El laboratori del museu VINSEUM restaura sant Fèlix\nAquesta operació es realitza anualment amb l’objectiu de vetllar per la seva adequada conservació\nRedacció Vilafranca del Penedès 18-06-2019 19:54 Lectures 1380\nEl laboratori del museu VINSEUM restaura sant Fèlix. Vinseum\nLa setmana passada els administradors de la Festa Major de Vilafranca 2018 van portar la imatge de sant Fèlix al laboratori de restauració-conservació de VINSEUM. Es tracta d’una operació que te lloc anualment i que serveix per garantir l’adequada conservació i estabilitat d’una escultura que forma part del patrimoni litúrgic simbòlic i col·lectiu de la ciutat.\nCom bé saben els penedesencs, són els administradors de la Festa Major de l’any precedent els encarregats de custodiar la imatge de sant Fèlix al llarg de l’any. Tenim un sant viatger, que només torna a la Basílica de santa Maria durant la setmana de la Festa Major. La imatge viu diferents trasllats al llarg de l’any i, mentre conviu amb les famílies dels administradors, rep visites per part dels seus devots, comparteix les celebracions que s’organitzen en la seva presència i és objecte de multitud de reportatges fotogràfics. Aquest tragí dels seus múltiples trasllats de casa, sumat al fervor festamajorenc dels dies marcats en calendari fa que la imatge sigui objecte de cops accidentals que en malmeten algun fragment.\nCarmina Admella, conservadora-restauradora de VINSEUM treballant en la restauració del sant\nLa conservadora-restauradora de VINSEUM, Carmina Admella, és l’encarregada de revisar, diagnosticar i tractar les patologies de la imatge. Ja fa més de vuit anys que realitza aquesta tasca un cop l’any i sempre, esclar, abans del 29 d’agost. Aquesta visita al taller serveix al sant per posar-se a punt i fer que li reparin aquells danys que hagi patit. La intervenció més habitual inclou la neteja de conservació, l’anivellament de les pèrdues de material (s’aplica massilla de cola animal, “a l’antiga”) i la reintegració pictòrica en les zones on hi ha hagut pèrdues cromàtiques. El criteri aplicat és el de la mínima intervenció necessària per a garantir el bon estat de conservació d’una imatge amb una forta càrrega simbòlica.\nDetall de la intervenció de reintegració pictòrica\nAmb aquesta operació anual el museu reforça la seva vocació de servei públic que es concreta, entre d’altres accions, en la tasca d’assessorament, estudi i protecció del patrimoni cultural públic, com és el cas de la figura del patró de Vilafranca. La correcta preservació del patrimoni cultural des de la sensibilitat, el respecte, el coneixement i la professionalitat de totes les parts és responsabilitat de totes les parts implicades: museus, centres d’estudis, administracions i, per extensió, tota la ciutadania. Tenir cura del patrimoni cultural és indispensable si volem mantenir els valors històrics, simbòlics i socials que ens identifiquen com a comunitat; garantir-ne la seva conservació per a generacions futures és, doncs, responsabilitat de tots.\nImatges de detall de l’abans i després de la intervenció\nFinalment, VINSEUM vol agrair la comprensió i les facilitats donades tant pels ex-administradors que tenen el sant a casa i el cedeixen temporalment per aquesta operació, com també al Servei de Cultura de l’Ajuntament de Vilafranca del Penedès, i en especial a la Lídia Romeu, tècnica del cicle festiu de la Vila i la persona que coordina gran part de la logística interna de “la més típica”.


L'Esbart Sant Martí oferirà la pre-estrena del seu nou espectacle a l'Ésdansa - SIESTV\n22 jul. 2015 L'Esbart Sant Martí oferirà la pre-estrena del seu nou espectacle a l'Ésdansa\nLes xerrades de l'Ésdansa en forma de presentacions, tertúlies i debats anomenades Parlem de... en aquesta edició s'amplien i passen de les dues que es van organitzar l'any passat, a quatre\nÉsdansa ha estat l’escenari escollit per l’Esbart Sant Martí de Barcelona per fer la preestrena del seu nou muntatge, Toc d’inici, que per a la cita de les Preses es titularà Camí a la festa. El festival de les Preses recupera la presentació i estrena de propostes de dansa catalana pel festival i aposta de nou per a la creació en la dansa catalana d’arrel tradicional. La pre-estrena tindrà lloc el divendres dia 21 d’agost, a les 22h.\nDirigit per David Martínez, Camí a la festa té de fil argumental els preparatius i l’ambient que hi ha entre uns balladors abans de representar un espectacle a les festes de la Mercè de Barcelona. En paraules dels responsables de l’esbart, l’espectacle vol mostrar la dansa catalana “com un fet actual i no només com un recordatori de les tradicions”. També vol ser -hi afegeixen- “un reconeixement a les persones amateurs que, en aquests temps de tanta saturació i d’estrès, dediquen una part de la seva vida a una activitat altruista i voluntària, com és el món dels esbarts”. En aquesta nova producció s’hi combinen fragments de danses populars, com ara de la festa de Pabordes de Sant Joan o un ball de bastons, amb músiques i coreografies contemporànies, tot i que inspirades en les formes tradicionals, recollides del repertori de Txarango, Mirna Vilasís i Lídia Pujol, entre altres.\nL’Esbart Sant Martí compta amb 25 balladors i balladores. Des del 1992 està dirigit per David Martínez. En els darrers anys ha estrenat diversos espectacles com Pyrene, Cançons d’Ariadna (precisament a l’Ésdansa 2010), ReVolta i Rosa dels vents.\nL’estrena absoluta de Camí a la festa (Toc d’inici) està prevista per a finals d’aquest any.\nLes xerrades de l’Ésdansa en forma de presentacions, tertúlies i debats anomenades Parlem de… en aquesta edició s’amplien i passen de les dues que es van organitzar l’any passat, a quatre. Tindran lloc els dies 18, 19, 20 i 21 d’agost, sempre a les 18.30 a l’Espai de dansa d’arrel tradicional, amb entrada gratuïta.\n-La primera es titularà Joan Amades, Aureli Capmany i l’Esbart Català de Dansaires, i s’ha previst en motiu del 125è aniversari del naixement del cèlebre folklorista. Hi intervindrà l’experta en danses tradicionals Montserrat Garrich. La xerrada anirà acompanyada de la inauguració de l’exposició Joan Amades, la memòria d’un poble, produïda pel Museu Etnològic de Barcelona. Es podrà visitar a l’Espai de dansa d’arrel tradicional durant la setmana de l’Ésdansa.\n-La segona portarà per títol Els espais de la dansa d’arrel tradicional, i tractarà del Centre de la dansa tradicional catalana de Rubí, l’Espona; Lo Planter, de Tortosa; i l’Espai de dansa d’arrel tradicional de les Preses. Les explicacions aniran a càrrec de responsables de cadascun d’aquests centres.\n-En la tercera, i sota el títol d’El vestuari en la dansa tradicional, l’indumentarista Pau Fernández ens introduirà en el món dels vestits en aquests balls.\n-Finalment, en la darrera sessió, el director de l’Esbart Sant Martí, David Martínez, parlarà de l’esmentat muntatge Camí a la festa, que unes hores més tard es preestrenarà al festival.\nEsbart Sant Martí, Ésdansa, Lídia Pujol, Mirna Vilasís, txarango


Tommy Aldridge - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n15 agost 1950 (69 anys)\nTommy Aldridge va néixer al 15 agost 1955 a Jackson, Mississipí, és un bateria de rock i heavy metal. S'ha destacat pel seu treball en nombroses bandes, algunes de gran importància en l'escena musical com Ozzy Osbourne, Thin Lizzy i Whitesnake. El 1970 s'uneix a la banda Black Oak Arkansas i grava nou discos al costat d'ells entre 1972 i 1976. Entre 1978 i 1981 va participar en l'enregistrament de cinc àlbums amb el guitarrista Pat Travers. El 1982 se li ofereix el lloc de bateria en el projecte solista de Ozzy Osbourne.\nEl 1984 s'uneix a la banda de Gary Moore per gravar Dirty Fingers, i després és reclutat per l'agrupació de l'ex de Deep Purple, David Coverdale, anomenada Whitesnake. Grava dos discs al costat d'ells, i deixa la banda en 1989.\nA partir d'aquest moment, Aldridge ha format part d'alguns projectes, com Manic Eden, i ha estat músic convidat en diversos actes, dels quals cal destacar presentacions de Motörhead, Ted Nugent i novament Whitesnake.En l'actualitat es troba de gira amb la renovada banda Thin Lizzy.\nPàgina web de Tommy Aldridge\nISNI: 0000 0001 1445 7800\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Tommy_Aldridge&oldid=21302304»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 10 juny 2019 a les 15:41.


Detingut un home a l'Índia per la mala olor dels seus peus\nEl que en principi era un llarg i tranquil viatge de 10 hores va acabar sent una curiosa disputa que va acabar a comissaria.\nEls passatgers van baixar de l'autobús i van denunciar a l'home en qüestió, qui va passar la nit a comissaria\nActualitzada 04/12/2017 a les 19:02\nUn autobús ple de passatgers, el seu conductor i un parell de sabates van acabar en una comissaria. Tot va començar quan part del passatge es va enredar amb un dels passatgers per la mala olor dels seus peus. L'incident va ocórrer la setmana passada quan un passatger de l'autobús, Prakash Kumar, de 27 anys, es va treure les sabates i els mitjons en el trajecte cap a la ciutat de Chandigarh. El que al principi era un llarg i tranquil viatge de 10 hores va acabar sent una curiosa disputa que va acabar a comissaria.\nUna font de la comissaria ha declarat que «l'olor dels seus peus va deslligar les queixes dels seus companys de viatge. Els altres passatgers li van demanar que es tornés a posar els mitjons i les sabates perquè els estava fent passar una mala estona». El passatger en qüestió s'hi va negar i, a més, va començar a insultar a les persones que s'havien queixat. Aquesta reacció va provocar que l'autobús complet, inclosos conductor i infractor, es veiés immers en una discussió que semblava no tenir fi.\nEl curiós incident va acabar amb l'autobús aparcat davant la comissaria de Chintpurri, a l'estat del nord de Himachal Pradesh, tal com recull el mitjà local The Times of Índia. Els passatgers van baixar de l'autobús i van decidir denunciar a l'home dels peus. L'home en qüestió va passar la nit a comissaria i l'endemà va ser presentat davant el magistrat del districte, qui li va atorgar la llibertat condicional.\nComenta el contingut : Detingut un home a l'Índia per la mala olor dels seus peus


Llibertat: d’abril 2012\nPosted by Salvador Garcia-Ruiz at 17:48 Cap comentari: Links to this post\nAvui el diari ARA em publica l'article "Crònica d'una intervenció premeditada", basat en gran part en el post "La intervenció de Catalunya".\nPer cert, aquest és el títol (premeditada o anunciada, no ho tinc clar) que m'estic plantejant escriure.\nPosted by Salvador Garcia-Ruiz at 9:20 3 comentaris: Links to this post\nLabels: Catalunya, economia, finances, Generalitat, intervenció\nLa batalla internacional: una de calenta i moltes de fredes\nAquesta setmana hem tingut la bona notícia de l'article de Raymond Zhong al Wall Street Journal ("Why Spain Won't Reform") defensant Catalunya enfront el govern de l'estat, assumint molts plantejaments que fem des d'aquí, com la irresponsabilitat de l'estat, com manipula els comptes l'estat per carregar la responsabilitat de les autonomies, o l'espoli fiscal, que situa en el 9%. Les coses no passen per casualitat i aquest article tampoc.\nDit això, ha estat una gran victòria en una batalla però que estem perdent per golejada. Un darrer exemple: Business Insider ha publicat els 12 grans riscos d'Europa que no ens hauria deixar dormir a les nits ("12 Big European Issues That Should Keep You Up At Night"). La número 6 és, efectivament, les autonomies espanyoles. I quan posen un exemple, òbviament, Catalunya amb foto de Barcelona i estelada inclosa:\nSpain's autonomous communities must bring spending under control\nEls altres riscos són:\nFeuding between the European Central Bank and the German Bundesbank\nThe size of European bailout funds\nDe forma coherent, en un article similar sobre 10 coses horribles d'Espanya ("10 Horrible Facts About Spain"), tornen a sortir les autonomies\nNo és només una qüestió de la credibilitat internacional de Catalunya: s'estan posant tots els ingredients per si ens intervenen (quan ens intervinguin), premsa i analistes internacionals aplaudeixin i diguin "ja era hora!".\nEl parc dóna per moltes ocurrències o, més ben dit, moments de sinceritat.\nAquest cap de setmana: l’Àlex estava jugant amb una pedra enorme, del tamany d’una pilota de futbol. Es podia fer mal i li dic que deixi la pedra. Em diu que no, que vol jugar, que li deixi, i ho remata amb un “pare, que no vols que sigui feliç?”.\nI fa un temps: també al parc, jugant, veig que es comença a barallar amb un nen. Vaig a separar-los, me l’emporto, i em diu “una patada més i ja està!”.\nEspontaneïtat i sinceritat.\nLabels: fam, vid\nPresentació a Cornellà aquest dijous: "Catalunya al món: com som i com diuen que som"\nAquest dijous 26 d'abril l'Assemblea Nacional Catalana (ANC) m'ha convidat a fer una xerrada a Cornellà, en qualitat de promotor del Col·lectiu Emma.\nSerà a les 20 hores a l'Orfeó Catalònia de Cornellà (c/Torres i Bages, 62).\nEl títol: "Catalunya al món: com som i com diuen que som".\nReconec que em fa molta il·lusió aquesta invitació i l'oportunitat de parlar sobre un tema que em preocupa i ocupa molt.\nAhir escrivia sobre la intervenció de l’estat. Avui, sobre la de Catalunya.