoff històric, un dels millors moments de la seva carrera.\nDe cara a la temporada que ve, l'Uni Girona ha apostat per un fort projecte, ja que disputarà l'Eurolliga, la màxima competició continental. La incorporació més destacada és la de Sonja Petrovic, l'MVP de l'última campanya a Europa. Aquest fitxatge demostra les ganes de créixer del club i de situar el club al capdamunt del panorama europeu.\nBuch ha afirmat que quan jugava a la base de la UE Mataró mai havia imaginat que podria estar en una situació com l'actual. Ara, la mataronina podrà tornar a carregar piles a la seva ciutat per encarar la que tornarà a ser una temporada històrica.\nEls tres maresmencs d'EBA aspiren a fer ple de victòries\nL'Advisòria Boet Mataró busca la primera victòria a domicili\nEl Mataró Construtoni Ponce torna al Palau en partit oficial\nTorna la Lliga Femenina 2