\nPunt de partida: l’estat té una eina legal per intervenir les comunitats autònomes i ha dit (i publicat la premsa internacional) que vol fer-ho. La percepció internacional és que les autonomies són les culpables del creixent dèficit i deute espanyol, com venim denunciant des de fa ja molt temps el Col·lectiu Emma. I com també dèiem des del Col·lectiu Emma, quan l’estat intervingui una autonomia, els mercats aplaudiran. Vist el panorama, què penseu que acabarà passant?\nFixem-nos en Catalunya. La intervenció de la Generalitat és possible, com ha dit el President Mas. Seria legítima? Hi ha una llei espanyola aprovada per majoria absoluta que ho empara. I aquesta llei ha estat aprovada amb els vots d’una majoria absoluta de diputats catalans al Congrés (CiU+PPC) que també formen majoria al Parlament. Amb aquestes votacions crec que la batalla de la legitimitat la tenim complicada.\n(Parèntesi: de vegades em costa entendre el que fa el nostre Govern, però gairebé mai sóc capaç d’entendre que fa CiU a Madrid; o potser sí que ho entenc, el que és encara pitjor).\nTornem, política ficció: intervindrà l’estat alguna autonomia? Ho hauria de fer si (i) l’autonomia no pot fer front a les seves despeses o deutes i/o (ii) si no té un pla per complir l’objectiu de dèficit de l’estat. Quina seria la primera autonomia? Tres candidats: País Valencià, Andalusia i Catalunya.\nCrec que al PP li encantaria fer-ho amb Andalusia però quedaria molt malament després d’haver mig perdut (o només mig guanyat) unes eleccions, tot i que si no presenta un pla de compleixi amb l'objectiu de dèficit públic donarà arguments legals per fer-ho. El País Valencià està governat pel PP, i intervenir-hi donaria un missatge molt fort a l’exterior: que s’atreveixen amb els seus.\nI Catalunya? Seguint amb la política ficció: no serà immediat. Fa any i mig que dic que crec que ens intervindran però que abans ens faran patir molt. Faran que la Generalitat continuï malvivint i forçaran la situació perquè siguin els propis catalans els que demanin la intervenció espanyola. Per exemple, la nova retallada de funcionaris ha afectat als que depenen de la Generalitat i no als de l’estat. Què han pensat molts funcionaris afectats? Que tan de bo depenguessin de l’estat! I fa unes setmanes em comentava un amic que treballa per la Generalitat que els volen treure no sé quins privilegis però per sort hi ha alguns aspectes que depenen de l’estat i per tant la Generalitat no els pot tocar. Sort de l’estat! I si algun mes els funcionaris de la Generalitat cobren més tard del compte? I si la Generalitat acumula més retards en pagaments a hospitals concertats, universitats o altres institucions o proveïdors? Potser molts pensaran (desitjaran!) que seria millor dependre directament de l’estat. O TV3: serà molt fàcil fer demagògia dient que hi ha diners per TV3 però no per a beques menjador o sanitat. I davant la disjuntiva (la falsa disjuntiva) molts estaran a favor de reduir TV3.\nÉs a dir, que no només ens ofegaran (derrota per asfíxia) sinó que a sobre crearan un sentiment d’autoodi dels catalans cap a les nostres institucions. I mentre no es faci la intervenció formal seguirà la intervenció informal, apretant-nos, ofegant-nos i humiliant-nos.\nPregunta legítima: “i quina és la teva proposta”? Crec però que abans haurien de donar un pla de viabilitat els autonomistes o els partidaris de la transició nacional. I no s’hi val dir que la situació és molt complicada, amb això ja hi podien comptar (o, si més no, tenir-ho com un escenari possible).\nJo, com he explicat vàries vegades (veure aquí i aquí), estic per seguir l'exemple americà. Tenim més raons, arguments i legitimitat que mai, sobretot perquè és l'única forma de preservar el benestar present i futur dels catalans.\nP.D. Ahir deia que estava cansat que em diguessin pessimista quan el temps ha confirmat que sóc realista. La confesió d'avui: també estic molt cansat que s'utilitzin arguments del tipus "prudència" o "paciència" enfront l'indepedentisme, quan és l'autonomia el que ens està portant al desastre.\nPosted by Salvador Garcia-Ruiz at 20:56 8 comentaris: Links to this post\nPosted by Salvador Garcia-Ruiz at 16:14 2 comentaris: Links to this post\nEn un entorn tan complicat com l'actual cal retallar tot gairebé tot. Però també hi ha marge per la política i per prioritzar: l'estat ha retallat un 34% l'aportació als museus de Barcelona mentre augmenta la del Prado un 2%, tot i que ja rep més del doble que tos els museus de Barcelona junts (veure informació aquí).\nL'entorn actual exigeix sacrificis de tothom gairebé tothom: Museu del Prado, defraudadors i família real, entre altres, estan exclosos. És a dir, tot i les limitacions pressupostàries l'estat té marge per la política d'estat, que en el cas de Catalunya passa per l'asfíxia de les nostres institucions (en aquest cas, els museus) mentre dóna suport a elements que vertebrin l'estat, com el Museu del Prado (o l'AVE Madrid-Galícia o molts altres exemples).\nL'estat té marge i prioritats, com ho demostra disminuint un 45% les inversions a Catalunya o un 34% l'aportació als museus de Barcelona. La pregunta no és però per què ho fa l'estat sinó per què ho permetem els catalans.\nPosted by Salvador Garcia-Ruiz at 19:53 Cap comentari: Links to this post\nLabels: Catalunya, economia, espoli\nPosted by Salvador Garcia-Ruiz at 9:06 2 comentaris: Links to this post\nMoments de qualitat: “es fan petons perquè estan enamorades”\nAl sofà, jo amb l’iPad, la Rosa mirant una sèrie i la Vinyet jugant. A la tele dues noies es fan un petó i la Vinyet diu sorpresa “mira, són dues noies!”. “Vinyet, es fan petons perquè estan enamorades”.\nAquests són els meus valors i els valors en els que vull educar els meus fills: un profund respecte pels altres.\nPotser algú pensa que els nens no han de veure segons quins programes. Hi estic d’acord, el Bisbe d’Alcalà mai hauria de sortir en horari infantil. No, rectifico, ni horari infantil ni res: quin espai han de tenir en la televisió pública els racistes? Doncs el mateix els homòfobs.\nNo és fonamentalisme: també els educaré que han de respectar i defensar la llibertat d’expressió de tothom, incloent la d’aquells que vagin contra els seus valors fonamentals, com la d'aquest crack d'Alcalà.\nPosted by Salvador Garcia-Ruiz at 20:25 Cap comentari: Links to this post\nEl ministre De Guindos ha explicat a Frankfurter Allgemeine que vol reformar la sanitat i l'educació. Per fer què? No idea. Però sanitat i educació no és competència de les comunitats autònomes?\nLa responsabilitat de Catalunya és defensar l'autogovern, però també defensar una sanitat i educació excel·lent, eficient i equitativa. I per part de l'estat, si volen reformar sanitat i educació, podrien començar per suprimir els ministeris (i funcionaris i depesa) coresponent. Per què ho necessiten si no té competències?\nI tornant a l'article de Carles Boix ("Cent dies frívols") que recomanava ahir, potser una opció seria recuperar competències, incloent sanitat i educació, de (gairebé) totes les autonomies:\nCal reformar el sistema autonòmic, absorbint totes les autonomies invertebrades que corren per Espanya i, alhora, pactant un sistema foral amb Catalunya.\nI tornant a Catalunya: els catalans hem de defensar que la Generalitat gestioni sanitat, educació i tot plegat no només per patriotisme, sinó també perquè fent-ho nosaltres mateixos els resultats són molt millors.\nPosted by Salvador Garcia-Ruiz at 23:22 Cap comentari: Links to this post\nLabels: educació, sanitat\nPosted by Salvador Garcia-Ruiz at 18:11 Cap comentari: Links to this post\nPosted by Salvador Garcia-Ruiz at 21:56 1 comentari: Links to this post


El dia que Catalunya va dir prou, de Pere Martí | Nosaltresllegim\nEl dia que Catalunya va dir prou, de Pere Martí\n@labutxaca @Grup62 @peremarticolom\nNosaltres, prepareu-vos a viure la sensació d’estar perseguits per un rellotge que avança amenaçadorament i que amb el seu tic-tac ens va dient que el nostre temps s’escola inexorablement, amb la qual cosa arribarem tard a fer realitat els nostres plans.\nPere Martí Colom escriu El dia que Catalunya va dir prou com si fos un dietari en què s’explica, dia a dia, el naixement de l’ANC (Assemblea Nacional Catalana), i com aquesta va arribar a dur a terme, amb un èxit total, els seus primers grans actes que estan esdevenint cabdals per al desvetllat sentiment independentista d’una majoria dels ciutadans de Catalunya i per al procés sobiranista de la nostra nació.\nEl llibre, que conté un interessant pròleg d’en Salvador Cardús i un no menys interessant epíleg de Vicent Partal, comença amb l’organització de la històrica manifestació de la Diada de l’any 2012 i amb tots els problemes que va haver de salvar l’ANC perquè aquesta fos tot un èxit de participació. Després fa un salt enrere fins a la gran manifestació del 10 de juliol de l’any 2010, organitzada per Òmnium Cultural, en un moment en què l’ANC encara estava en ple procés organitzatiu.\nA partir d’aquí passarem per l’acte de constitució de l’ANC, el 10 de març del 2012, al Palau Sant Jordi, amb quasi 6.000 participants i arribarem a la inoblidable Via Catalana de l’última Diada en la qual més d’un milió i mig de persones vam enllaçar Catalunya (i més enllà) de nord a sud.\nL’autor no defuig els problemes de protagonismes personals, ni tampoc les contradiccions patides per l’ANC durant el procés que va acabar amb l’esmentat acte de constitució del Palau Sant Jordi (10-3-2012), fet que és d’agrair per entendre que aquest procés no ha estat tot de flors i violes!\nTítol: El dia que Catalunya va dir prou\nAutor: Pere Martí\nAquesta entrada s'ha publicat en No ficció, Política i s'ha etiquetat amb Escrit originalment en català, Pere Martí Colom el 24 de febrer de 2014 per Jordi Príncep.\n← Testimoni de càrrec, de Joaquim Nadal Canadà, de Richard Ford →


Que quedi la salut i que torni el turisme | Diari de Tarragona\nQue quedi la salut i que torni el turisme\n05/01/2021 10:59 | Actualizado a 05/01/2021 10:59\nEl meu nom és FEHT i represento a la majoria del sector turístic de la província de Tarragona. Acabem de passar l’any més complicat de la nostra història, però malgrat tot ens hi hem esforçat. Fa temps invertint molt a la nostra destinació, la Costa Daurada i les Terres de l’Ebre, per convertir el conjunt de la Catalunya del Sud en un referent turístic europeu. I a més, aquest any, ens hem adaptat per donar les màximes garanties sanitàries a les famílies que ens han visitat.\nTot i l’esforç, no hem pogut dur a terme la nostra tasca amb normalitat i moltes persones s’han quedat sense feina, alguns establiments fins i tot no han pogut obrir i, els que ho han fet, amb unes condicions que mai haguéssim imaginat. I ho entenem, la salut és el més important i l’arribada de la Covid-19 ha trasbalsat les nostres vides i les dels nostres Governs que, dia rere dia, han anat prenent decisions sovint amb una sensació d’improvisació.\nI és per això que aprofitant la vostra visita anual, aquest any us voldríem demanar que ens ajudéssiu en les següents qüestions:\n- Que les vacunes funcionin i posem fi entre tots amb la pandèmia d’aquest Coronavirus; que tots no hàgim de lamentar més pèrdues entre els nostres éssers estimats i que els actuals malalts es recuperin del tot ben aviat.\n- Que tots els professionals i serveis sanitaris puguin tornar a la seva activitat en condicions normals; hem de recuperar el funcionament habitual del nostre preuat sistema sanitari.\n- Que recuperem una autèntica normalitat a la vida i les relacions entre les persones; volem tornar a ajuntar-nos, poder xerrar i relacionar-nos.\n- Que totes les administracions públiques i governs responsables estiguin prou encertats, àgils i determinats perquè prenguin ja les següents decisions que ajudin –de veritat– a la sostenibilitat del nostre sector turístic:\n- Ajudes econòmiques directes per a la supervivència de les empreses mentre duri la crisi.\n- Més flexibilització i mesures específiques per aplicar ERTO adaptats a la gravíssima situació concreta del sector.\n- Pressionar a les entitats financeres per allargar els crèdits i ampliar els ICO.\n- Reducció de les taxes i impostos per ajudar a la liquiditat que no tenen les empreses, donada la seva actual nul·la activitat, i així que no hagin de tancar.\n- Portar d’una vegada els recursos econòmics provinents dels Fons europeus destinats a la recuperació de l’activitat econòmica del turisme.\n- Posar en marxa un Pla de promoció potent per dinamitzar la destinació.\nBé, sabem que no són poques ni senzilles les coses que demanem, però sí són totes fonamentals perquè la Costa Daurada i les Terres de l’Ebre recuperin de nou el seu lideratge i col·laborin a la prosperitat de tota la Catalunya del Sud. Només així aconseguirem que milers de famílies puguin conservar els seus llocs de feina i que el turisme continuï essent cabdal per l’activitat i creixement econòmic del territori.\nCertament és una llarga llistes de coses, però no voldríem deixar-nos la més important: Salut i felicitat a totes les persones del nostre territori i de totes les parts del món que ens visiten.\nUs desitgem un bon viatge. Fins aviat!\nBerta Cabré: Presidente de la Federació Empresarial d'Hostaleria i Turisme de la província de Tarragona.


«Amb el Nou Estadi ple som més alts, més forts i més guapos»\nXavi Molina: Jugador del Gimnàstic de Tarragona\nEntrevista a Xavi Molina\nXavi Molina ofereix les seves impressions al Nou Estadi, on l'equip haurà d'afrontar els dos pròxims partits, vitals de cara a les opcions de permanència de l'equip.\nEl de la Canonja té clar que «després dels pròxims quatre partits es decidirà cap a on mirem»\nActualitzada 07/02/2017 a les 21:27\n—Quan les coses van malament, són els que tenen la veu més autoritzada els que acostumen a donar la cara. Podria explicar Xavi Molina com ha de treure aquesta situació endavant el Nàstic?\n—Dels pròxims quatre partits, tres són a casa. Només hem guanyat dos partits al Nou Estadi en el que va de temporada, però ens hem de fer molt forts davant dels nostres. Després dels pròxims quatre partits es decidirà cap a on mirem.\n—Després de guanyar a Lugo, l’equip es planta al Nou Estadi, contra l’Osca, en un d’aquests partits a casa on no es pot fallar. Doncs l’equip sí va fallar, empatant contra els aragonesos. Va ser una gran decepció per al vestidor?\n—Sí, perquè després de la victòria de Lugo estàvem convençuts de poder guanyar, treure els tres punts com fos contra l’Osca. Va ser una bona clatellada. Però l’equip, a la setmana següent, va donar la cara contra el Llevant. Amb el 2-0, l’equip, parlant malament, va treure un parell de pilotes. Ara, toca mirar a l’Alcorcón, i treure els tres punts com sigui.\n—Miri si és negativa la situació del Nàstic, que aquest diumenge visitaven al líder amb l’obligació, com a mínim, de puntuar.\n—Sí, però és la situació que tenim. En una altra situació, vas allí a veure què passa, però ara no és així. Ens hem de centrar en l’Alcorcón, que és tota una final.\n—Un Alcorcón que fa dues setmanes va guanyar al Llevant... I després, un Numància que ha reaccionat, i de quina manera!\n—Sí, però crec que a nosaltres els equips també ens tenen respecte, i saben que contra nosaltres no es poden confiar.\n—Han fet números?\n—Sí. Cadascú en fa. En parlem entre els companys, però no cal obsessionar-se. Els meus números és guanyar els tres pròxims partits a casa i veure què passa en el partit de fora –Saragossa–, on també anirem a guanyar.\n—El club ha posat diverses iniciatives en marxa per omplir el camp. Tot i que aquest equip no està per demanar res, quin és el missatge que li donaria a l’afició?\n—Que sabem que la situació és difícil. Si miren la classificació, potser no tenen ganes de venir al camp, però l’any passat van ser claus en la recta final del campionat, i aquest seran peça importantíssima per aconseguir la salvació. Amb el Nou Estadi ple som més alts, més forts i més guapos. Sentir que la gent està amb tu és molt important. Ara bé, si l’afició creu que l’equip no s’ho deixa tot, poden fer el que vulguin, però estic convençut que els donarem arguments per creure.\n—I vostè com es troba? Torna d’una lesió, però li està costant trobar el seu lloc.\n—Hi ha molta competència. El que jo he de fer és treballar perquè l’entrenador pugui confiar en mi. L’equip, defensivament, està bé, i els companys que estan jugant ho estan fent bé. He de fer el que he fet sempre: treballar i, quan m’arribi l’oportunitat, aprofitar-la.\n—Li agrada el sistema amb tres centrals i dos laterals?\n—Sí. Crec que l’equip pot jugar amb molts sistemes. Si l’entrenador creu que així podem tirar amunt, benvingut sigui. Si tens la pilota, aquest sistema és molt bo. El problema arriba quan no la tens.\n—Surten molts noms de jugadors de la mateixa plantilla per a substituir a Gerard Valentín quan aquest no estigui disponible. El seu, de moment, no l’ha dit ningú, encara que Xavi Molina pot jugar perfectament de lateral.\n—Si he de jugar, jugo del que sigui. Tinc unes condicions diferents a les de Gerard, però crec que puc ser vàlid allí.\n—Com veu els fitxatges del mercat d’hivern?\n—A Achille ja el coneixem. Crec que ens pot donar molt, i cada vegada està millor. Crec que tots ens ajudaran.\n—S’han produït també moltes baixes durant el mercat. Necessitava l’equip una neteja d’aquest tipus?\n—La realitat és que va arribar el mercat d’hivern i érem últims. Els que prenen decisions van decidir fer aquests moviments, i és normal que es prenguin mesures, passa a tots els clubs.\n—Es va confiar en la base de l’any passat. La barreja entre aquests jugadors i els nous fitxatges no ha funcionat. Per què?\n—Això m’agradaria saber. Hem fallat en moltes coses. Es parla de falta d’humilitat, o que hem canviat, i crec que no. Estem treballant més que l’any passat, ens cuidem més.\n—I la marxa de Vicente?\n—Amb ell he estat tres anys i mig, que és quan millor rendiment he ofert. Li tinc apreci, però


Telecinco ja té videoclub 'online'\nEL FUTUR DE LA INDÚSTRIA AUDIOVISUAL\nTuenti també prepara el desembarcament al sector\nEl vídeo per internet continua creixent. Telecinco ja té servei de videoclub de pagament i Tuenti serà la pròxima. A més, Voddler, l'Spotify del cinema, prepara l'aterratge a Espanya.\nAURI GARCIA MORERA Barcelona. 23/05/2011 00:00\n260x366 2. Ágora ha estat una de les primeres pel·lícules del videoclub de Telecinco. / T5 2. Ágora ha estat una de les primeres pel·lícules del videoclub de Telecinco. / T5\nLa setmana passada es va posar en marxa el videoclub online de Telecinco, que ofereix pel·lícules produïdes per Telecinco Cinema, la seva filial cinematogràfica. El servei es va inaugurar dimecres a la nit, de manera simultània a l'estrena per televisió d' Ágora , que va ser una de les primeres pel·lícules que s'hi van poder llogar, juntament amb altres productes de Telecinco Cinema com Alatriste , Che. El argentino , Imago Mortis o la reconeguda El laberinto del fauno.\nLes pel·lícules s'han de veure directament a la web oficial de la cadena, Telecinco.es, i tenen un preu d'1,42 euros, que es paguen enviant un SMS o fent una trucada telefònica. A canvi d'aquest pagament, es pot veure cada film tantes vegades com es vulgui, des d'un mateix ordinador, amb un límit de 48 hores.\nEl preu és inferior al de la majoria de videoclubs online o plataformes de pagament, on Telecinco també vol fer-se present. L'endemà de posar en marxa el servei, ja va fer públic un acord perquè les mateixes pel·lícules es puguin llogar a través d'Imagenio i del revolucionari Movistar Videoclub, un servei de vídeo per internet sense quota fixa que reprodueix les pel·lícules que es lloguen a la tele de sempre.\nVoddler, a punt\nTelecinco ha estat la primera cadena de televisió que ha creat un servei de televisió online de pagament, i ho ha fet tot just un mes després de saber-se que Voddler, que és conegut com l'Spotify del cinema, aterrarà a Espanya a la tardor. Marcus Bäck-lund, el màxim responsable de l'empresa, explicava en el comunicat oficial que "Espanya és una tria natural", entre altres coses, perquè no existeixen serveis del nivell de Voddler, que té acords de continguts amb 30 proveïdors, entre els quals hi ha les majors de Hollywood. Aquests acords fan que tingui un catàleg ple d'èxits com ara Gladiator o la saga Bourne .\nUna altra empresa que prepara el desembarcament al sector és la xarxa social Tuenti, segons ha dit el seu fundador, Zaryn Dentzel, en una entrevista a El País : "Llançarem pel·lícules i continguts de lloguer i amb altres vies de compra més enllà de la publicitat". Tot i així, Dentzel no s'atreveix a pronosticar si podrà estrenar-se aquest any: "Si fos per mi, el tindríem demà, però és complicat negociar amb els estudis de Hollywood", argumenta amb un cert pessimisme.\nMoviments als Estats Units\nFa unes setmanes, YouTube va materialitzar la seva entrada en el negoci dels videoclubs online , amb la inclusió de 3.000 títols de les majors , com els èxits recents Origen o El discurs del rei , en la modalitat de lloguer. Des del 2009, el portal de vídeo propietat de Google tenia centenars de pel·lícules antigues a disposició dels seus usuaris, gratuïtament. Ara, per primera vegada, també té continguts premium que no són gratuïts sinó de pagament, acostant-se cada cop més a altres serveis com Hulu o Netflix, que es diferencien en el fet que venen subscripcions i no el lloguer de continguts de manera individual.\nEl líder indiscutible del vídeo online de pagament és Netflix, que amb 20 milions de subscriptors és el servei individual que mou més trànsit d'internet als EUA. Segons un informe publicat per Business Insider , en les hores punta de trànsit, en té més que YouTube i que el programa de descàrregues BitTorrent sumats. En el global, tot i que no hi ha una diferència tan extraordinària, Netflix també és líder per davant de BitTorrent i YouTube. En una entrevista amb la mateixa web, el conseller delegat de l'empresa s'ha posat com a sostre arribar als 300 milions de subscriptors.


El president de la Generalitat i primer secretari dels socialistes catalans, José Montilla, ha acusat CiU i ERC de perjudicar el govern i les institucions catalanes amb la subhasta sobiranista que, segons ha dit, s'ha viscut aquesta setmana al Parlament. Montilla, que ha participat en el consell nacional del PSC que ha aprovat els candidats a les eleccions municipals per les poblacions petites i mitjanes, ha definit la seva formació com la força central del catalanisme assenyat, i ha assegurat que si el Constitucional retalla l'Estatut "no fallarem al poble català".\n31/03/2007 - 11.31 Actualitzat 31/03/2007 - 23.49\nDesprés de la tempesta d'aquesta setmana, els rostres dels membres de la direcció del PSC mostraven una mica més de tranquil·litat. I és que, en alguns moments, havien temut seriosament que el Parlament votés a favor que Catalunya no renunciava a la independència si el Constitucional retocava l'Estatut. El president José Montilla és conscient que haurà d'arbitrar mecanismes de cohesió més sòlids en el seu govern; però, avui, tocava repartir crítiques a parts iguals entre Esquerra i Convergència i Unió. El president català creu que ha estat un debat partidari on CiU i ERC han actuat guiats per les urgències de les tàctiques preelectorals i amb el qual han aconseguit danyar les institucions catalanes. També ha dit que en el debat sobre l'autodeterminació, com en altres temes, el més important no és el que es diu, sinó el que es fa.\nMontilla s’ha formulat una pregunta, la de si CiU ha actuat aquests dies amb frivolitat, oportunisme o seguint una estratègia. Posteriorment ha assegurat que la resolució presentada pel primer partit de l’oposició, i finalment retirada, sobre l'estat català, respon a una doble tàctica de CiU: “desgastar el govern a qualsevol preu i fer una oposició que els ajudi en la disputa dels espais electorals amb ERC”. El president ha afegit que CiU ha perdut la credibilitat i la centralitat política i s’ha preguntat què defensen els nacionalistes, si les tesis d’Artur Mas o les de Josep Antoni Duran Lleida. També ha emplaçat Mas a retornar al "camí de la responsabilitat".\nEl PSC ha decidit fer de la seva necessitat, virtut, i ha aprofitat la primera crisi amb els seus socis d'Esquerra, per reivindicar centralitat política davant del seu principal adversari, Convergència i Unió. Respecte a la possibilitat que la sentència del Tribunal Constitucional retalli alguns dels punts de l’Estatut d’Autonomia, Montilla ha assegurat que “no fallarem al poble català”.\nEl PP tampoc s’ha escapat de les crítiques del president català, concretament l’“actitud visceral” que mantenen els seus líders contra José Luis Rodríguez Zapatero i la seva política antiterrorista.\nEl consell nacional del PSC ha deixat enllestides totes les candidatures per a les pròximes municipals. L'alcalde de Barcelona, Jordi Hereu, ha demanat centrar l'agenda en els temes que interessen als ciutadans, però no s'ha estat d'acusar Convergència i Unió de banalitat política en fer compatible, diu, l'autodeterminació i no descartar un pacte amb el PP a Barcelona.\nMontilla reparteix crítiques


Les donacions de sang pugen un 8,3% durant 2021 a Balears - Notícies - Fundació Banc Sang i Teixits de les Illes Balears\nDurant l'any 2021 l’entitat ha organitzat 1.209 campanyes de donació de sang en 101 llocs diferents de les illes. 21.751 persones es van animar a donar, és a dir el 2,7% de la població balear en edat de donar. D'aquestes, 2.184 varen donar sang per primera vegada.\nDels 42.915 oferiments atesos (un 6% més que a l'any anterior) s'han aconseguit 37.889 donacions de sang (inclou 3.778 donacions per afèresis), el que suposa un augment del 8,3% respecte al exercici anterior. La mitja de donacions per col·lecta va pujar a 31 (10 més que al 2019). La taxa de donació en la població és de 47 donacions de sang per cada 1.000 habitants d'entre 18 i 66 anys, que és la franja d’edat en la que es pot donar.\nPer illes, a Mallorca es va obtenir el 85,6% de les donacions de sang de Balears, un total de 32.417 (un 5,4% més que a l’any anterior), en 1.028 campanyes. A Menorca, es va recollir el 8,3% de totes les donacions, 3.158, (16,8 % d’increment) a 103 campanyes. A les Pitiüses hem tornat a visitar Formentera, s’han organitzat 78 campanyes on es va aconseguir el 6,1% de les donacions a les illes, concretament 2.314, un 51% més que l’any anterior.\nEl municipi amb major taxa va ser Búger amb 83,9 donacions per cada mil habitants, seguit de Ferreries, amb 81,8.\nGràcies a la solidaritat balear, la nostra comunitat autònoma ha estat autosuficient per 13è any consecutiu. S'han distribuït 33.489 concentrat d'hematies per a transfusió (7,71% més que l'any 2020) i 6.040 unitats de plaquetes (0,89% més). De la totalitat de plasma obtingut, 1.089,90 litres (9,8%) es destinen a transfusió i 10.010,99 litres per l'obtenció de medicaments. D'aquests medicaments s'han enviat als hospitals 19.119 flascons d'albúmina, 3.933 vials de gammaglobulines i 1.247 vials de prolastina.\nPer altra banda, el Banc de Teixits va obtenir 1.116 unitats de teixit osteotendinós gràcies a la solidaritat de les famílies de 22 donants cadàvers. Els teixits distribuïts van permetre 1.179 implants a 908 pacients, el que representa una pujada del 23,4% respecte de l'any anterior.\nLes donacions de còrnies han augmentat un 30%; s'han aconseguit un total de 108 i s'han distribuït un total de 82 còrnies. 72 mares donants donaren 429,58 litres de llet l'any passat que han servit per subministrar 349,25 litres de llet materna (un 27% més que l'any 2020) per 137 nounats, fonamentalment nadons d'extrem baix pes, inferior a 1.500 g. Aquesta xifra és la més alta de la història del Banc de Llet Materna.\nCal destacar que el BSTIB va rebre dos premis nacionals: Premi Nacional de promoció de la donació de sang de la SETS i Premi al millor resultat d'investigació del XLI Congrés de la SEMFYC. També participa a 4 projectes d'investigació i s'han assolit 9 publicacions a revistes científiques.\nEl Banc de Sang es va sotmetre a diverses auditories: internes, de seguiment del compliment dels requisits de la Norma ISO 9001:2015, auditoria documental de Grifols, auditoria de recertificació del CAT i de renovació de l'autorització sanitària de funcionament de la Conselleria de Salut i Consum. A escala institucional es van auditar els comptes anuals.\nResum dels assoliments del BSTIB al 2021\nDurant 13 anys seguits la CAIB ha estat autosuficient pel que fa les donacions de sang.\n137 nadons prematurs han rebut llet materna, la xifra més alta des de que es va crear el Banc de Llet Materna. S’ha distribuït un 27% més llet materna a les unitats de nounats.\nA nivell institucional es van auditar les comptes anuals.\nInfografía Memoria 2021\nMemòria Banc de Sang i Teixits 2021\t(PDF\t4,22 Mb)


Un projecte sobre les cooperatives d’habitatge guanya la cinquena Beca Joan Peiró - Ajuntament de Mataró\nUn projecte sobre les cooperatives d’habitatge guanya la cinquena Beca Joan Peiró\nEl guanyador és l’arquitecte mataroní Diego Sáez Ujaque amb el projecte “Les cooperatives d...\nEl guanyador és l’arquitecte mataroní Diego Sáez Ujaque amb el projecte “Les cooperatives d’habitatge a Mataró (1965-1990). Expansió i consolidació de la ciutat?”\nEl president de la Fundació Unió de Cooperadors, Sergi Morales, i la portaveu del jurat, Margarida Colomer. Foto: Ajuntament\nEl president de la Fundació Unió de Cooperadors i regidor d’Ocupació i Empresa, Sergi Morales, ha presidit aquesta tarda l’acte de presentació del guanyador de la 5a convocatòria de la Beca Joan Peiró convocada per la Fundació Unió de Cooperadors de Mataró. La beca l’ha guanyada l’arquitecte mataroní Diego Sáez Ujaque amb el projecte “Les cooperatives d’habitatge a Mataró (1965-1990). Expansió i consolidació de la ciutat?”. L’acte de lectura del veredicte s’ha celebrat a Cafè de Mar i la historiadora Margarida Colomer ha actuat com a portaveu del jurat.\nDiego Sáez, de 42 anys, té un postgrau en Ecohabitar, un màster de Sostenibilitat i un d’Intervenció Sostenible al Medi Construït. Actualment cursa el doctorat en Sostenibilitat i treballa com a investigador en formació FI2019 AGAUR. És autor de diverses publicacions científiques en l’àmbit de l’urbanisme i la sostenibilitat.\nLa Beca Joan Peiró té per objectiu fomentar la recerca entorn l’economia social i la recuperació de la memòria històrica del moviment cooperativista obrer. Està dotada amb 3.000 euros i el guanyador té un any per elaborar el treball de recerca. D’acord amb les bases, la meitat del premi es fa efectiu a l'inici, un cop proclamat el projecte seleccionat, i la resta quan s’hagi acabat de confeccionar el treball i el jurat n’hagi determinat la qualitat. Els treballs guardonats queden en propietat de la Fundació Unió de Cooperadors de Mataró durant els dos primers anys, temps durant el qual els pot publicar sencers o en part.\nAquesta beca va néixer l'any 2006 a iniciativa de la pròpia Fundació Unió de Cooperadors de Mataró i la Cooperativa de Vivendes de la Unió de Cooperadors amb l’objectiu de fomentar la recerca entorn l’economia social i la recuperació de la memòria històrica del moviment cooperativista obrer. La beca porta el nom de l'insigne sindicalista i polític, mataroní d'adopció, Joan Peiró i Belis, nascut a Sants (Barcelona) el 1887. Va ser secretari general de la CNT en els anys 20 i ministre d'Indústria durant la Segona República Espanyola. Peiró va morir afusellat per les autoritats franquistes el 24 de juliol de 1942, a Paterna (València).\nLa primera convocatòria va premiar Miguel Garau Rolandi i Enrique Tudela Vàzquez pel treball de recerca “Fabricant cultura - La contribució de "Cristalleries de Mataró" a la cultura obrera i popular de la ciutat de Mataró. (1920-1936)”. La següent convocatòria no es va poder celebrar en les dates previstes i l’any 2009 es va decidir que la dotació econòmica corresponent es traslladaria per a la convocatòria que es faria al 2011, motiu pel qual es van atorgar dues beques enlloc d’una: “Experiències del passat, projectes de futur; organitzar el treball cooperativament”, presentat per Elba Salas Mansilla i David Andreu Solà i “Mataró Cooperatives, passat, present i futur”, presentat per Carme Díaz Corral. A més, el 2012 es va celebrar l’Any Internacional del Cooperativisme. La tercera convocatòria va tenir lloc l'any 2014, de la qual van resultar guanyadors Jordi Ibarz Gelabert i Martín Iturralde Valls, pel seu treball "Gent del vidre. Un segle de cooperativisme en la fabricació del vidre de Catalunya. 1890-1990". La guanyadora de la quarta convocatòria (2016-2017) va ser Mariona Zamora Juan, amb el treball “Emprenedoria cooperativa i incidència social: una aproximació des de la perspectiva de gènere”.


Escola Cau de la Guineu | Passes que ens van fent grans!! | Pàgina 4\nQuotes material escolar 2018-2019\nMaria del Mar17/03/18\nAvui a l’escola ha arribat al Maria, és una fotògrafa!!!!\nHa viatjat per tots els països, i ens ha portat fotografies de com ella ha vist el nostre planeta!!!!\nNecessita herois i heroïnes que l’ajudin a canviar-lo. A la nostra escola, hem començat a tenir grans idees per fer un planeta més net, més responsable, més…. aquest propera setmana ens espera un gran repte!!!!\nSi voleu saber els horaris de les activitats, clique sobre el curs que us interessi:\np3 p4 p5 1r 2n 3r 4t 5è A 5è B 6è\nI aquí us deixem un petit vídeo de quan ha arribat la MARIA la fotògrafa.\nGeneral, Portada 1r, 2n, 3r, 4t, 5è, 6è, Curs 2017-2018, Festes, Medi ambient, P3, P4, P5, projecte, Setmana Cultural 0\nAixí viuen els cavalls!!!!\nEls petits de l’escola estem coneixent els cavalls, mireu quina n’hem fet!!! Hem portat tots els cavalls que teníem a casa, i amb caixes de sabates, els hi hem fet els estables!!! La Maria de P5 ens ha portat el seu menjar preferit!\nHem gaudit molt jugant-hi!!!!\nGeneral, Infantil, P3, Portada Curs 2017-2018, P3, projecte 0\nComencem a collir verdures del nostre hort!!!!\nMaria del Mar16/03/18\nAvui en els tallers d’infantil hem collit quatre carxofes!!!!\nTambé hem començat a trobar alguns animalons a l’hort, la primavera s’acosta!!!! us proposem un joc, us deixem unes fotografies a veure si els trobeu!!!\nInfantil, L'Hort de l'escola, P3, P4, P5, Portada Curs 2017-2018, Hort, P3, P4, P5, Tallers 0\nMaria del Mar08/03/18\nEls petits de l’escola, hem començat fa uns dies un nou projecte. Estem emocionats descobrint tantes coses dels cavalls!!!\nCom podeu veure som uns grans artistes fent un mural ple de cavalls o fent les ferradures que porten a les peülles.\nInfantil, P3, Portada Art, Curs 2017-2018, foto grup, P3, Plàstica, projecte 0\nUna escola diferent!!!!\nAvui, ens hem trobat aquestes imatges poc habituals en el nostre dia a dia!!!\nEstimo els arbres… Llegeix més»\nGeneral, Infantil, Portada Curs 2017-2018, famili-escola 0\nBenvingut GUIM i Benvinguda GUIDA!\nL’Elena i la Miriam han sigut mares! Moltes felicitats!\nBenvinguts al món GUIM i GUIDA!\nRes per mostrar entre el 18 de juliol de 2019 i el 17 de setembre de 2019.


Programa Pedagògic: Cicles superiors | Ateneus de fabricació\n/Programa Pedagògic: Cicles superiors\nLes activitats del Programa Pedagògic, fruit de la col·laboració entre l’Ajuntament i el Consorci d’Educació de Barcelona, estan dirigides a l’àmplia comunitat educativa de la ciutat (alumnes, professorat, centres d’educació primària i secundària obligatòria i post obligatòria; així com altres professionals, com ara tècnics d’educació, serveis educatius, entre d’altres).\nEs pretén arribar a tots els centres escolars de la Zona Nord ampliant l’oferta al districte de Nou Barris i a tota la ciutat. Aquest programa es realitza de forma coordinada amb el Consorci d’Educació de Barcelona.\nEl Programa Pedagògic ofereix als centres educatius la possibilitat de realitzar les següents activitats:\n-Una visita mitjançant la qual l’alumnat pot conèixer l’equipament (1 sessió).\n-Una visita-taller que, a més a més, dóna la possibilitat de fer un disseny i fabricar un objecte senzill en tecnologia làser o 3D (1 sessió).\n-Desenvolupar un projecte de centre (+ de 2 sessions), inclou una visita.\n-Acompanyar i donar assessorament a treballs de recerca de l’alumnat.\n– Formació de professorat.\nEn 2016 un 14% del programa pedagògic ha estat adreçat a escoles de cicle superior, tant escoles de disseny com universitats.\nL’Ateneu Fabricació Ciutat Meridiana (AFCM) , amb el programa pedagògic posa a l’abast de les universitats la fabricació digital, facilitant el suport i assessorament en el disseny i fabricació de projectes.\nAquest és el segon any que treballem amb la professora Noemí Santiveri de Pedagogia Aplicada de la UAB, que en el vídeo que us presentem ens explica com introdueix la fabricació digital i la filosofia DIY en projectes educatius.\nL’ús creatiu de la tecnologia en graus de ciències de l’educació permet assolir les competències digitals dels futurs docents i educadors. És per aquest motiu que en l’assignatura de Comunicació i Interacció Educativa II es realitzen diversos projectes que assoleixin aquesta fita. Un d’ells és el que us presentem en el vídeo: projectes emmarcats en l’educació social que requereixin la creació, disseny i impressió d’objectes en 3D. Un factor que considerem vital és la contextualització del projecte.


Naturalesa i marc legal\nEl Col·legi d’Enginyers Tècnics Industrials de Tarragona és una corporació de dret públic, de caràcter professional, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat d’obrar per al compliment de les seves finalitats. Es regeix per la Llei 7/2006, de 31 de maig, de la Generalitat de Catalunya, i per aquests Estatuts.\nCom a corporació de dret públic i en l’àmbit de les seves funcions públiques, el Col·legi actua sota el dret administratiu i exerceix les potestats inherents a l’Administració pública. En aquest àmbit d’actuació, el Col·legi està subjecte al règim de responsabilitat patrimonial de les administracions públiques.\nEn l’exercici de les seves funcions privades, el Col·legi resta sotmès al dret privat.\nDomicili i àmbit territorial\nEl domicili del Col·legi és a Tarragona, a l’avinguda de Roma, núm. 7, i l’àmbit territorial de la seva jurisdicció són les comarques de la circumscripció de Tarragona; és a dir, l’Alt Camp, el Baix Camp, el Baix Ebre, el Baix Penedès, la Conca de Barberà, el Montsià, el Priorat, la Ribera d’Ebre, el Tarragonès i la Terra Alta.\nEl Col·legi estarà integrat pels enginyers tècnics industrials, els pèrits industrials i els tècnics industrials així com els titulats d’ensenyaments universitaris de grau de totes les enginyeries tècniques industrials, sempre que gaudeixin de títols oficials o degudament homologats, ho sol·licitin al Col·legi i compleixin la resta de requisits exigits pels presents Estatuts.\nPer a l’exercici professional dins l’àmbit territorial establert a l’article 3 d’aquests Estatuts, és requisit legal necessari estar col·legiat.\nLa llei atorga al Col·legi la finalitat essencial de vetllar perquè l’actuació i l’exercici professional dels seus col·legiats respongui als interessos i les necessitats de la societat, i especialment la de garantir el compliment de la bona pràctica i de les obligacions deontològiques de la professió.\nTambé té com a finalitat l’ordenació de la professió dins el marc legal aplicable i la defensa i garantia de la llibertat d’actuació professional, així com la representació dels interessos professionals dels seus col·legiats.\nFuncions públiques del Col·legi\nLes funcions públiques pròpies del Col·legi, que s’exerceixen en règim d’autonomia, són les següents:\na) Garantir que l’exercici professional s’adeqüi a la normativa, la deontologia i les bones pràctiques, i que es respectin els drets i els interessos dels destinataris de les actuacions professionals.\nb) Vetllar pels drets i pel compliment dels deures i les obligacions dels col·legiats i perquè no es produeixin actes d’intrusisme, de competència deslleial o altres actuacions irregulars en relació amb la professió, adoptant, si s’escau, les mesures i les accions establertes per l’ordenament jurídic.\nc) Exercir la potestat disciplinària sobre els col·legiats en els termes establerts per la Llei, per aquests Estatuts i pels reglaments disciplinaris i deontològics que els desenvolupin.\nd) Visar els projectes i els treballs dels col·legiats en els termes i amb els efectes que estableix la normativa corresponent.\ne) Lliurar l’habilitació per a l’exercici professional, en el cas que la llei estableixi aquest requisit.\nf) Promoure i facilitar la formació contínua dels col·legiats que permeti garantir la seva competència professional.\ng) Adoptar les mesures necessàries per facilitar l’exercici professional no permanent, en compliment del que estableixen la normativa de la Unió Europea i les lleis.\nh) Col·laborar amb l’administració pública mitjançant la participació en òrgans administratius quan així es prevegi legalment i emetre els informes que els siguin requerits per òrgans o autoritats administratius i judicials.\ni) Informar sobre els projectes de disposicions generals que afectin l’exercici de la professió o al Col·legi.\nj) Fomentar l’ús de la llengua catalana entre els col·legiats i en els àmbits institucionals i socials en els quals s’exerceix la professió.\nk) Informar en els processos judicials i administratius en els quals es discuteixin qüestions relatives a honoraris professionals.\nl) Aprovar els pressupostos i regular i fixar les aportacions dels col·legiats.\nm) Les altres funcions de naturalesa pública que li atribueixi la legislació vigent.\nAltres activitats col·legials\n1. Fomentar i prestar serveis en interès dels col·legiats i la professió en general.\nGestionar el cobrament de les remuneracions i honoraris professionals a petició dels col·legiats, d’acord amb el que estableixin aquests Estatuts i el Reglament corresponent.\nIntervenir, per via de mediació o d’arbitratge, en els conflictes professionals que es puguin donar entre col·legiats o entre aquests i terceres persones, si ho sol-liciten de comú acord les parts implicades.\nCol·laborar amb les associacions i altres entitats representatives dels interessos ciutadans directament vinculades amb l’exercici professional.\nFacilitar informació en matèria d’honoraris professionals, respectant sempre el règim de lliure competència.\nCustodiar, a petició del col·legiat, la documentació pròpia de l’activitat que els col·legiats estiguin obligats a guardar per disposició legal.\nInformar de totes les normes relatives a l’exercici professional que proposin els municipis i el Govern de la Generalitat de Catalunya, i les que elaborin l’Estat i la Unió Europea, en el supòsit que se li sol·liciti directament o mitjançant el Consell de Col·legis d’Enginyers Tècnics Industrials de Catalunya.\nInformar, participar i assessorar en l’elaboració de plans d’estudis a l’ensenyament de l’enginyeria industrial i de grau.\nFormar part dels patronats universitaris, de les escoles universitàries i dels consells socials de les universitats.\nParticipar en els consells, els jurats o els òrgans consultius de les administracions públiques, a requeriment d’aquests.\nExercir la representació i defensa de la professió davant els tribunals de justícia, les administracions públiques, les corporacions, les institucions, les entitats i els particulars, amb legitimació per ser part en tots els processos que afectin els interessos professionals i exercir el dret de petició d’acord amb les lleis.\nExercir funcions d’arbitratge de dret privat en els assumptes que li siguin sotmesos.\nFacilitar les llistes de col·legiats que puguin ser requerits per intervenir com a pèrits en els assumptes judicials o designar-los per si mateix, segons s’escaigui.\nInformar i assessorar els col·legiats sobre l’ordenament jurídic relatiu a l’exercici de la professió.\nVetllar, i intervenir si cal, per la retribució adequada dels titulats que exerceixin la seva professió per compte d’altres o vinculats a empreses, i mantenir un contacte estret amb els negociadors de convenis col·lectius, i vigilar les disposicions que els despleguin i que els afectin.\nTotes aquelles altres funcions que redundin en benefici dels interessos professionals dels col·legiats o que li atribueixi la normativa aplicable.\nPer ingressar al Col·legi d’Enginyers Tècnics Industrials de Tarragona són necessaris els següents requisits:\n1. Estar en possessió de qualsevol de les titulacions a què fa referència l’article 4.1 d’aquests Estatuts.\nNo estar sotmès a causa d’incompatibilitat, ni condemnat a inhabilitació per sentència ferma.\nNo estar sotmès a cap causa d’inhabilitació o suspensió en l’exercici de la professió.\n4. Presentar la sol·licitud d’incorporació i satisfer la quota d’ingrés al Col·legi.\nAdmissió o denegació de la sol·licitud\nLa Junta de Govern, analitzada la documentació tingui per convenient, acceptarà\no denegarà les sol·licituds d’incorporació en el termini de dos mesos. Transcorregut aquest termini, la sol·licitud es considerarà admesa. La denegació, si s’escau, haurà de ser expressa i motivada, i en contra es podrà\ninterposar recurs contenciós administratiu d’acord amb la vigent legislació.\nEl transcurs de dos mesos des de la notificació de l’acord de suspensió sense que l’interessat hagi recorregut o hagi corregit els defectes advertits o aportat la documentació sol·licitada, comportarà la caducitat i l’arxiu de la sol·licitud.\nExercici ocasional de l’activitat professional\nLa incorporació al col·legi professional no és necessària si es tracta de professionals de la Unió Europea, domiciliats de forma permanent i col·legiats a qualsevol país de la Unió, que desitgin exercitar la professió amb caràcter ocasional a Catalunya. En aquest supòsit, són d’aplicació les normes comunitàries corresponents.\n1. La baixa en el col·legi es pot produir:\na) A petició de la persona col·legiada. b) Per l’incompliment reiterat del pagament de les quotes col·legials, d’acord amb\nel procediment establert en aquests Estatuts. c) Per la pèrdua dels requisits exigits per la col·legiació. d) Per expulsió, de conformitat amb el que disposa el règim disciplinari. e) Per incompliment de les sancions econòmiques imposades.\nEn el supòsit de baixa per impagament, l’abonament dels imports pendents i els interessos legals comporta la rehabilitació automàtica de l’alta col·legial, excepte en els supòsits que romangui algun altre motiu de baixa.\nLa baixa col·legial implica automàticament la suspensió en l’exercici professional.\nDrets i deures dels col·legiats\nDrets dels col·legiats\nEls col·legiats gaudiran dels següents drets:\nExercir la professió, d’acord amb les lleis i aquests Estatuts, en tot el territori de l’Estat Espanyol, i en compliment de la normativa comunitària i, eventualment, de l’establert pels diferents estats de la Unió Europea, a tot el territori d’aquesta. Els col·legiats solament podran estar subjectes al deure de comunicació al col·legi professional on hagin de prestar els seus serveis.\nTenir accés a l’ús i aprofitament de tots els béns i serveis prestats pel Collegi.\nPrendre part en les votacions i deliberacions de les juntes generals en la forma prevista en aquests Estatuts.\nSer elector i elegible als càrrecs de la Junta de Govern del Col·legi, d’acord amb el que s’especifica en aquests Estatuts.\nDur a terme els encàrrecs de la seva competència que li siguin sol·licitats pel Col·legi o que els puguin correspondre per torn, d’acord amb el reglament que amb aquest efecte s’aprovi.\nDisposar de l’ajuda del Col·legi quan es lesionin els seus drets o interessos professionals.\nRebre informació de les activitats col·legials i participar-hi a través dels mecanismes que es determinin en cada cas.\nPodran actuar en l’àmbit territorial del Col·legi els professionals que, sense estar col·legiats s’habilitin per a una actuació professional concreta, mitjançant una comunicació per escrit al Col·legi, d’acord amb els convenis que el Col·legi tingui subscrits amb altres corporacions.\nLa Junta de Govern habilitarà aquests professionals sota el principi de reciprocitat.\nDeures dels col·legiats\nActuar segons les normes i tècniques pròpies de la professió.\nSeguir una formació continuada.\n3. Cobrir mitjançant una assegurança els riscos de responsabilitat en què puguin incórrer a causa de l’exercici professional.\nComplir els Estatuts i els acords de la Junta General i la Junta de Govern.\nAtendre les càrregues que, amb caràcter general, es fixin i satisfer les quotes\nordinàries i extraordinàries que s’imposin per al manteniment del Col·legi, així com les que els Estatuts fixin amb caràcter obligatori.\nEls col·legiats que, dintre del període establert, deixin de pagar dues quotes semestrals, amb la instrucció prèvia del corresponent expedient, podran ser donats de baixa del Col·legi, i perdran tots els seus drets fins que no satisfacin les quotes pendents, més els interessos, i les successives que s’hagin imposat als altres collegiats dintre del període de la baixa.\nA efectes col·legials, els col·legiats hauran de designar un domicili i comunicaran per escrit a la Secretaria del Col·legi els canvis de domicili i les absències que siguin superiors a dos mesos consecutius.\nA tots els efectes col·legials, s’entendrà com únic domicili el que consti en la Secretaria del Col·legi i seran eficaces les notificacions que s’hi adrecin.\nEls col·legiats, en l’exercici professional, actuaran dintre de la legalitat vigent i amb absolut respecte al codi deontològic vigent. Concretament, hauran d’actuar amb el major zel en l’execució dels encàrrecs que rebin i guardaran el secret professional.\nEls col·legiats podran fer-se càrrec d’un encàrrec fet a un altre company, d’acord amb les normes de deontologia i ètica professional.\nAbstenir-se d’actuar quan concorri alguna incompatibilitat legal o quan sorgeixi conflicte d’interessos amb els destinataris dels seus serveis.\n12. Al secret professional d’acord amb la Constitució i la legislació aplicable.\nPosar els seus coneixements i la seva capacitat professional a la disposició de l’Administració en els supòsits de risc greu, de catàstrofe o de calamitat pública.\nObservar, envers els òrgans de govern del Col·legi, la disciplina adient i els deures d’harmonia professional entre els col·legiats.\nSotmetre a visat i registre del Col·legi la documentació de caràcter professional que presenti davant els organismes oficials.\nSotmetre les diferències professionals que es produeixin entre col·legiats a l’arbitratge i a la conciliació del Col·legi.\nÒrgans del Col·legi\nLa Junta General és l’òrgan sobirà del Col·legi, i com a tal delibera sobre qualsevol assumpte d’interès general, adopta els acords en l’àmbit de la seva competència i controla l’activitat de la Junta de Govern.\nComposen la Junta General la totalitat de col·legiats que es trobin en l’ús dels seus drets i al corrent de les seves obligacions col·legials, cinc dies abans de la celebració de la mateixa.\nEls acords de la Junta General obliguen la Junta de Govern i tots els col·legiats inclosos els absents, els dissidents i els que s’abstinguin.\nLes juntes generals podran ser ordinàries i extraordinàries. La Junta General haurà de reunir-se al menys un cop a l’any en sessió ordinària.\nLa Junta General Ordinària\n1. La Junta General Ordinària té les següents funcions:\na) Examinar i aprovar la memòria del Col·legi, els estats financers i la liquidació del pressupost de l’exercici anterior.\nb) Examinar i aprovar el pressupost del Col·legi i les quotes col·legials de l’exercici següent.\nc) Analitzar i aprovar, si s’escau, la gestió de la Junta de Govern.\nd) Examinar l’informe de l’auditoria, si s’escau.\ne) Examinar i aprovar, si s’escau, les propostes que constin a l’ordre del dia de la convocatòria.\nf) Elegir els càrrecs reglamentaris quan sigui procedent.\ng) Totes aquelles que no estiguin específicament atribuïdes a la Junta General Extraordinària.\nLa Junta General Ordinària per examinar i aprovar el pressupost de l’exercici següent se celebrarà necessàriament durant el darrer trimestre de l’any.\nLa Junta General Ordinària, per examinar i aprovar la memòria del Col·legi, els estats financers, la liquidació del pressupost de l’exercici anterior, la gestió de la Junta de Govern i l’informe d’auditoria, si s’escau, s’ha de convocar dins dels primers quatre mesos de l’any.\nLes juntes generals s’han de convocar amb una antelació mínima de quinze dies naturals, llevat dels casos d’urgència estimats pel degà, cas en què es reduirà el termini a un mínim de quaranta-vuit hores, i aquells en què s’hagi de produir l’elecció de càrrecs, en què l’antelació mínima serà de quaranta cinc dies.\nLa convocatòria ha de ser efectuada pel degà o la persona que el substitueixi i amb l’acord previ de la Junta de Govern, llevat de casos excepcionals, en què es podrà prescindir de la signatura del degà o de l’acord de la Junta. En aquests casos, perquè pugui ser vàlida la convocatòria, en començar la reunió general, i amb caràcter previ a aquesta, la Junta General l’haurà de ratificar o validar.\nLa convocatòria ha de contenir, a més del lloc, la data i l’hora de la reunió, l’ordre del dia, i s’hi ha d’indicar la data i l’hora per a la segona convocatòria, la qual que s’ha de reunir sempre en el mateix lloc que la primera.\nLlevat que per llei o reglament s’estableixi una altra cosa, la convocatòria per a les juntes generals s’ha de fer mitjançant la publicació en un periòdic de gran difusió a la província i anunciar-se al tauler d’anuncis. També s’ha de notificar a tots els col·legiats, llevat dels casos d’urgència, en què es podrà prescindir d’aquest últim requisit, i sens perjudici que es puguin utilitzar complementàriament altres mitjans de comunicació social.\nDes de l’endemà de la convocatòria fins al dia de la celebració de la Junta General, la documentació dels assumptes que s’hi hagin de tractar ha d’estar a disposició de tots els col·legiats a la Secretaria del Col·legi.\nPresidència de les juntes\nLa Junta ha de ser presidida per qui exerceixi el càrrec de degà i ha d’actuar de fedatari com a secretari el que ho sigui de la Junta de Govern.\nQuan per absència o dimissió no es puguin cobrir les funcions de degà o secretari, ni sigui possible cobrir-les per l’ordre regular de successió o substitució, aquests s’elegiran en començar la Junta General i solament per a aquesta reunió.\nLes juntes generals extraordinàries han de tenir el mateix tràmit que les ordinàries i han de ser convocades a iniciativa de la Junta de Govern o del seu degà, o bé com a conseqüència de sol·licitud formulada per escrit del vint per cent, com a mínim, dels col·legiats. En aquest cas, des de la petició a la celebració de la reunió, no pot transcórrer més d’un mes. La sol·licitud ha de fixar els assumptes que s’hi hagin de tractar.\nLa Junta quedarà vàlidament constituïda, en primera convocatòria, amb la presència de la majoria absoluta dels col·legiats. En segona convocatòria, quedarà vàlidament constituïda sigui quin sigui el nombre d’assistents; sempre llevat dels casos en què es requereixi un quòrum especial.\nEn començar la sessió cal verificar l’assistència i fer la lectura de l’ordre del dia i l’acta de la sessió anterior per sotmetre-la a aprovació.\nCompetència de les juntes extraordinàries\nLes juntes generals extraordinàries són competents per aprovar o modificar els Estatuts, autoritzar la venda o alienació de béns immobles de la corporació, aprovar específicament o censurar l’actuació de la Junta de Govern o dels seus membres, aprovar les aportacions extraordinàries i en tots aquells casos que la llei, el Reglament o els Estatuts ho disposin.\nPer prendre acords que comportin la dissolució del Col·legi, és necessari que votin a favor un mínim de les tres quartes parts dels col·legiats que tinguin la residència professional dins l’àmbit territorial del Col·legi.\nNo obstant l’anterior, l’acord de fusió de dos col·legis professionals o més ha de ser adoptat per la junta o assemblea general extraordinària dels col·legiats que pretenguin fusionar-se, per majoria simple dels col·legiats assistents, i ha de ser aprovat per mitjà d’un decret del Govern, amb l’informe previ del Consell de Collegis d’Enginyers Tècnics Industrials de Catalunya.\nLa direcció i administració del Col·legi està atribuïda a la Junta de Govern, que es compon d’un degà, dos vicedegans, un secretari, un vicesecretari, un interventor, un tresorer i quatre vocals.\nSón atribucions de la Junta de Govern:\na) Resoldre l’admissió, la suspensió i l’expulsió de col·legiats, amb els expedients corresponents previs.\nb) Exercir la funció disciplinària.\nc) Vetllar perquè la conducta dels col·legiats s’adapti a les normes de l’ètica professional.\nd) Vigilar i impedir l’intrusisme.\ne) Aprovar el Reglament de règim interior de la Junta de Govern i proposar a la Junta General l’aprovació del Reglament de funcionament general interior del Col·legi.\nf) Convocar juntes generals, elaborar l’ordre del dia, executar els acords d’aquestes i convocar eleccions quan sigui procedent.\ng) Defensar en tot moment els interessos del Col·legi i dels col·legiats quan sigui necessari.\nh) Promoure tot allò que s’estimi beneficiós per al Col·legi i els interessos professionals.\ni) Informar quan sigui requerida degudament pels organismes competents.\nj) Recaptar, distribuir i administrar els fons del Col·legi.\nk) Fixar les quotes de percepció periòdica.\nl) Elaborar els pressupostos i la seva liquidació, i els estats financers per sotmetre’ls a l’aprovació de la Junta General.\nm) Fomentar les relacions cordials entre el Col·legi i els col·legiats.\nn) Evacuar consultes i emetre dictàmens.\no) Informar els col·legiats de les qüestions corporatives que puguin ser del seu interès.\np) I, en general, dirigir i administrar el Col·legi, prendre acords i realitzar les funcions que es creguin oportunes per a un eficaç compliment de les finalitats essencials del Col·legi, sempre que no siguin competència de les juntes generals.\nFreqüència de les reunions\nLa Junta de Govern s’ha de reunir com a mínim una vegada cada dos mesos, i tantes vegades com la convoqui el degà, amb una antelació mínima de dos dies, o bé quan ho sol·liciti una tercera part dels seus components. També pot establir un reglament de règim interior per al seu funcionament.\nCada membre té un vot i els acords s’han de prendre per majoria dels assistents amb dret a vot. El vot del degà serà diriment en cas d’empat.\nRequisits per ser membre de la Junta de Govern\nPer formar part de la Junta de Govern és necessari:\na) Ser col·legiat amb residència professional dins la demarcació del Col·legi i amb dos anys com a mínim d’antiguitat, excepte per ocupar el càrrec de degà, en què és necessària una antiguitat de deu anys, i els de vicedegà, secretari i tresorer, que és de cinc anys.\nb) Estar en possessió de la plena capacitat civil.\nc) No estar suspès dels drets col·legials.\nd) Tenir la nacionalitat espanyola o ser estranger habilitat legalment per poder ocupar aquests càrrecs.\nSón incompatibilitats per ser membre de la Junta de Govern:\na) Tenir relació o dependència laboral amb el Col·legi.\nb) Tenir deutes vençuts amb el Col·legi.\nc) Tenir pendent una resolució o una resposta judicial o administrativa amb el Col·legi.\nd) Formar part dels òrgans directius d’un altre col·legi de la mateixa branca professional, o tenir-hi contracte laboral.\ne) Ocupar un càrrec oficial que hagi de qualificar la legalitat dels Estatuts o resoldre recursos del Col·legi, llevat del càrrec de membre del Consell de Col·legis.\nQuan el col·legiat cessi en les activitats que l’incompatibilitzen per a l’exercici del càrrec de la Junta de Govern del Col·legi, recuperarà el mandat fins a l’extinció normal d’aquest.\nA més de les funcions resultants d’aquests Estatuts, el degà té especialment atribuïdes les següents:\na) Exercir la representació del Col·legi que li sigui delegada, en tots els àmbits en els quals intervingui el Col·legi i davant tota mena d’organismes i entitats públiques i privades.\nPer tant, pot intervenir en tot tipus de procediments judicials i administratius, per si mateix, en la qualitat que té, o bé atorgant poders en favor d’advocats, procuradors o altres mandataris.\nb) Convocar les reunions de la Junta de Govern i de les juntes generals, fixar-ne l’ordre del dia i presidir-les, incloses les comissions o delegacions, i vetllar per la legalitat i l’ordre d’aquestes.\nc) Contractar i dur a terme tot tipus d’actes i documents propis de la gestió i de l’administració col·legials, inclosos els que siguin propis del gir i del tràfic econòmic, bancari i financer.\nd) Subscriure i atorgar contractes, documents i convenis d’interès del Col·legi.\ne) Ser dipositari de la firma i el segell del Col·legi.\nf) Signar, juntament amb el secretari o el tresorer, indistintament, en els actes de gir i de tràfic econòmic que requereixin signatura.\ng) Conformar, amb el seu vistiplau, les actes i els certificats estesos pel secretari.\nh) Adoptar les mesures que siguin necessàries per al compliment de l’objecte col·legial, sempre que no constin diferentment assignades, si bé n’haurà de sol·licitar la ratificació a la Junta en la primera reunió que se celebri.\nEl degà està facultat per apoderar l’exercici de les funcions delegables en favor de qui autoritzi la Junta de Govern.\nA més de les tasques assignades en aquests Estatuts, el secretari té atribuïdes les funcions següents:\na) Reflectir en acta les reunions dels òrgans del Col·legi i autenticar-les signantles amb el degà.\nb) Expedir certificats i testimonis.\nc) Ser dipositari i responsable de la documentació col·legial.\nd) Tenir cura de l’organització administrativa i laboral del Col·legi i del compliment de les obligacions oficials.\ne) Custodiar els períodes electorals, durant els quals ha de donar fe de la recepció i tramesa de documentació, ser dipositari dels vots rebuts per correu, vetllar pel compliment dels requisits electorals i fer el recompte dels vots emesos.\nf) Firmar, amb el degà, els documents relatius al gir econòmic del Col·legi.\ng) Confeccionar la memòria anual de les activitats del Col·legi.\nEls vicedegans i el vicesecretari\nEls vicedegans i el vicesecretari substituiran, en cas de vacant, absència, delegació, malaltia o impossibilitat, el degà i el secretari, respectivament, i de manera permanent han d’exercir totes aquelles funcions que expressament els atorgui el degà o els delegui la Junta de Govern.\nEl tresorer té assignades les funcions comptables i econòmiques del Col·legi, i per tant, les de tenir cura i custòdia dels llibres i els fons del Col·legi.\nLi correspon proposar a la Junta l’elaboració del pressupost venidor i la liquidació del que hagi vençut, així com la confecció del balanç definitiu del Col·legi.\nTé assignada la gestió dels recursos econòmics i patrimonials i l’efectivitat dels pagaments i cobraments, sempre amb el vistiplau del degà i la seva firma o la del secretari en cas d’absència, i el seguiment dels fons col·legials i la determinació de les disponibilitats econòmiques, tot informant-ne periòdicament a la Junta de Govern.\nL’interventor portarà a terme el seguiment i intervenció de la comptabilitat i l’estat d’execució del pressupost de l’exercici, d’acord amb les normes generals de comptabilitat i segons els acords de la Junta General, i vetllarà a més per l’estat i situació de la Tresoreria de l’entitat.\n1. Les atribucions dels vocals responsables de les seccions són les següents: a) Promoure i dirigir els treballs de la secció corresponent. b) Representar la secció davant la Junta de Govern i sotmetre a la Junta els\nacords i les resolucions que la secció hagi adoptat, i servir de vehicle entre la Junta i la secció.\n2. La resta de vocals tenen com a missió les encomanades especialment pel degà\no la Junta de Govern.\nExercici dels càrrecs\nL’exercici dels càrrecs electius del Col·legi és gratuït, si bé poden ser reemborsades les despeses, degudament justificades, que comporti.\nEls membres de la Junta de Govern, en cessar en el seu càrrec, cessaran també en els altres càrrecs que se’ls hagin atribuït per ser membres de la Junta de Govern.\nComissió Executiva de la Junta de Govern\nEls assumptes urgents que es presentin entre dues reunions i per als quals calgui una solució immediata, els resoldrà la Comissió Executiva de la Junta de Govern, que estarà composada pel degà, un vicedegà, el secretari i el tresorer. Aquests acords se sotmetran a la ratificació de la Junta de Govern en la primera reunió que aquesta celebri.\nNormes comunes a les juntes generals i de govern\nEls acords s’han de prendre per majoria dels assistents, llevat que la llei o els presents Estatuts requereixin un quòrum especial.\nTots els acords d’aquests òrgans col·legials seran immediatament executius i es compliran d’acord amb els seus propis terminis, sens perjudici dels recursos corresponents.\nDe cada sessió s’ha de redactar una acta, sota la responsabilitat del secretari, el qual ha de lliurar els certificats corresponents, als qui ho sol·licitin, amb el vistiplau del degà o de qui el substitueixi. En les reunions immediatament posteriors s’ha de llegir l’acta de la sessió anterior. És obligatori portar un llibre d’actes per a cada un dels òrgans.\nLa Junta de Govern pot establir un reglament de règim interior per al seu funcionament.\nEl quòrum per a la constitució vàlida de l’òrgan col·legiat és el de la majoria absoluta dels seus components en primera convocatòria. En segona convocatòria no s’exigeix aquest requisit, llevat que la llei o el reglament esmentats per l’article primer ho disposin altrament.\nSón nuls de ple dret els actes o acords dels òrgans col·legiats en els quals es donin algun dels supòsits següents:\nEls que siguin manifestament contraris a la llei; els adoptats amb incompetència notòria; aquells el contingut dels quals sigui impossible o sigui constitutiu de delicte; els dictats prescindint totalment o absolutament del procediment legalment establert per a això o de les normes que contenen les regles essencials per a la formació de la voluntat dels òrgans col·legiats.\nReunió sense convocatòria\nNo és necessària la convocatòria quan, trobant-se reunits tots els components de l’òrgan col·legial respectiu, acordin per unanimitat constituir-se en Junta.\nProcediments d’eleccions i duració dels càrrecs\nEls càrrecs de la Junta de Govern s’han de proveir per elecció, en la qual poden participar tots els col·legiats que estiguin incorporats de ple dret el 31 de desembre immediat precedent a l’elecció i no estiguin suspesos per sanció dels drets d’electors. Cadascun dels càrrecs té una durada de quatre anys.\nTemps de celebració\nL’elecció per cobrir els càrrecs de la Junta de Govern se celebrarà durant el segon trimestre dels anys electorals, i la presa de possessió dels càrrecs electes tindrà lloc dintre del mes següent al de l’elecció.\nA aquest efecte, s’ha de constituir una Mesa Electoral que estarà formada pel secretari del Col·legi, els dos col·legiats més antics que es trobin en exercici i els dos últims col·legiats incorporats un any abans de la data de la convocatòria de les eleccions, o els que segueixen en ordre si aquells no poguessin. Actuarà de president el col·legiat de més edat i de secretari, el qui ho sigui del Col·legi. Immediatament després de la proclamació de candidats, la Mesa Electoral s’ampliarà amb un representant de cada una de les candidatures proclamades.\nS’han de votar cada un dels càrrecs a cobrir i resultarà elegit el que obtingui majoria relativa. La votació ha de ser secreta.\nEls membres de la Junta de Govern poden ser reelegits per ocupar el mateix càrrec fins a un màxim de dues vegades consecutives.\nEl dret de vot es pot exercir personalment o per correu. Els que vulguin votar per correu han de remetre el vot a la Mesa Electoral. El sobre ha de contenir una còpia del DNI o del carnet de col·legiat, a més d’un sobre ecològic homologat i tancat dins del qual figuri la papereta de vot amb la candidatura o candidatures escollides. Els vots que no reuneixin els requisits expressats o que siguin rebuts després de l’hora del tancament de l’urna seran nuls.\nEls vots per correu han d’arribar al Col·legi abans que finalitzi la jornada electoral i els ha de custodiar el secretari, el qual els ha d’introduir a l’urna un cop finalitzada la votació, després d’haver comprovat que reuneixen els requisits establerts i que el col·legiat no ha exercit el seu dret al vot personalment.\nL’escrutini s’ha de fer immediatament després de l’elecció, i la Mesa ha de proclamar els elegits, els quals prendran possessió dels seus càrrecs en la Junta de Govern convocada a aquest efecte dins el mes següent.\nLes vacants i les baixes d’algun dels membres de la Junta, llevat del degà, han de ser cobertes per la mateixa Junta, tot designant un substitut fins a les primeres eleccions que s’hagin de celebrar.\nLa vacant del degà ha de ser coberta pel vicedegà de més edat, i comporta el nomenament del substitut d’aquest.\nSi resulten vacants més de la meitat dels membres de la Junta de Govern, s’han de convocar eleccions en un termini que no superi els dos mesos.\nComunicació dels canvis\nQualsevol canvi en la Junta de Govern ha de ser comunicat a la Generalitat de Catalunya en un termini de deu dies.\n1. El procediment per a l’elecció dels components de la Junta de Govern del Col·legi tindrà una durada de 45 dies naturals i s’ajustarà a les fases i al calendari següents:\nFases Calendari Terminis Dies transcorreguts\nI Fases Calendari I Acord de la Junta de Govern de convocar eleccions 0 dies\nII Designació dels components de la Mesa Electoral 5 5 dies\nIII Constitució de la Mesa Electoral 5 10 dies\nIV Exposició del cens electoral i reclamacions contra aquest 7 17 dies\nV Resolució de les reclamacions per la Junta de Govern i aprovació del cens definitiu 2 19 dies\nVI Presentació de candidatures 7 26 dies\nVII Proclamació de candidatures 3 29 dies\nVIII Campanya electoral 15 44 dies IX Inici jornada votació 1 45 dies\n2. Els terminis previstos per a cada fase del procés electoral tenen el caràcter de màxims, de manera que la Mesa Electoral podrà escurçar el termini d’una fase, quan no sigui necessari esgotar tots el dies previstos, i acumular els dies estalviats en una altra fase. Aquesta reducció no serà aplicable a les fases IV (exposició del cens); VI (presentació de candidatures); VIII (campanya electoral); i IX (jornada de votació), que seran, com a mínim, les previstes, ni podrà reduir la totalitat del termini de quaranta cinc dies naturals de tot el procés.\n3. El contingut de cada una d’aquestes fases electorals és el següent:\n3.1 La Junta de Govern acordarà la data i l’hora de celebració de l’elecció amb quaranta-cinc dies d’antelació, i seguidament anunciarà la convocatòria a tots els col·legiats.\n3.2 A la convocatòria hauran de constar com a mínim els punts següents: a) Càrrecs que han de ser objecte d’elecció i requisits per poder-hi aspirar.\nb) Dia i hora d’inici de la jornada de votació, així com l’hora del tancament de l’urna per a l’inici de l’escrutini.\n3.3 En la data prevista es constituirà la Mesa Electoral.\n3.4 La Mesa Electoral, immediatament després de la seva constitució exposarà el cens electoral al tauler d’anuncis del Col·legi.\n3.5 Durant els primers set dies següents a l’exposició, qualsevol col·legiat podrà formular reclamació contra les llistes d’electors/es davant la Junta de Govern.\n3.6 La Junta de Govern resoldrà sobreles reclamacions fetes al cens electoral en dos dies i notificarà personalment i immediatament la seva resolució.\n3.7 Una vegada resoltes les reclamacions, amb les esmenes que calguin, la Mesa aprovarà el cens definitiu, aixecarà una acta amb el nombre definitiu de fulls que la componen i el total de col·legiats electors i n’exposarà una còpia al tauler d’anuncis del Col·legi, on romandrà fins que finalitzi el procés electoral.\n3.8 La llista original quedarà sota la custòdia de la Mesa Electoral a les oficines del Col·legi, serà el cens definitiu d’electors i no podrà ser objecte de cap modificació durant la resta del procés electoral.\n3.9 Des del moment en que s’hagi aprovat el cens definitiu, s’obre un període que no serà inferior a 7 dies per a la presentació de candidatures. Les candidatures s’hauran de presentar a la Secretaria del Col·legi, podran ser conjuntes per a diversos càrrecs o individuals, i hauran d’anar signades pels mateixos candidats i presentades al Registre del Col·legi dins l’horari laboral d’aquest.\n3.10 Cap col·legiat podrà presentar-se com a candidat a més d’un càrrec.\n3.11 Els candidats proclamats que no tinguin opositors quedaran elegits sense necessitat de concórrer a elecció.\n3.12 Una vegada finalitzat aquest termini, la Mesa Electoral disposarà de 3 dies per proclamar les candidatures que reuneixin els requisits exigits i tot seguit es comunicarà als interessats i es publicaran en el tauler d’anuncis els noms dels candidats proclamats.\n3.13 L’exclusió d’un candidat haurà de ser amb motiu i es notificarà immediatament a l’interessat.\n3.14 Contra la resolució d’exclusió d’un candidat es podrà presentar recurs davant la Junta de Govern en el període de dos dies. La Junta de Govern ho resoldrà en el mateix termini. Aquest recurs no interromp els terminis següents.\n3.15 Des del moment en que es proclamin les candidatures s’iniciarà la campanya electoral, que tindrà una durada de 15 dies. Des del mateix moment també s’incorporarà a la Mesa Electoral un representant de cadascuna de les candidatures proclamades.\n3.16 Dins dels primers tres dies de campanya electoral, el Col·legi farà una tramesa per correu ordinari a tots els col·legiats, amb la propaganda electoral que cada candidat o candidatura li hagi facilitat, abans de l’inici de la campanya. Qualsevol tramesa electoral posterior serà sufragada íntegrament pels candidats o candidatures, i realitzada pel Col·legi dins el període de campanya electoral.\nEl Col·legi té plena capacitat i pot accedir a qualsevol forma de legítima titularitat de béns i drets idonis per al compliment de les seves finalitats.\nConstitueixen els recursos del Col·legi:\n1. De tipus ordinari: a) Les quotes i els drets d’incorporació fixats per la Junta de Govern.\nb) Les quotes periòdiques que fixi la Junta.\nc) Els drets i les taxes que eventualment fixi la Junta pels serveis col·legials.\nd) Els rèdits i els rendiments resultants del patrimoni del Col·legi.\ne) Les derrames o les quotes extraordinàries aprovades per la Junta General.\n2. De tipus extraordinari: a) Les donacions, les subvencions i les atribucions gratuïtes o condicionades\nque rebi el Col·legi i accepti la Junta. b) En general, els increments patrimonials legítimament adquirits.\nLa previsió d’ingressos i de despeses ha de constar reflectida en el pressupost anual del Col·legi, que la Junta presenti a l’aprovació de la Junta General\nEls membres de la Junta són mancomunadament responsables de la custòdia del patrimoni col·legial i de la seva acurada administració i destinació d’acord amb les finalitats de la corporació.\nEl Col·legi té capacitat disciplinària per sancionar les faltes comeses pels collegiats, en l’exercici de la seva professió o activitat col·legial, i la Junta General podrà establir un reglament deontològic específic.\nLes faltes es qualificaran de lleus, greus i molt greus.\nFaltes lleus: la negligència en el compliment de preceptes estatutaris, reglamentaris o d’acords de la Junta de Govern; les faltes d’assistència injustificades a les reunions de la Junta de Govern; la desconsideració d’escassa transcendència envers els companys; les incorreccions d’escassa transcendència en la realització de treballs professionals.\nFaltes greus: la reiteració de faltes lleus; la negligència en el compliment d’acords de Juntes Generals; els actes de desconsideració ofensiva envers els companys; l’encobriment d’intrusisme professional; la realització de treballs professionals que, per l’índole, la forma o el fons, atemptin contra el prestigi professional; l’incompliment injustificat de les obligacions econòmiques amb el Col·legi; la inobservança de la vigent legislació en matèria d’honoraris i en la seva tramitació; l’incompliment dels deures professionals quan en resulti un perjudici per a les persones destinatàries del servei professional; l’incompliment del deure d’assegurança obligatòria i els actes que tinguin la consideració de competència deslleial d’acord amb la vigent legislació.\nFaltes molt greus: la reiteració de faltes greus; els fets constitutius de delicte que afectin el prestigi professional; els actes de desconsideració ofensiva envers els components d’òrgans de govern; la vulneració del secret professional i l’exercici de la professió que vulneri una resolució administrativa o judicial ferma d’inhabilitació professional, de declaració d’incompatibilitat administrativa o professional\no de conflicte d’interessos, o una disposició legal en que s’estableixi la prohibició d’exercir.\nLa imposició de qualsevol sanció disciplinària exigeix la formació i tramitació prèvies de l’expedient corresponent.\n1. Competència. L’aplicació de sancions correspon a la Junta de Govern.\n2. Formes de l’expedient. L’expedient sancionador s’ha d’ajustar a les normes següents:\n2.1 El procediment s’ha d’iniciar per acord de la Junta de Govern, ja sigui per iniciativa pròpia o com a conseqüència de denúncia formulada per qualsevol collegiat, persona o entitat pública o privada.\nLa Junta de Govern, quan rebi una denúncia o tingui coneixement d’una suposada infracció, podrà acordar la instrucció d’informació reservada abans de decidir la incoació d’expedient o, si s’escau, que s’arxivin les actuacions sense cap recurs ulterior.\nTotes les actuacions relatives a la tramitació de l’expedient seran a càrrec de l’instructor i un secretari, els quals seran nomenats per la Junta de Govern entre els col·legiats. L’acceptació del càrrec per l’instructor i el secretari s’ha de fer constar a l’expedient. La incoació de l’expedient, així com el nomenament de l’instructor i del secretari, s’ha de notificar al col·legiat subjecte a expedient. Igualment, s’ha de notificar\nl’esmentat nomenament a les persones designades.\nEl col·legiat afectat pot plantejar incident de recusació de l’instructor i el secretari, la decisió del qual correspon a la Junta de Govern sense recurs ulterior, sens perjudici que pugui al·legar de bell nou la recusació en el recurs que pugui presentar contra la resolució final.\n2.2 Correspon a l’instructor, auxiliat pel secretari, practicar totes les proves i actuacions que condueixin a l’aclariment dels fets i a determinar les responsabilitats susceptibles de sanció. A la vista de les actuacions practicades, es formularà un plec de càrrecs on s’exposaran els fets imputats, o bé la proposta de sobreseïment i arxivament de l’expedient.\n2.3 El plec de càrrecs s’ha de notificar a l’interessat, al qual es concedirà un termini de quinze dies hàbils per poder contestar-lo. En el tràmit de descàrrec, el col·legiat interessat ha d’aportar, i, si és el cas, ha de proposar, tota la prova de la qual intenti valer-se. L’instructor l’ha de dur a la pràctica sempre.\n2.4 Contestat el plec de càrrecs o transcorregut el termini per fer-ho, i practicada la prova corresponent, l’instructor ha de formular proposta de resolució, que es notificarà a l’interessat perquè, en el termini de quinze dies, pugui al·legar tot el que consideri convenient en defensa seva. Durant aquest mateix termini se li notificaran les actuacions practicades.\n2.5 La proposta de resolució, amb tota l’actuació, s’ha d’elevar a la Junta de Govern, i aquesta ha de dictar la resolució escaient.\n2.6 Les resolucions sancionadores han de contenir la relació dels fets provats, la determinació de les faltes constatades, la qualificació de la seva gravetat, la sanció imposada i els recursos que caben. La relació de fets ha de ser congruent amb el plec de càrrecs formulat a l’expedient.\nLes sancions que poden ser imposades són:\nFaltes lleus: amonestació privada o advertència per ofici del degà amb anotació a l’expedient personal.\nFaltes greus: amonestació pública al butlletí o a la Junta; suspensió dels drets col·legials fins a un any; suspensió de l’exercici professional per igual període; inhabilitació per a càrrecs fins a un any.\nFaltes molt greus: suspensió dels drets col·legials i inhabilitació per a l’exercici de la professió fins a cinc anys; multa d’entre 5.001 i 50.000 euros.\nLa reiteració en la comissió d’infraccions molt greus podrà comportar l’expulsió de l’organització col·legial. La persona sancionada podrà sol·licitar la rehabilitació en el termini de tres anys a comptar de l’efectivitat de la sanció. La sanció d’expulsió només serà executiva si la resolució que la imposa és ferma en via administrativa.\nFins que no siguin cancel·lades, les sancions portaran annexa la inhabilitació per tenir càrrecs directius del Col·legi Oficial d’Enginyers Tècnics Industrials de Tarragona.\nLes infraccions prescriuran:\nLes infraccions lleus, a l’any.\nLes infraccions greus, als dos anys.\nLes infraccions molt greus, als tres anys.\nTotes comptant a partir de la data en què hagin estat comeses. Les sancions prescriuran:\nLes faltes lleus, a l’any.\nLes faltes greus, als dos anys.\nLes faltes molt greus, als tres anys.\nLes prescripcions s’interrompen per l’inici, amb coneixement de la persona interessada, del procediment sancionador. El termini de prescripció es torna a iniciar si l’expedient sancionador ha estat aturat durant un mes per una causa no imputable a la persona presumptament infractora.\nRègim disciplinari dels membres de la Junta de Govern\nLa funció disciplinària dels actes comesos per membres de la Junta de Govern serà exercida pel Consell de Col·legis d’Enginyers Tècnics Industrials de Catalunya, qui en via administrativa resoldrà en primera i única instància.\nEls terminis assenyalats en dies s’entendran en dies naturals i es començaran a comptar des del següent al de la notificació.\nEls terminis establerts per mesos o anys es computaran de data a data i començaran a comptar-se a partir del mateix dia de la notificació.\nSi en el mes de venciment no hi hagués dia equivalent a aquell en el qual comença el còmput, s’entendrà que el termini expira l’últim dia del mes.\nL’exercici econòmic comença l’1 de gener i finalitza el 31 de desembre de cada any.\nCauses de dissolució\nSón causes de dissolució les següents:\na) La pèrdua dels requisits legals necessaris per que la professió tingui caràcter col·legial.\nb) La baixa de persones col·legiades que deixin el nombre total per sota del nombre dels càrrecs estatutaris.\nc) La fusió mitjançant un nou col·legi professional o l’absorció per un altre collegi professional.\nd) L’escissió mitjançant la divisió.\ne) L’acord de la Junta General, adoptat per acord de les tres quartes parts dels col·legiats, reunits en Junta general extraordinària convocada a aquest efecte.\nf) En cas d’acordar-se la dissolució, la Junta de Govern es convertirà en junta liquidadora, la qual després d’haver equilibrat l’actiu i el passiu, d’haver fet efectius tots els deutes i recaptat totes les quantitats possibles pendents de cobrament, destinarà els fons obtinguts a l’associació professional que determini o a l’entitat de previsió que pugui tenir en funcionament el Col·legi en el moment de la seva dissolució, i en cas que no n’hi hagi, la Junta està facultada per destinar-los a qualsevol institució benèfica o fundació.\nDel règim jurídic dels acords sotmesos al dret administratiu, i la seva impugnació\nRègim jurídic i recursos\nEls acords de la Junta General i de la Junta de Govern, i les resolucions del degà, estan subjectes al dret administratiu i es regeixen per la Llei de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú i les altres normes que resultin d’aplicació.\nEls actes i els acords del Col·legi posen fi a la via administrativa i poden ser objecte de recurs, directament davant la jurisdicció contenciosa administrativa, per les persones afectades i l’Administració de la Generalitat. No obstant això, poden ésser objecte de recurs potestatiu de reposició davant l’òrgan que els ha dictat.\nEs faculta la Junta de Govern perquè, sense variar l’esperit d’aquests Estatuts, efectuï les correccions, modificacions o adaptacions necessàries per a la seva inscripció al Registre de col·legis professionals, dependent de la Direcció General de Dret i d’Entitats Jurídiques del Departament de Justícia de la Generalitat de Catalunya.\nLes persones elegides per als càrrecs corresponents d’acord amb els procediments dels Estatuts anteriors, continuaran exercint-los fins al termini del seu mandat, sens perjudici que, si es produeixen vacants, es cobreixin d’acord amb els Estatuts actuals.\nEn el cas que el termini abans esmentat s’hagi esgotat sense que els presents Estatuts s’hagin publicat, els càrrecs restaran automàticament prorrogats fins la presa de possessió dels escollits en les eleccions que, en aplicació dels presents Estatuts, s’han de celebrar preceptivament.\nPrimera Queden derogats els Estatuts anteriors.\nSegona Aquests Estatuts entraran en vigor l’endemà de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.